prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Låg medeltemperatur cxh en kort odlingssäsong påverkar avkastning cxhprcxluktionskostnader Vidare framhölls attSverige har utvecklat en rad regionala stödåtgärder för jordbraksprcxluktion, landsbygdsutveckling, sysselsättning,miljö, ert öppet och varierande landskapliksom för bibehållande av den biologiska mängfalden. Mjölkproduktionen, den viktigaste sektom i den svenskajordbraksnäringen, utgör ryggradenför jordbruket i ekonomiskt mindre gynnade regioner. Det betonades att en överenskommelse mäste nås underförhandlingama rörande tillvägagångssättoch metcxier för att inom ramen för EG:s politik nä dessa mål och slå vakt om cxh utveckla jordbraket i norraSverige, i skogsområdena i söder samt på och . Mot den bakgmnden fick (Jo 1991:07) i till-läggsdirektiv(dir 1993:28) i uppdrag att överväga om ett särskilt stöd bör riktas mot skogs- cxh mellanbygder samtde delar av skogsbygderoch skärgårdar som ligger utanför det norra stödområdet. I till-läggsdirektiven undersfröks vidare att deförhåUanden som råder i stödområde 4för stödet till jordbruket i norra bör fungera som referens i en jämförandeanalys. Syftet angavs vara att med hjälp av lämpliga variabler belysa fömtsättningamaför jordbruksproduktion i söcfra skogs- och mel- Prop. 1994/95:19 lanbygder. På sä sätt kan delområden urskiljassom visserligen har något bätt- Bilaga 9 re förutsättningar än de som råder i stödområde 4, men som jämfört medövriga delar av söcfra ärså pass mycket sämre att särskild hänsyn bör tas. Kommissionen föreslog i sitt betänkande (SOU1993:33) att inför ettmedlemskap i cxh inom ramen för EG:s stödformer och stödnivåer inom mindre gynnade omräden, s.k. LFA-områden(Less Favoured Areas) förbereder ettinförande av åtgärder som kan medverka till att bibehålla förutsätmingar förvaraktig sysselsätming och en levande cxh varierat odlingslandskap i skogs-cxh mellanbygdema i söcfra cxh . Kommissionen framhöll art i områden där sysselsärtnings-och glesbygdsproblem är de vUctigastebör en nära samordning ske med stöd för utveckling av landsbygdsområden cxh eventuella andra regiondpolitiskastöd. 1 de områden, där huvudproblemet är art odlingslandskapet är hotat, bliren samordning med de generellastöden för att bevara det öppna landskapet och den biologiska mängfddenmest angelägen. då medlemskapsförhandlingama pågickgenomfördes även samtel mellanexperter från och från om förutsättningarna för art tillämpa EG:s stöd till mindregynnade områden i söcfra Sverigesskogs- cxh mellanbygder Dessa expertsamtal har visat art om EG:s kriterier för avgränsning av mindre gynnadeområden tiUämpas cxh anpassas till de svenska förhållandena kan relativt storadelar av söcfra skogs-ochmellanbygder klassas som mindre gynnade från jordbmkssynpunkt. Ett detaljerat svenskt förslag till områdesavgränsningskall efter medlemskap undersläUasEG-kommissionen för prövning och ministerrådet för beslut. Mot denna bakgrund har en arbetsgrupp inomJordbruksdepartementet haft tilluppgift alt föreslå avgränsningen av ett mindre gynnat område i cxh att föreslå inriktning cxh utformningav åtgärder i området inom ramen för . Förslagen har presenterats i en särskild rapportfrån Jordbruksdepanemen-tet. Stödtill jordbmk i mindre gynnade områden i vid ett EU-medlemskap. Motiven för stöd tiU mindre gynnade områden Den svenska målsättningen vid en mecUemskap i EU,vad gäller skogsbygderna i södraSverige samt och Golland, är an inom ramen för EG:s politik slåvakt om cxh utveckla jordbruket i dessa områden. Prcxiuktionskostnadema är i dessa områden högre äni slättbygderna på gmnd avklimatfaktorer, lägre avkastning i växtcxllingen cxh en ogynnsammare företagsstrukwr med mindre gårdar och en sämrearrondering. Vidare kännetecknasdessa områden av en låg befolkningstethet cxh en mindre välutveckladinfrastruktur Jordbruksproduktionen består i första hand av mjölk- ochköttproduktion. 1994/95:19 Föratsättningama för andraproduktionsaltemativ är begränsade. De sämre Bilaga 9 produktionsfömtsättningama återspeglas i lågavärden pä jordbruksmarken. Jordbruket har minskat iomfattning i de frän jordbmkssynpunkt mindre gynnade områdena i södra har delar avcxllingslandskapet övergått till skogsmark med förluster av värdefulla natur-cxh kullurmiljövärden som följd. En minskande sysselsärtning i jordbmket och även i skogsbraket har letttill att underlaget för privat cxh offentUg service blivit mindre. Vid en EU-mecUemskap kommer det an öppnas nyamöjligheter pä en större marknadför det svenska jordbmket Ett medlemskap kommer cxkså att lecfa till en ny konkurrenssituation, som kan väntesmedföra effektiviseringar i helalivsmedelskedjan. Vid en hårdare konkurrens på en slörre marknad är det ttoligt an leden före cxh efter jordbruketsprimärprcxluktion kommer att tillämpaen jämfört med tidigare mera strikt kosmadsrelaterad prissättning pä inköpte råvaror cxh servicetjänsten En säcfanutveckling kommer att missgynna produktionsom bedrivs vid små företag i områden med minskade volymer, långa avstendmellan företegen cxh med länga transportavstånd tUl förädingsin-dusttin. Företag i regioner med de sämsta naturgivnaproduktionsförhållandena kommer attmöta de svåraste hindren för en ekonomisk anpassning till de nya fömtsättningama pä marknaden. Del är frånekonomiska utgångspunkter naturligt att konkurrens leder till att företag cxhresurser med låg produktivitet slåsut. Hänsyn mäste emellertid cxkså las tiU de miljöeffekter cxh samhälls-kosmader som är förenade med en ulslagning avresurser cxh förelag i de från jordbmkssynpunkt mindre gynnade områdena. En ytterligare tillbakagång av mjölk- cxhkönprcxiuktionen kan innebära en fortsattminskning av det öppna cxh levande cxUingslandskapet i de skogsdomi-nerade delama av södra och mellerste Sverige.OcUingslandskapet i dessa områdenrepresenterar betydande samhällsvärden utöver de som har direkt anknytningtill Uvsmedelsprcxluktionen. I skogs- cxh cfalbygdema cxh andra frånprcxluktionssynpunkt mindre gynnadeomräden i finns olUca natur- cxh landskapstyper lUcsom bebyggelse, som ger en bild av landskapets ochkulturmiljöns utveckUng. Olika ekologiskasystem utgör hemvist för en flora cxh fauna som är beroende av ett variationsrikt cxllingslandskap. Ett levandecxllingslandskap innebär cxkså alllandsbygden i de från jordbmkssynpunkt mincfre gynnade områdena blir attraktiv för människor som cxh i framtidenvill bedriva verksamhet cxh bo Utenför de större tetortema. Allt fler människor i cxh frän deneuropeiska kontinenten söker rekreation cxh natumpplevelser pä landsbygden inteminst i de sydsvenska skogs- och mellanbygdema.Turismäringen är en växande ekonomisk sektor på landsbygden och har blivit elt viktigt komplement för många lantbmks-föreiag. Del öppna och levande cxllingslandskapetär en resurs som starkt bidrar till att turismen cxhfriluftslivet söker sig till dessa delar av lands- Prop. 1994/95:19 bygden. Den utveckling som har len tiU en minskning avjordbruket och odlingslandskapet ide från jordbrukssynpunkt mindre gynnade områdena i kan väntasfortsätta efter en anslutning till EU om inga särskilcfa åtgärder vidtes. DeolUca samhällsvärden som i dessa områden är knutna till odlingslandskapetmotiverar mera aktiva åtgärder för an upprätthålla fömtsättningar för ett bärkraftigt jordbmk. Någotsärskilt stöd utöver gränsskyddet förden svenska prisnivån har inte lämnats till de mindre gynnade områdena i . Inom ramen för EG:sslrukiurpolitik öppnas möjligheter föratt genomföra mera aktiva insatser för att upprätdiålla fömtsättningamaför en bärkraftigt jordbruk cxh ett öppet cxllingslandskap i dessa omräden. Särskildaåtgärder inom de mindre gynnade områdena (förordning (EEG) nr 2328/91) bör kombineras med EG:s program förmiljövänliga brukningsmetoder cxhbevarande av cxllingslandskapet (förordning (EEG) nr 2078/92) enligt de förslag som tidigare lämnats avjordbrukets miljöprogramufredning (SOU1994:82). Den samlade inriktningen cxh styrkan av de båda programmen bör vara sådan att förutsättningarna för enekonomiskt bärkraftig mjölk-ochköttprcxiuktion av minst nuvarande omfattning kan finnas kvar i de mindre gynnade områdena.Odlingslandskapet cxh jordbrukets ekonomii de mindre gynnade regionema bärs nämligen upp av mjölk- cxh nötkötlsprcxiuktionen. Dessaprcxiuktionsinriktningar bedöms även efter ett EU-medlemskap vara de som har de bästaförutsättningarna i de mindre gynnade områdena. Inom EG:s jordbruks- cxh sfrukturpolitik finnsstödformer med olika syften somkompletterar varandra. Förutom miljöprogrammet kan även strukturåtgärder på jordbmkets område (mål 5a) cxh deregionalpolitiska insatsema förlandsbygdsutveckling (mål 5b) samverka med stödet till mindre gynnade områden, för att främja utvecklingen av ettbärkraftigt jordbmk och ett differentieratnäringsliv i de från jordbmkssynpunkt mindre gynnade landsbygdsområdena. Stödet tiU mincfre gynnade områden bör kunnalämnas i de områden som blfravgränsade som mindre gynnade enligt EG:s direktiv /268/EEG. Stödets utformning cxh nivä bör bestämmas medledning av de naturgivna begränsningarför jordbmksproduktionen som föreligger i olika delar av området. Vid bedömning av lämpliga stödnivåer måsteeffektema av i första handmiljöstödet beaktas. En annan utgångspunkt bör vara stödbehov cxh stödnivåer i den söcfra delen av det norrastödområdet, där produktions-föralsärtningamadelvis liknar dem i de mindre gynnade områdena i söcfra . I de något bättre delama av skogs- ochdalbygdema, pä och Prop. 1994/95:19 och i de övrigadelarna av mellanbygdema och de mellansvenska slätt- Bilaga 9 bygderna, där det finns möjligheter art lämnastöd tUl mindre gynnade omräden,förekommer spannmälscxlling i större omfattning än i de utpräglade skogsbygderna. Mjölk- och köttprcxiuktion äremellertid även i dessa omräden dedominerande driftsinriktningama. En anslutning till EG:s gemensamma jordbrukspolitik synes innebära en vissförbättring av de ekonomiska fömtsättningamaför spannmålsocUingen. Det finns emellertid ingen anledning att i dessa områden främja en utökadspannmälscxlling. Ett stöd till mindregynnade områden kombinerat med miljöersätmingar bör medverka till att bibehålla de ekonomiska föralsätmingama för enfortsatt ekonomiskt bärkraftig mjölk- och köttprcxiuktion. Stöd till mindregynnade områden bör endast lämnas i form av djurbidrag till mjölk- ochköttproduktion. Djurbicfraget bör omfatta fömtom mjöUckor ävenövriga nöticreatur inkl. am- cxh tUkor samt tackor cxh getter Stödet tilltackor cxh getter bör omfatte bådekött- och mjölkproduktion. Stödet begränsas till högst 1,4 djurenheter per ha foderared, vilket är den högsta djurtäthetsom tillåts enligt EG-reglerna.Beräkningen av antdet djurenheter följer . Nöticreatur räknas som en djurenhet, nötkreatur mellan 6månader cxh 2 är som 0,6 djurenheter cxh fär cxh tackor (ej lamm cxh kilUngar)som 0,15 djurenheter Som villkor förstödet bör företegel inneha minst 2 djurenheter cxh minst 3 ha jordbruksmark. För stöd tiU mindre gynnade områden som lämnastill pensionärer erhåller mecUemsländemaingen medfinansiering från EU. Stödet bör lämnas till aktiva jordbmkare cxh inte medverka till attgenerationsskiften i jordbruket försenas.Stöd bör därför inte lämnas tUl brukare som uppbär statUg pension. Sverigesförslag till avgränsning av mindre gynnade områden bör i huvudsak följa den avgränsning som föreslagits i dentidigare nämnda rapporten. I rapporten har cxkså analyserats behovet avdifferentiering av stödnivåer inomdet föreslagna området. Utgångspunkten har varit att stödet bör differentierasmellan delområden med uppenbart olika stora begränsningar i de naturgivna föratsättningama för produktionen. Enannan utgångspunkt har varit att antalet stödnivåer bör vara sä få sommöjligt. Enligt förslaget bör en differentiering utgå frånden stetistiska indelningen i skördeområden vid en indelning i delområden medolika stödnivåer. Det finns nämligenett starkt samband mellan skördenivåema cxh de ekonomiska pro-duklionsföratsättoingama inom det mindre gynnadeområdet. Det finns cxkså ett starktsamband meUan skördenivåema cxh markanvändningen. Vid låga skördar domineras markanvändningen nästan helt avgrovfoderproduktion på vdlar ochbetesmarker Från miljösynpunkt finns de starkaste skälen all lämna stöd isädana områden. Skördeområdesgränsema är dessutom etablerade inom jordbruket och har även tidigare umyttjatsvid omrädesdifferentieringar inomramen för nuvarande livsmedelspoHtik. Det kan emellertid finnas mind- Prop.1994/95:19 re omräden där särskildaskäl föreligger för att även ta hänsyn till andra fak- Bilaga 9 torer vidklassificeringen. I förhällande till förslaget kan derta dock endast medföramarginella justeringar. I enlighet med förslaget bör därför en indelning ifre delområden ske i huvudsak enligt följande. Delområde A omfattar ett sammanhängande områdebestående av de högst belägna delamaav det sydsvenska höglandet i , och samt de norra delama av ochSkåne. Dessutom ingår fre mindreomräden, nämligen ösffa delama av Gotiand, samt någraförsamlingar i Ddsland. Totdt omfattar delområdet ca 15 000 företeg ochca 330 000 ha åker cxh betesmark. Delområde B omfattar de något bäme delama avskogsbygderna i Öster-götiand,, cxh samt norra , sydösfra delen av Gotiand cxh en mindre del av Bergslagen vidgränsen till det norra stödområdet.I området finns ca 8 600 jordbmksföretag cxh ca 250 000 ha åker cxh betesmark. Delområde C slutiigen består avmellanbygdsomräden cxh dalbygder i Götalandsamt huvuddelen av de mindre gynnade områdena i Svedand. I delområde C finns ca 14 300 jordbmksföretag cxhca 490 000 ha åker cxh betesmark. Det finns skärgårdsöar utan fast landförbindelsesom inte ingår i de församlingareller delar av församlingar som uppfyller kriteriema för art ingå i det mindregynnade området. För dessa öar finns inga statistiska uppgifter tillgängliga. Skärgårdsöar utan fast landförbindelsei havet och öar i sjöarna bör emellertid generellt sert anses tillhöradet mindre gynnade området. Stödettill mindre gynnade områden och miljöstödet inom ramen för det av jordbraketsmiljöprogramufredning föreslagna programmet för ekonomisk bärkraft bör kcx)rdineras. En annan utgångspunktbör vara att samma principer skdltillämpas för stödulformningen cxh val av stödnivåer, som för stödområde4 i norra . Gjorda andyser av struktur- ochprcxluktionsstetistik saml ekonomiska kalkyler visar att prcxiuktionsföratsättningama är ganska lika i stödområde4 i norra cxh i delområde A isödra , där föratsättningama är minstgynnsamma. I område 4 är skördenivåema i vallcxllingen något sämre, mecfan företagsstrukmren i genomsnitt är någotbättre än i delområde A i södraSverige. I enlighet med det redovisade förslaget bör stöd till mindre gynnade områden lämnas med högst perdjurenhet i delområde A, viUcet ärnågot lägre än den nivä som i annat sammanhang föreslås för stödområde 4. Det kan bl.a. motiveras med en något längreväxtpericxi cxh högre skörde-nivä. Inom det föreslagna mindre gynnade områdetföreligger betydande skill- Prop. 1994/95:19 nåder mellan de fre delområdena. Det är därför motiverat med enbetydligt Bilaga 9 högre stödnivå idelområde A, dvs. i de utpräglade skogsbygderna, än i de andra båda delområdena B och C. Tack vare någothögre skördenivåer och bätfrestrukturförhållanden bör en stödnivå på högst 540 resp. per djurenhet vara tilfräcklig i dessa delområden.Tillsammans med miljöstödet för ekonomisk bärkraft bör dessa nivåer varatilfräckligt höga för att säkerställa en fortsatt mjöUc- cxhköttproduktion i dessa områden. Konstruktionen av stödet till mindre gynnadeområden är sådan att stödet till större förcteg kan nappas av. EG:smedfmansiering upphör således vid 20 mjölkkoroch vid totelt 120 djurenheter. Finns det mer än 60 stödberättigade djurenheter vid ett företag medfinansierar EGendast av de maximalt tillåtnastödbeloppen per djurenhet frän 60 till 120 enheter. Samma begränsningar bör sättes för den nationellafinansieringen i ett svenskt stöd tiU mindre gynnade omräden. Därigenom begränsas de stödbelopp som kan lämnas tillde större företegen som främst finns i delområdena B och C. Miljöersättning inom ramen för programmet förekonomisk bärkraft bör lämnas med per ha vall och betesmarki delområde A, per ha idelområde B och i delområde C. En EU-medemskap kommer an innebära en rad olikaförändringar i förutsättningarna försvenskt jordbmk. Det är inte möjligt att föratse de samlade effektema av dia dessa förändringar förjordbruksföretegen och odlingslandskapeti de mindre gynnade områdena. Därför bör effektema av de olika stöd som kommer att lämnas för an bibehåUa framtidaförutsätmingar för jordbruket idessa områden noga följas upp cxh utvärderas. När de förste årens erfarenheter utvärderats bör en översyn ske avstödformer cxh stödnivåer. Kostnader för stödet och effekter på statsbudgeten Medde antagna stödnivåema har kostnaden för ett stöd till mindre gynnade områden isödra beräknats komma art uppgå till totalt . Därav förutsätts medfinansierasav EG. Kostnaden för den svenskastatsbudgeten blir därför ca . På motsvarande sätt har kostnadema förmiljöersättningarna inom ramen förprogrammet för ekonomisk bärkraft, med de antagna stödnivåema beräknats komma an uppgå till totelt ca 370 miljonerkronor inom det mindre gynnadeområdet i . Av detta belopp finansieras av EG. 1.3.6 Stöd till jordbruket ! 1994/95:19 Bilaga 9 Regeringens bedömning: Målsättningen för stödet till jordbraket i norraSverige skall ligga fast vid en EU-mecUemskap. De stödsystem som bör utnyrtjas skdl bygga på detförhandlingsresultet som uppnätts vid förhancUingama med EU. Stödet skallutgöras av dels EG:s stöd till mindregynnade omräden/bergsjordbmk, dels stödinom ramen för EG:s miljöprogram för jordbruket. Därutöver skdl utnyttjas del iavtelet överenskomna stödet tiU nordigt jordbruk för områdena 1, 2a, 2b cxh 3.Den sammanlagcfa kostnaden för stöden beräknas tiU 1 044 miljoner kronor.Stödet bör utformas så att omfördebings-effektema i förhållande till nuvarande stöd blfr sä små som möjligt Så långt möjligt bör stöden knytes tiU krav pädjurinnehav, i första hand tillmjölkkor. Stora förändringar i stödnivå bör kunna överbryggas genomtillämpning av tillfälliga nationeUa stöd. Skälen för regeringens bedömning: 1990 årslivsmedelspolitiska beslut innebarför non-landsjordbrukets del tilUcomsten av en lönsamhetsgaranti. Lönsamheten i jordbruket i norra inte tillåtas påverkas nämnvärttill följd av avregleringen. Detta innebär enligt beslut (prop. 1990/91:99, bet. JoU 1990/91:27, rskr 1990/91:276)art stödbehovet ökar om prisemasjunker som en följd av avregleringen men om däremot prisema stigereller kostnadema sjunker så minskar stödbehovet. De anpassningsåtgärder som vidtegits med anledningav ansökan om EU-medlemskap har lett till svårigheter art urskilja vilkalönsamheiseffekter som beror beslut cxh vilka som beror päEU-anpassningen. Regeringenkonstaterade i proposition (prop. 1993/94:236) Vissa jordbrakspolitiska frågoratt en översyn av stödet måste göras mot bakgmnd dels av detta problem, dels av att ett EU-medlemskap kravpä en ny stödutfonnning. Vi angavdärvid att kopplingen till beslut kommer att behöva ersättas med någonannan beräkningsgmnd för stödet, där hänsyn tas även till bl.a. produktions-cxh sfruktumtveckling. Vidare anges i propositionen art pristilläggen kommer att behöva ersattes med någonannan typ av produkiionsan-knutet stöd. Med anledning av propositionen anfördeJordbmksuiskonei i sin betenkande (1993/94:JoU26) an utskottet utgår från attriksdagen på något , dvs.under kommande , fär underlag för mer konkrete stellningsteganden i samband med propositioner om vUUcoren förett evenmellt svenskt medlemskap i . Mot denna bakgmnd har en arbetsgmpp inomJordbraksdepartementet gjort enöversyn av stödet till jordbruket i norra cxh lämnat en rapport med förslag till ett nytt stödsystem Stöd tiUjordbruket i norra vid ett EU-medlemskap. Utgångspunkterna föröversynen har varit dels regeringens uttalandei nämncfa proposition, dels det förhandlingsresultat som uppnätts Regeringens bedömmng av hur stödet till jordbruket i norraSverige Prop. 1994/95:19 bör utformas följer i dit väsentiigtde förslag som presenterats i rapporten. De motiv för att stödja jordbruket i norra lades fast livsmedelspolitiska beslut är giltiga ävenfiam geni. LivsmedelspoUiikens regionala målsättning börsäledes vara att bidra till regionalutjämning av sysselsätming och välfärd, vilket i praktUcen innebär all verka för elt livskraftigt jordbmk i norraSverige. Motiven för ett livskraftigt jordbmkär, fömtom livsmedelsproduktion i sig, jordbrukets betydelse för art upprätthålla sysselsättning, befolkning,samhällssttukiur och landskapsbild. Jordbraket har cxkså en viktig roll attspela för att tillgodose en god livsmedelsberedskap. Att upprätthåUa en acceptabel nivä påprcxiuktionen ingår i målsättningen attverka för ett livskraftigt jordbmk. beslut innebar en övergång frän merkosmadsersättning (jämfört med ettreferensområde i ) tiUen lönsamhetsgaranri, där lönsamheten inom stödområdet vid två tidpunkterjäm förs. En utgångspunkt för stödnivän för jordbruket inorra vid ett EU-mecUemskapbör edigt vår mening vara nuvarande stödnivå, dvs. stödnivån budgeteret1994/95. Stödet kan emellertid behöva justeras iframtiden. Den lönsamhetsgaranti somfinns enligt Hvsmedelspolitiska beslut och som innebär att lönsamheten inte skall tillåtas sjunka som en följdav reformen men väl som en följd avandra faktorer är inte längre aktuell vid ett EU-medlemskap. Mot denna form av garanti telar cxkså de problem somfmns vad gäller möjligheten anidentifiera olika faktorers påverkan pä lönsamheten. Detta innebär emellertidinte att lönsamhetsutvecklingen inte skall kunna användas som argument för justeringar av stödet. Denberäkningsmetod som används, baseradpå modellgärdar i de olika stödområdena, bör därför kunna användas som ett hjälpmedel även fortsättningsvis. Somanförts i prop. 1993/94:236 börhänsyn cxkså tes till bl.a. prcxluktions- cxh sfruktumtveckling. Stödettill produktion av mjölk, matpotatis cxh getmjölk/geticön bör lämnas i form aven kombination av de tre stöden - stöd till mindre gynnade områden/bergsjordbruk, miljöstöd cxh nationellt stöd. Stödbehovet inom får- cxhnöt-köttssektom tillgodoses fullt ut genom stöd till mindre gynnade områden cxhmiljöstöd enligt programmet förbärkraftigt jordbruk, i fortsättningen kallat miljöstöd-nord. Slaktsvins- och smägrisproduktionen bör erhålla stödgenom en kombination av stöd tillmincfre gynnade områden och nationellt stöd, medan stödet till äggprcxiuktionen bör bestä av nationeUt stöd. Stödet till mindre gynnade omräden bör lämnas somen djurbidrag i hela stödområdet medmaximal nivå. I omräde 1-3 lämnas däratöver stöd till spannmål för avsalu. För företag med fläsk-,smågris- cxh äggproduktion räknas allspannmål som avsduspannmål oavsett om den används för eget foder eller inte, eftersomsvin och höns inte ingår i djurenhetsbegreppet Prop. 1994/95:19 Stödet tillmindre gynnade omräden bör lämnas med maximala nivåer för Bilaga 9 högst 60stödenheier (djurenhet eller hektar). Därefter bör stödet avfrappas och endastutgå för mjölkkor. Stödet i omräde 4 är begränsat till högst 20 mjölkkor. Även miljöstöd-nord bör umyttjas maximalt och lämnassom ert stöd för vdl- cxh betesared. I omräde 4 bör dock en viss reducering avstödet ske. Den föreslagna konstmktionen av stödet tillgcxlosereventuella stöd-behov inom produktionen av färmjöUc och kiUingkött eftersomsåväl stöd tiU mindre gynnade områden som mUjöstöd-nord ges tUl teckor ochgetter oavsett om de används för mjÖUc- eUer köttproduktion. Det av riksdagenbeslutade stödet till di- och amkor ersätts av stöd till mindre gynnade omrädenoch miljöstödnord. Miljöstödet bör knytas till vUUcor om djuranid ocharealanvändning. En arealfaklor som anger arealen per djur skall ligga tillgmnd för storleken på stödberättigad ared. Motiven för de valda arealfaktoreraaär att animalieproduktionen i första hand skdl främjas. Arealfaktom bör varadifferentierad mellan stödomrädena.