prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — förhandlmgar ora medlemskapi den Europeiska unionen är nu klara. Ett medlemskap i umonentonebär att delter fiillt ut och aktivt i: Den gemensanuna ime marknaden medfri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapitel. Tullumonen och den gemensanuna handelspolitiken. Den gemensamma jordbraks- ochfiskeripolitUcen. Umonenssamtiiga geraensanuna program rörande forskmng, utbildning, teknologi, småföretegande, konsumentskydd, mrism,stetistUc, miljövård etc. Den fortsatte utvecklmgen avunionens sociala dimension. Den ekonomiska och monetära umonen(EMU) som är i vardande. RUcscfagen ter stelhiing lUl frågoma om en gemensamvalute och centtalbank när dessa akmaliseras. Den gemensamma uttikes- ochsäkerhetspolitiken, med dltjämt bibehållen militär alliansfrtoet. Samarbetet om rättsliga ochinrikes frågor - den s.k. fredje pelaren. Saraarbetet sterker våra raöjligheteratt bekämpa mtemationell brottslighet och narkotikasmuggluig och ger bättreföratsättmngar för samordnmg av flyktmg- och invandringspolitUcen. Redan EES-avtelet som ttädde ikraft umebär en långtgående ekonomisk integration mellanSverige och EU-ländema. Genom dette avtel skapas grandföratsättnmgama för des.k. Den fria rörligheten för varor, tjänster, kapitel ochpersoner har därför i raånga avseenden redan kunnat förverkligas. Ett svenskt raedleraskap i EUtonebär att dessa friheter kan realiseras i fuU ulsttäcknmg. Fömtsätöungama förett gränslöst skapas. konuner genora ettEU-raedlemskap att delte ftillt ut i unionens Prop. 1994/95:19beslutsfattande genom representetion i alla EU:s instimtioner Bilaga 2 (ministerrådet, parlamentet, kommissionen, domstolenetc. Med utgångspunkt i EU:sgmndläggande fördrag och regelverk är och EU-ländema nu överens omföljande: har fått gehör för sinakrav att kunna behålla sttängare skyddsnormer än vad EU har . Överenskommelseninnebär att behåller sin nationella lagstiftnmg vad gällerasbest, kvicksilver och klorerade lösningsmedel saml ozonnedbrytande ämnen(freoner ra.m.). Vidare behåller vi vårt förbud mot PCB/PCT. I fråga om märkning ochklassificering av farliga kendkalier samt den s.k. Qärde klassen och reglerbettäffande bl.a. kadmiura, PCP och arsenik behåller vi våra sttängare reglerunder en fyraårig Övergångsperiod. Underdenna period skall EU se över sitt regelverk raed hänsyn till de sttängare bestäraraelsema ikandidatiändema. De nya medlerassfatema konuner att medverka fullt ut idessa översyner. Vidövergångsperiodens slut kan tUlämpa hela det geraensanuna regelverketpå sanuna villkor sora nuvarande raedlerassteter. I dette ligger att vi vidbehov kan åberopa den s.k. mUjögarantm, edigt artikel 100a:4,vilken ger rätt för en medlemsstet att behålla en högre nationell skyddsmvå. En geraensara deklaration kommerdessutom att fogas tUl anslumingsfördraget, i vilken EU och kandidatiändemabetonar betydelsen av att fräraja högaskyddsnorraer. En vUctig utgångspunkt blir EU:s ambitiösa femtenuljöhandlmgsprogram. Sverigeinordnar sma miljöklasser i EU:s miljöklass ystem i avvaktan på att EUfatter beslut ora framlida avgasregler. Tillverkaransvaret ochhållbarhetskravet vad gäller bilars avgasrening bibehålls. Sverigeoch EU har enats om en geraensara deklaration ora tillärapningen av Euratom-fördraget. Uppgörelsen påenergiområdet innehåller flera för väsentiiga punkter, vilkainnebär att de svenska kraven har tillgodosetts: Svenska sttålskyddsbesteraraelser fortsätter att gälla. Bilaga 2 Fördraget påverkar mte de svenska besluten rörande vårt kämkraftsprogram. Slutförvarmgen av utbränt kämbränsle är en nationellangelägenhet, dvs. Sverigekan mte tvmgas lagra kämbränsleavfaU från ancfra länder. och EU har också enats om en geraensaradeklaration ora vUcten av en fortsatt aktiv icke-spridningspolitik vad avser kämvapen. konuner genom EU-medlemskapet att ingå i EU:smllumon och i den gemensamma handelspolitiken. Genora milunionen skapas föratsätmingar för ett"gränslöst ", där handeln inom EU sker Uten gränskonfroller,ursprangsregler m.ra. får sora EU-medlera raöjlighet att konkurtera på sammavillkor sora övriga EU-länder. En konsekvens av att kommer att ingå imilunionen är också att kommer att tillämpa EU:s i genorasnitt någothögre mllsatser (skillnadenär en procentenhet i vägt genorasdtt). Skillnaden ramskar genom tollförhandlmgama inom GATT-rundan. och EU har enats ora att behållerfrihandeln raed Esdand,Letdand och Liteuen genom att EU ideder förhandlmgar om egna frtoandelsavtelraed dessa länder. Dessa avtel skall vara klara till . Därmedkommer de baltiska ländema att få sin frihandel utsfräckt från och de andra nordiskaländema tUl hela EU-onuådet.Dette blir ett vUctigt led i stödet till utvecklmgsprocessen i de baltiska ländema. Överenskommelsen innebär att i allt väsentiigtkommer att kunna behållaexisterande handelsraönster. kommer att inordnas i EU:s kvotsystem, men EU-kvolemaräknas upp med hänsyn till nuvarande iraport. Flera för vUrtiga kvoter föriraport från Östeuropaavvecklas vid utgången av . Sora en följd av raedleraskapet konuner Sverigeatt sänka vissa tekotollar. avser raedverka fullt ut och aktivt i dengeraensanuna ufrikes-och säkerhetspolitiken. Innebörden av en deklaration somSverige, de övriga kandidatiändema och EU har stellt sig bakom är att vifräder to Prop. 1994/95:19 i samarbetet på samma villkor som gäller för de nuvarande Bilaga 2 medlemmama. kan vi göra med denraUitera alliansfriheten i behåll. , de övriga kandidatiändemaoch EU har gjort ett geraensarat uttelande om det uttUces- ochsäkerhetspolitiska samarbetet. I dette betonasbetydelsen av en effektiv och väl sammanhållen utrikespolitik. Kandidatiändemakommer att delte i utformningen av den gemensamma UttUces- och säkerhetspolitUcen redan i eninterirasfas fram till dess att medlemskapet ttäder i kraft. Ekonomisk och monetär pohtik delter i den framväxandeekonomiska och monetera unionen (EMU). Gemensamma ansttängdngar för att uppnåmoneter stebilitet är en vUctigföratsätöung för ekonomisk tUlväxt (x;h sysselsätming. Utvidgningskonferensenhar noterat att ett slutiigt svenskt stellningstegande avseende övergången frånden andra till den ttedje fasen, som bl.a. sikter på att införa en geraensaravalute, konuner att göras i ljuset av den fortsatte utvecklmgen på detteoraråde och i edighet med bestenunelsema i Maasfricht-fördraget . Överenskommelsen iimebär att vislår vakt om grandstenama i den svenska alkoholpolitUcen. Systerabolagelkonuner att vara kvar, raedan iraport-, export- och produktionsmonopolenavvecklas. Överenskommelsenhar formen av en brewäxlmg mellan kommissionen och den svenskaregeringen, som innebär att Systembolaget bibehålls med icke-diskrimmerandebehandling av leverantörer från hela EU-området. Överenskommelsen innebär att behåller resttUrtioner för privatpersoners införsel av alkoholoch cigaretter från andra EU-länder, föratsatt att varoma har beskattats där.Resande från andra EU-länder till får medföra: - sprit eller 3liter sterkvm - 300 cigaretter. den resande också raedför skattefria varor (texfree),skall dessa varor Prop. 1994/95:19 räknas in ikvantiteterna ovan. Överenskommelsen, som också gäller övriga nordiskaländer, är utformadså att det per skall ske en översyn på motsvarande sätt som förDanmark, som har ett likartet undanteg. Översynen skall ske edigt den orddng som gäller föromprövmngen av dens.k. övergångsordmngen för morasen. Den gäller till utgången av . Eftersora det här rör sigora en skattefråga raåste beslutet i rådet tes med enhällighet. har därmed ett avgörandeinflytande över införselfråganoch möjlighet att förlänga resfrUctionema. Utgångspunkten för de svenska förhandlingarna med EU harvarit att skall kunna delte i EU:s gemensamma jordbrakspolitik (CAP) från förste dagen av ettraedleraskap. Med den överenskomraelse sora EU och nu nått har dette mål uppfyllts.Överenskommelsen innebär tillfredssteUande lösningar vad gäller kvoter för jordbraksproduktionoch stödberättigadareal. kan producera spannmål, rajölk, socker och nötkött på rainst nuvarande nivå. tillförsäkras genora uppgörelsen en: - Basareal om 1,8 miljoner hekter. - Sockerkvot på . - Mjölkkvot på . - För ett antel olika djur betelasbidrag ut. För omfatter dessa bidrag 155 000 am- och dikor, 250 000 tjurar och 180 000teckor. Detta motsvarar ungefär Sverigesnuvarande antel. Stöd till jordbruket i norra Stödet tUl jordbraket i norra konuner att utgåpå rauist nuvarande mvågenom en kombination av olika stödformer. TUI nortlandsjordbrakel betelas ut . Stödet ärdUferenlierat i stödområden 1-4. I stödområdena 1-3 kan stöd utgår till det s.k. nordiskajordbraksområdet (NordicAgricultural Area, NAA). I stödområdena 1-4 kan ett "Miljöstödnord" samt ett stöd tillmindre gynnade områden (Less Favoured Areas, LFA) utgå. Stöd till södra och mellerstaSveriges skogs-och meUanbygder Prop.1994/95:19 Bilaga 2 Iförhandlmgama har och EU diskuterat om hur stöd skall kunna lämnas tillmindre gynnade områden (LFA). Vilka områden i som kvdificerar för stödär ännu inte faststellt. En diskussion om detta kommer att föras mellan Sverigeoch kommissionen. Stora delar av skogs- och mellanbygdema i södra och raellersfaSverige, inkl Gotiand och norra vänfas dock komma att ingå. Det totela beloppet för miljöstödtill kan komma att uppgå till 165 miljoner ECU. Till detta skdl iförekonunande fdl läggas en raotsvarande svensk medfinansiering. Veterinära frågor; skyddet motsahnonella har fått igenom sittkrav att livsmedel, levande djur och foder soraförs m i landet skall vara fria från salraonella. Det skall uppnås på följandesått: - Vid införsel avkött till måste köttet vara mspekterat och godkänt vid slakteriet i detEU-land där djuret har släktets. En garanti lämnas ora att köttet är fritt frånsdraonella. Vid införsel av färska ägg tUl måste äggen komina frånvärphöns som genomgår konttollprogram för sdraonella. - Nöticreamr ochsvin sora förs in i skall konfroUeras. För gäderfä sker konttollen iursprangslandet på sarama sätt som i det svenska konfrollprogranunel förgäderfä. För fodertåvaror av aniraalt urspmng har accepterat eftersom EU har ett liknande kontrollprograra. koraraer ocksåatt ta stickprovskontroller vid unport av livsmedel, levande djur och foder. - Bettäffande andra vUctiga veterinära frågor har övergångsarrangemang överenskommits. Delte gäller skyddet mot svinpesl, "galnako"-sjukan och andra djursjukdomar. Vad gäller tillsatser av anlibiotUteoch kemoterapeutica i fodermedel innebär förhandlmgsresultetet att Sverigeunder en övergångsperiod av fyra årbibehåller nuvarande förbud. konuner EU att på basis avvetenskapligt underlag göra en utvärdering av reglema på området. Sverigekommer givetvis att aktivt delte i detta arbete. För vissa andra lUlsalsämnen och resteranen i foder liksora för det s.k. kadaverrajölet har överenskorarails om en tteårigövergångsperiod. bibehåller vi våra längre gående förbud ochbegränsningar Prop. 1994/95:19 som vi medverkar i en vetenskaplig utvärderingav . kommer från och med anslutningsdagen att fullt utdelte i EG:s gemensammafiskeripolitUc (CFP). medför bl.a. att får fiillständig mllfrUietoch därraed kan exportera färsk fisk och bearbetede fiskprodukter till EU ulanhandelshinder. Den för missgynnade och snedvridna konkurrenssidationen upphördärraed. -Sverigesandel av torskkvoten i höjs och ökar ytterligare i takt med ett ökat torskbestånd.Svenska fiskeregler (foderfiske, maskstorlek, drivnät etc.) bester genoraövergångsbestämmelser och översyn avreglema. -fårdel av fiskekvoterna motsvarande tidigare fångster i de vatten som vi nu fiskar i.Beräkningsgranden för vår andel är de senaste fem årens fiske. får äventillgång till vissa ickekvoterade arter i Nordsjönsåsora tobis och vitiinglyra. -Den svenskafiskerinäringen, inkl vattenbrakel, konuner att kunna erhålla EU:s straktorstöd, därunionen svarar för ca hälften av finansieringen. Överenskommelsen innebär att jakt på bjöm och bäver,slorskarv, korp ochripa m.ra. kan fortsatte utan inskränkmngar i . Sverigehar nått en överenskommelse med EU-ländema om regionalpolitikensom väl avspeglar svenska regiondpolitiska prioriteringar. Överenskoraraelsen möjliggör dels en fortsatt aktiv nationell regionalpolitik raed rainst sammaomfatmmg och med i stort sett sammaimiktoing som dagens, dels att får del av medel ur . Från svensk sida har framhållits att EU:s ttaditionellakriterier för att utseområden sora är berättigade till stöd inte är tillärapliga på de svenska probleraen som gles befolknmg,långa avstånd, små lokala marknader och kallt klimat. har fått gehör för dessaarguraent och befolkningstetoethar eteblerats sora ett kriteriura för såväl den nationella sora den gemensamma politiken. Nationellregionalpolitik Prop.1994/95:19 Bilaga 2 Densvenska målsättmngen var att få klartecken för ett stödområde av sanunaomfattning som (teckande av landets befolknuig) och att kunna bedriva en fortsatt arabitiösregionalpolitik raed de stödforraer (lokaliseringsstöd, utvecklingsbidrag,sysselsättmngsbidrag, nedsatte socialavgifter och fransportstöd) soraanvänds . Dessa frågor har forraellthanterats raellan och kommissionen. Det som framkomrak i dessaöverläggningar stöder de bedömningar sora och regeringentidigare gjort om våra möjligheter att bedriva en nationell regional politik.Överenskommelsen skall regleras i en kommande skriftväxling raellan ochkommissionen. Umonen har mfört ett nyttstödprogram, det s.k. mål 6, skräddarsytt för områdensora karakteriseras av gles befolkning. beräknas ge ca /inv.för regiond- och strakdratveckling i de ime delama av landet. Föratom stöd under raål 6 fårSverige, genora de s.k mål 2-5, strakmrfondsstödtill vissa utsatte indusfri- och landsbygdsområden i olika delar avlandet särat stöd för arbelsmarknadspolitiska åtgärder. Detsanunadagcfa stödet från raål 2-6 i kan beräknas till2,4 radr kronor . Beloppet räknas därefter upp år för år. De svenska kraven hartillgodosetts vad gäller punktskatter och raomsregler. För beskattmng av cigaretter harSverige fått övergångstider ora dels för att införa värdeskatt påcigaretter, dels för att nivån på punktskatten skall uppgå till avförsäljningspriset. EU och har också enats omatt raoms inte skall utgå på mfrädesbiljettertill sportevenemang. Vad gäller mförande av moms på tottäde till bio harvi fått en ettårig övergångspericxi. Vi har också medgetts rätt att tillärapa O-skattesats på dagstidrangar, receptbelagdaläkemedel samt på produktion av medierastidningar. Vi får också behålla vårafre miljöklasser vid beskattmngen av diesel och eldningsolja. har i förhandlmgama fåttbekräftat att den svenska arbetsraarknadsmodellen är väl föredig med ettEU-medlemskap. I ett brev tiU arbetsraarknadsminister ansvarige . 1994/95:19 koraraissionsledamoten bekräftat den svenska Bilaga 2 uppfattnmgen att Maasfricht-fördragets sociala protokollinte på något sätt kräver ändrad praxis i vad avser sättet att lösa arbetsmarknadsfrågor. De svenskakollektivavtelen utgör ett fiillgott medel för att genomföra EG:s dfrektiv på arbetsmarknadensområde. vdkomnar ett utökat samarbete inora ramen förMaasfrichtfördragets s.k. sociala protokoU. avser att som medlem av EUaktivt bidra tiU denfortsatte utvecklingen av den sociala dimensionen. Inrikes- och rättsliga frågor koraraer att delfa fiillt ut i förverkligandet avden fria rörligheten förpersoner. föratsätter dock att andra åtgärder vidtes för att ersatte de slopadegränskonttollema raellan medlemsländeraa. Dessa åtgärder omfatter bl.a. en försterkt ytfregränskonttoll genteraot och ett utvidgat saraarbete mellanraedlerasländemas polis- och andrarayndigheter. Samarbetet inom umonens s.k. ttedje pelare umebär attSverige kommer attmedverka i ett brett europeiskt samarbete mot illegal handel med narkotika och andra former avmtemationell brottslighet. Vi blir också delaktiga i ett bredare samarbete i flykting- ochinvandringspolitiska frågor. och EU har nått överenskommelse ora det svenskabidraget till umonensbudget. Överenskommelsen innebär bl.a en infasmng av det svenska bidraget . Åierbärmgen uppgår tiU ca 9,2 mdr kronor. Infasningen av det svenska budgelbidraget regleras såatt belastoingen på densvenska stetsbudgeten påtegligt begränsas under de förste två åren och sedan gradvis ökar under detvå påföljande åren. Tyngdpunktenpå infasningen ligger alltså på de rvå förste medlemskapsåren.Belastoingen på stetsbudgeten uppgår till 9 mdr kronor 1995 och 11-12 mdr kronor 1996. Lösmngenavspeglar väl de svenska förhandlingskraven. har gjort följande ensidiga deklaration somkoraraer att införas iutvidgntogskonferensens slutekt: "bekräftar sitt uttelande den 1 febraari1993. välkomnar utvecklingen iEU raot ökad öppenhet och insyn. Bikiga 2Offentiighetsprincipen och, i synnerhet, allmänhetens tillgång tilloffentiiga handlingar liksora meddelarfriheten är och förblirgrandläggande principer sora utgör en del av konstimtionella,politiska och kulmrella arv." EU-ländemanoterar att i en egen deklaration delte svenska uttelande och utgår frånatt vi följer regelverket. Genoraett särskilt protokoll slås fast att renskötseto exklusivt tillkonuner densanuska befolkningen och är av avgörande betydelse för den samiska näringsverksamhetenoch kultoren. Evenmellaframtida förslag om att utvidga renskölselrätten till andra än samermåste anfas enhälligt, vilket innebär att får vetorätt. Ett annat viktigt resultet avförhandlmgama är att stetsstöd även fortsättningsviskan utgå till samisk näringsverksamhet och att renkött erhåller etttillräckligt gränsskydd mot unport från fredje land. När EU utvidgas kommer ettfortsatt nordiskt samarbete att äga ram också inom ramen för EU. geraensara deklaration fastslås att ", och , som medlemmari den Europeiska unionen, avser att fortsätta med del nordiska samarbetet, i fiill överensstämmelse med gemenskapsrätten och andra bestemmelser i fördraget om den Europeiskaunionen, sinsemellan såväl som raed andra länder och onuåden". Densenare punkten syfter bl.a. på . har också frarahållil atthänsyn måste tes tUl den nordiska passunionenvid genomförandel av den fria rörligheten för personer och den därtillföljande skärpte gränskonttollen gentemot . Sverigehar uppnått ett permanent undanteg från EU:s snusförbud och har åtegit sig attinte exportera snus till övriga länder inora unionen (utom till ,sora uppnådde sanuna undanteg sora ). Överenskommelseninnebär att har beviljats en övergångsperiod 10 för de svenskaförsäkringsbolagens innehav av bostedsobligationer Prop. 1994/95:19 2000. och övriga kandidatiänderhar fått en femårig övergångspericxi. Under denna tidspericxl kan vårlagstiftmng inte ifrågasattes. I en deklaration konsteteras attEU:s regelverk mte hmdrar enskilda medlemssteter att vidte icke-diskriminerandeåtgärder avseende fritidsfastigheter, om åtgärderna kan anses nödvändiga förplanering av markanvändmngen och skyddet av miljön. Medlemskapet innebär att Sverigefår säte och stenima i unionens alla mstimtioner, däribland mmisterrådet,koramissionen, pariamentei och domstolen. Det har stett klartatt får en plats i konunissionen och att svenska språket får stems somofficiellt språk inom EU. I rådet får 4 röster och iparlamentet 22 platser. får utse en domare varderai EU-dorastolen, förste msiansrätten CK;h revisionsrätten. I den regionala kommittén fårSverige 12 platser och i den ekonoraiska och sociala kommittén likaledes 12platser. Genora eO svenskt raedleraskapkonuner ca 600 svenskar att rekryteras av unionens mstimtioner till chefs-,handläggar-, tolk- och översättertjänster. De instimtionella frågoma konuneratt ses över i saraband med den regeruigskonferens som föratses äga ram år1996. Förhandlingarna om ett svensktraedleraskap i Europeiska Unionen har förts inom ramen för en särskildKonferens mellan EU och de fyra raedlemskapssökande sfatema från febraari år1993 till . Förhandlingarna har resulterat i ett antel konklusioner,skriftväxlingar m.ra. Förhandlmgsresultetet har sumraerats i en rapport tillEuropaparlaraantel och kodifieras raed sikte på att intes i ettanslumingsavtel. Avtelet kan väntes vara slutgiltigt avfattet medio april . BILAGA 3 Prop.1994/95:19 Bilaga3 Departementspromemorian medlemskap i den europeiska unionen (Ds 1994:48) - Förteckning över remissinstanser sominkommit med yttrande Beredningenför intemationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete, BITS Styrelsenför u-landsforskning, SAREC 38 1994/95. Stetistiskacenfralbyrån Prop.1994/95:19 Styrelsenför teknisk ackreditering - Swedac iGävleborgs län Prop.1994/95:19 iGöteborgs och län Bilaga3 AP-fonden,Förste, Ancfra och Tredje Fondslyrelsema AP-Fonden,Fjärde Fondstyrelsen AP-Fonden,Femte Fondstyrelsen lOGT/NTO Prop.1994/95:19 Sverigesfrukt- och grönsaksdisfributörers föremng 39Riksdagen 1994/95. 1 saml Nr 19. BILAGA 4 Prop. Bilaga 4 Sammanfattning av betänkandet(SOU 1994:10) Anslutning till EU- Förslag till övergripande lagstiftning Förhandlmgamaora ett svenskt medlemskap i unionen (EU) pågår fortfarande.Avsikten är att - under föratsätming att det svenska folket i den komraande folkorarösöiingen säger ja till ettsvenskt medlemskap - skall mfräda som medlera . Ettraedleraskap i EU föratsätter vissa grandlagsändringar men också övergripandelagstiftning av annat slag. Vårt uppdrag har varit att lägga frara förslag tillden lagstiftmng av senast nämnda slag som kan krävas vid en svensk anslutmngtill EU. Regeringen hari till överlämnat en proposition raed förslag tillgrandlagsändringar inför ett svenskt medlemskapi EU. Genom dessa grandlagsändringar åstedkoms de kostimiionellaföratsätmingarna för ett medlemskap. Härigenom blfr det raöjligt attöverlämna beslutanderätt till gemenskapens instimtioner. Därefter måste beslutenderätt också faktisktöverlämnas till gemenskapen. kan edigt vad sora uttelades i våradirektiv (se bilaga) regleras genora en särskild författoingsbesteraraelse. En fråga somedigt direktiven borde övervägas är hur den svenska anslummgen till de grandläggande fördragen skall regleras och en annan hurde rättsregler som Europeiska gemenskapema (EG) redan har beslutet med stöd avdessa fördrag skall göras tillämpliga här i landet. Något som också kunde kommaan akmaliseras var huravida prmcipen ora gemenskapsrättens förettäde och - ivissa fall - direkte effekt bör framgå av den svenska lagstiftningen eller omförhållandet mellan EG-rätten och intern svensk rätt borde lösas på något annatsätt. En fråga avbetydelse som edigt direktiven också borde övervägas i dette sanunanhang äromfaimingen av samrådet raellan regering och riksdag mför behandlingen avviktigare förslag i framför allt mimsterrådet och i vad mån dette sanuåd kanbehöva förfaimingsregleras. Avslumingsvisframhölls i våra direktiv att i detta sanunanhang borde övervägas även hur deförfatmingar som beslutets till uppfyllande av förpliktelser edigtavtelel om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsonuåde (EES) påverkas genora ettsvenskt raedleraskap i EU. Övertagandeav fördragen och sekundärrätten Gemenskapsrättenbester först och frärast av de grandläggande fördragen, den s.k.primärrätten. Till EG:s sekundärrätt hör de rättsakter som antegits av EG:sinstimtioner. Hit räknas i förste hand förordningar, direktiv och beslut som ärav bindande namr. Härtill kommer också andra icke bmdande rättsakter, somrekommendationer eller yttranden. Stora delar av primärrätten och sekundärtätten utgör direkttillärapbar rätt Prop. 1994/95:19 i medlerasstetema. Vid en anslutomg tillEU måste en stet acceptera och Bikiga 4 lojalttillärapa det vid tillttädestidpunkten existerande regelverket. utgörhärvidlag inget undanteg. Med hänsyn till vårt dualistiska synsätt krävs emellertidnågon form av nationell lagstiftning för att mförliva det gemenskapsrättsligaregelverket raed svensk rätt. Traditionelltfinns del två olUca raeloder för att mförliva innehållet i en mtemationellöverenskommelse med nationell rätt. Det kan ske genora fransforraation ellergenora inkorporermg. I fråga om de grundläggande fördragen är det edigt vårmemng omöjligt att tenka sig någon annan form för att mförliva dessa raedsvensk rätt än inkorporering.