prop · GH03106 · 1994-01-01 00:00:00 — Vid insättning och uttagning av fjäderfä i burar och stallar för lösgående höns kan filterskydd med fläkt behöva an- vändas. De arbetsmoment som är besvärligast i alternativa inhysningssystem är insamling av fellagda ägg och renhållning. Inredningar i alternativa system är oftast av material och utformning som gör rengöringen besvärlig och tidsödande. Olycksfallsrisker finns vid den direkta djurhanteringen (hackning, rivsår etc.) och vid hantering av teknisk utrustning såsom utgödslingsanläggningar. Bullret i fjäderfästallar ligger ofta på så hög nivå att det finns risk för hörselskador. anser det svårt att bedöma om riskerna för olycksfall och bullerskador ökar eller minskar vid arbete i alternativa system jämfört med i bursystem. Belysningen i fjäderfästallar, oberoende av system, är ofta mycket svag (endast några lux). Det kan bidra till dåliga arbetsställningar och ökad olycksfallsrisk. Det kan också medföra en allmän otrivsel. Tillsynen av djur samt foder- och vattenautomater innebär besvärliga arbetsställningar både i alternativa system och bursystem. Den maskinella utgödslingen med s.k. gödselmattor är densamma i båda systemen. Utplockning av djur bedöms vara mer ansträngande i stallar för frigående höns än i burhönsstallar. Vid insättning av djur råder det omvända förhållandet. Den nära kontakten med hönsen i frigående system kan av skötare upplevas som psykiskt pressande. Andra skötare kan se positiva aspekter i en närkontakt med djuren där de kan se mer av djurens naturliga beteende. Kunskapen om attityderna bland djurägare och skötare avseende alternativa system är dock bristfällig. Tidsåtgången och hur arbetet organiseras är viktiga faktorer som påverkar dels lönsamheten, dels i vilken utsträckning personalen utsätts för olika miljöfaktorer och risker. En välplanerad arbetsorganisation utnyttjar också tillgänglig personal på ett optimalt sätt vad gäller omväxlande arbetsuppgifter, ökat ansvar, fördjupade kunskaper och en minskad arbetsbelastning. I en enkätundersökning som genomfört bland 30 äggproducenter med fler än 500 golvhöns har 15 av 22 svarande uppgett att de inte hade några problem med arbetsmiljön medan två producenter uppgav att de hade problem med damm. De övriga fem angav olika problem nämligen rengöring, avsaknad av automatisk utgödsling, fukt , golvägg samt att lokalen inte var anpassad för djurhållningen. När det gällde stallmiljön uppgav 19 av de 22 svarande producenterna att de inte hade några problem medan tre angav problem med fukt, hög ammoniakhalt resp. damm. 4 Program för provning av ny teknik Enligt 7 § djurskyddsförordningen skall nya tekniska system och ny teknisk utrustning för djurhållning ha godkänts från djurhälso- och djurskyddssynpunkt innan de får användas. Frågor om godkännande av ny teknik prövas av . tillsatte en särskild referensgrupp med uppgift att vara rådgivande till verket vid uppläggning och utvärdering av försöksmässig provning av nya system för värphönshållning. I gruppen ingår bl.a. representanter för forskningen på området, näringen, arbetarskyddet och djurskyddsorganisationer. fastställde ett program för utvärderingen av nya system för frigående värphöns. Programmet innebär att varje enskilt fabrikat provas. Provningen genomförs i två faser, en experimentell fas och en fältfas. För provningarna ansvarar en forskare. Den experimentella provningsfasen omfattar minst två produktionsomgångar och kontrolleras av den provningsansvarige forskaren. Fasen syftar till att ge detaljerade kunskaper om systemets funktion och till att ge underlag för beslut om fortsatt provning av systemet i fältfas. Fältfasen omfattar minst 15 produktionsomgångar och syftar till att ge ett bredare och säkrare kunskapsunderlag än vad som finns från den experimentella provningen. Fältfasen är begränsad till 10 anläggningar eller 100 000 höns. Utvärderingen sker med utgångspunkt från dels vissa fastställda gränsvärden och godtagbara nivåer, dels särskilda bedömningar av ansvarig forskare. Gränsvärden och godtagbara nivåer omfattar bl.a. hönsens befjädring, skador, dödlighet och luftkvalitet i systemet. För andra parametrar såsom djurbeteende och arbetsmiljö görs särskilda bedömningar av i första hand den provningsansvarige forskaren. För att ett fabrikat skall godkännas krävs enligt i princip att provningsresultaten på alla punkter uppfyller kraven i det av verket fastställda utvärderingsprogrammet. beviljar ersättning till den provningsansvarige forskaren och dennes medarbetare. Djurägare som medverkar i fältprovningsfasen ersätts med per omgång. provas tre olika fabrikat varav två fabrikat genomgår provning i fältfasen och ett fabrikat genomgår provning i den experimentella fasen. Det fabrikat som kommit längst i provningen kan prövas för godkännande tidigast . uppskattar att det fabrikat som provas i den experimentella fasen kan bli klart för prövning för godkännande tidigast sommaren . 5 Produktionskostnader Enligt redovisning är jämförelser mellan lönsamheten i äggproduktion i bursystem och i alternativa system svåra att göra eftersom det ännu är oklart vilka alternativa system som kommer att vara godkända . Likaså råder delade meningar om kostnaderna i alternativa system. Ett problem vid kalkylering av kostnaderna i alternativa system är, enligt , svårigheterna att förutsäga och kalkylera för eventuella produktionsstörningar såsom kvalsterangrepp och koccidiosutbrott. redovisar i sin rapport en jämförande kalkyl utförd av Kronägg ek. Enligt kalkylen är produktionskostnaden i alternativa system högre per kilo ägg i alternativa system jämfört med i bursystem. Beräkningarna är gjorda på en buranläggning för 7 500 höns med en beläggning på 20 höns/m2 golvyta och en alternativ anläggning för 5 625 höns med 15 höns/m2 golvyta. Vid beräkningarna har bl.a. följande antaganden gjorts. Inköpspriset för unghönsen antas vara högre på grund av att andra krav ställs vid uppfödningen av höns avsedda för golvsystem. Foderförbrukningen antas vara högre i det alternativa systemet på grund av en sämre befjädring och ett ökat foderspill. Produktionen antas vara lägre i alternativsystemet. Vidare antas byggnadskostnaden vara högre på grund av en lägre beläggning och kostnaden för inredning beräknas också vara högre. Arbete är den kostnadspost som står för den största andelen av den merkostnad som uppstår vid produktion i alternativa system. I den ovan refererade kalkylen har arbetstidsåtgången beräknats vara 3 gånger större i det alternativa systemet jämfört med bursystemet. bedömer dock att denna uppskattning kan vara något hög eftersom andra studier har visat en motsvarande ökning med 2,5 gånger. Verket bedömer vidare att ökade kunskaper om djurhållningen och ökade tillverkningsvolymer av inredningar kommer att medföra sänkta kostnader för äggproduktion i alternativa system. 6 Regeringens ställningstagande Regeringens ställningstagande: Ikraftträdandet av förbudet mot att inhysa värphöns i bur ligger fast. Regeringen har för avsikt att låta införa regler om frivillig märkning av ägg med avseende på hur äggen producerats. förslag: Tidpunkten för förbudet att hålla värphöns i bur flyttas fram från till . En kontrollstation bör genomföras . För att framflyttningen av förbudet inte skall medföra att hönsens situation i föråldrade burar försämras ytterligare föreslås att en djurmiljöprövning av samtliga burhönsanläggningar genomförs fram . Prövningen föreslås utformad enligt den mo- dell som tillämpas inom slaktkycklingproduktionen. Den innebär att stall- och djurmiljö poängsätts. Med utgångspunkt i antalet poäng fastställs hur länge produktionen i anläggningen får fortsätta. I anläggningar som inte uppnår vissa minimipoäng måste produktionen upphöra om inte investeringar sker i nya anläggningar. Anläggningar som uppnår högsta poäng får användas längst till . Investeringar i nya buranläggningar får endast ske vid företag som har äggproduktion och nyinveste- ringen får innebära högst det antal hönsplatser som nuvarande anläggning enligt förprövning är godkänd för. Burhållning av värphöns bör inte förbjudas eftersom ordet bur har vissa begränsningar och en framtida hönshållning på något sätt måste begränsa hönsens rörlighet. Verket föreslår att det i stället införs krav på att höns skall kunna utöva vissa naturliga beteenden såsom sandbada, ha möjlighet att utnyttja sittpinnar, lägga ägg i reden och ha möjlighet till viss rörlighet. föreslår vidare att djurskyddsförordningen ändras så att verket ges möjlighet att i enskilda fall medge dispens för flyttning av burar till ett annat hus eller en annan anläggning under förutsättning att stall- och djurmiljön förbättras och att antalet hönsplatser i bur inte utökas. om frivillig märkning av ägg efter produktionssystem bör införas. Remissinstanserna: , , , , Skogs- och jordbrukets forskningsråd, Länsstyrelserna i och , Föreningen fjäderfäskötsel, Kronägg ek. för., och Svenska lantägg AB tillstyrker eller har inga invändningar mot att ikraftträdandet av förbudet mot att hålla värphöns i bur senareläggs . , , , , mot plågsamma djurförsök, , och avstyrker förslaget. anser att förbudet så långt möjligt skall upprätthållas och beklagar att förutsättningar ännu inte synes föreligga för ett totalförbud i enlighet med de ursprungliga intentionerna. i Skara- borgs län anser att det inte finns skäl att burförbudet flyttas fram eller men föreslår att förbudet flyttas fram eftersom det har getts felaktiga signaler till djurägarna och att forskningsinsatserna inte varit maximala. anser att en övergång från dagens burhållning till andra alternativ är ett nödvändigt systemskifte men föreslår att en kontrollstation läggs in och att beslut om lagstiftningens ikraftträdande fattas i samband därmed. i tillstyrker förslag men anser att regeringen vid ett eventuellt beslut om sena- reläggning tydligt bör deklarera att beslutet om förbud att hålla värphöns i bur ligger fast. anser vidare att det är angeläget att endera ytterligare medel till forskning anvisas eller att det klargörs att näringen har ansvar för att utveckla fungerande alternativ. anser att en eller ett par kontrollstationer på vägen fram bör anges och om det vid någon av dessa tidpunkter finns goda alternativ bör ikraftträdandet tidigareläggas. har uppfattat rapporten som delvis tendentiös och kan inte med ledning av informationen i den ta ställning till om det är realistiskt att avskaffa burhållning av värphöns före . Förbundet avstyrker förslaget om att skjuta upp tidpunkten för ikraftträdandet. Flera remissinstanser anser att signalerna till näringen i fråga om ikraftträdandet av förbudet att hålla värphöns i bur varit otydliga. anför att de föreslagna övergångsreglerna skapar skilda förutsättningar för olika producentgrupper vilket enligt verket kan inverka menligt på nyetableringen inom branschen. Flera remissinstanser avstyrker förslaget om att det skall vara möjligt att investera i nya buranläggningar. i län bedömer det som osannolikt att en djurmiljöprövning enligt förslag kan genomföras på ett rättvisande sätt i burhönsanläggningar. Liknande synpunkter framförs bl.a. av länsstyrelserna i och . anser att begreppet bur bör definieras . förordar att vägen öppnas för en förutsättningslös forskning på större burar med särskild utrustning där hönsen har möjlighet att utöva vissa naturliga beteenden. , Föreningen fjäderfäskötsel, Kronägg och anför liknande synpunkter. i anser att det är ytterst väsentligt att forskningen helt är inriktad på att få fram vettiga alternativa system för lösgående höns och ingenting annat. mot plågsamma djurförsök och anser att det vore olyckligt om det öppnades möjlighet att ha någon typ av modifierade burar. Flertalet remissinstanser tillstyrker att ett frivilligt märkningssystem av ägg efter produktionssätt införs. Några instanser anser att en sådan märkning bör vara obligatorisk. Skälen för regeringens ställningstagande: beslutade om en ny djurskyddslag (prop. 1987/88:93, bet. 1987/88:JoU 22, rskr. 1987/88:327). I propositionen om djurskyddslagen angavs bl.a. att som ett led i effektiviseringen av jordbruket har produktionsformerna undergått genom- gripande förändringar. Djurhållningen inom husdjursskötseln har, från att ha varit anpassad till klimatfaktorer och baserad på tidskrävande mänsklig omvårdnad, utvecklats till att vara rationell samt teknik- och ekonomianpassad. Ökade kunskaper och ändrad teknik har förbättrat djurens förhållanden jämfört med tidigare. Utvecklingen har dock inte enbart varit till förmån för djurens välfärd. Djurmiljöer har skapats där tekniken mera än djurens miljökrav har fått råda. Rationaliseringssträvandena har varit inriktade mot att hålla många djur i produktion i begränsat stallutrymme och med en minskad arbetskraft för tillsyn av djuren. Vidare anfördes att ökad hänsyn måste tas till att levande djur ingår i produktionen. Djurskyddshänsynen måste tillmätas betydelse i en helt annan omfattning än även om detta skulle innebära minskad produktion. Den nya djurskyddslagen innebär bl.a. att det för djur inom husdjursskötseln ställs särskilda krav som innebär att sådana djur skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Burhållningen av värphöns är ett av de mest intensiva produktionssystemen inom husdjurshållningen. I propositionen konstaterades att även om en utveckling av bursystemet hade skett som systemet tillämpats tillgodoser burarna inte ens några av de mest grundläggande behoven hos hönorna, som t.ex att kunna röra sig, sprätta, flaxa, sandbada och putsa fjädrarna och att kunna lägga sina ägg i reden. beslut om förbud mot att hålla värphöns i bur innebar att det gavs en övergångstid för utveckling av nya system för hållande av värphöns. Av remissbehandlingen och vid den diskussion som hölls i framgår att det råder enighet om att nu- varande bursystem skall avvecklas men att uppfattningarna är delade om förbudet kan genomföras samt om vilka system som bör vara tillåtna . hölls värphöns i med några få undantag uteslutande på golv. installerades vanligen burar och hålls av värphönsen i bur. De nya system för hållande av värphöns som utvecklas är i princip en vidareutveckling av de traditionella golvsystemen. Genom att fler våningsplan införs i systemen, t.ex. i form av näthyllor, ökar den totala tillgängliga ytan i anläggningen och beläggningen per kvadratmeter byggnadsyta kan ökas. Utvecklingen av de nya systemen har dock inte varit problemfri. Enligt kvarstår flera problem att lösa. Detta gäller framför allt fjäderplockning och hackning. Även inom området stall- och arbetsmiljö samt bekämpning av koccidier och kvalster kvarstår vissa problem att lösa. Produktionen måste enligt verket nå en viss säkerhet innan systemen kan bli allmänt förekommande och accepterade. Av framgår dock också att golvsystemen i flera avseenden har kunnat förbättras genom den forskning som bedrivits. Enligt verket kan halterna av ammoniak, damm och endotoxiner komma ner till fullt acceptabla nivåer genom vissa skötselsåtgärder och tekniska lösningar. Vidare har bl.a. frekvensen fotbens- och bröstbensskador kunnat reduceras genom en förbättrad utformning av sittpinnarna. Andelen golvägg har kunnat minskas genom bättre anpassade uppfödningssystem för unghönsen. Vidare har identifierats flera faktorer som bedöms vara av betydelse för resultaten i de alternativa systemen såsom djurmaterial, uppfödningsförhållandena, fodrets sammansättning och struktur, ströbäddens sammansättning och egenskaper samt tekniker för gödselhantering och ventilation, m.m. program för utvärdering av de nya systemen innebär att varje enskilt fabrikat provas. Provningen genomförs i en experimentell fas omfattande minst två produktionsomgångar och en fältfas omfattande minst 15 produktionsomgångar. Vid provningen utvärderas systemen med utgångspunkt i gränsvärden och godtagbara nivåer. Enligt regeringens bedömning behöver inte kriterier för ett godkännande av de nya systemen för hållande av värphöns nödvändigtvis innebära att de måste vara bättre för djurhälsan och arbetsmiljön än nuvarande burhållningssystem. Resultaten skall dock vara i överensstämmelse med de krav som skall ställas på en godtagbar arbetsmiljö och djurhälsa. Den samlade bedömningen måste innefatta hänsyn inte bara till djurhälsan och arbetsmiljön utan också till hönsens möjligheter att utöva ett naturligt beteende. är emellertid inte tillräcklig som underlag för en direkt jämförelse mellan de problem som förekommer i bursystemen och de som förekommer i andra system för hållande av höns. anser att rapporten inte tillräckligt väl belyser för- och nackdelarna med bursystem resp. alternativa system. Vidare an- för veterinärförbundet att det i rapporten inte nämns att samma djurhälso- och arbetsmiljöproblem som beskrivs vid golvhållning av höns delvis också förekommer i bursystemen. Förbundet har uppfattat rapporten som delvis tendentiös. mot plågsamma djurförsök och djurskydds- föreningars riksförbund anför i ett gemensamt yttrande att organisationerna saknar en beskrivning av hälsoläget i burar och de vanliga produk- tionssjukdomarna såsom äggledarinflammationer, leverförfettningar, bölder, skelett- och muskelsvaghet samt beteendestörningar. Vidare nämner organisationerna flera av de problem som sammanhänger med bursystemet. Regeringen delar dessa remissinstansers uppfattning att problemen i de nuvarande burhållningssystemen inte är tillräckligt belysta i rapporten. Det hade enligt regeringens mening varit värdefullt med en redovisning av förekommande inhysningsformer och en jämförelse mellan dessa med avseende på djurhälsa, beteende och arbetsmiljö. Flera remissinstanser har riktat kritik mot att forsknings- och utvecklingsarbetet inte kom igång när beslutet om burförbudet fattades. Trots detta har som nämnts systemen redan nu i flera avseenden kunnat förbättras. Provningsresultaten måste dock komma upp till godtagbara nivåer för att de skall kunna godkännas. Mot bakgrund av bl.a. det forskningsprogram som och Stiftelsen beslutat om bedömer regeringen att förutsättningarna för att målet skall kunna nås har ökat betydligt. Som verket och stiftelsen understryker i sitt forskningsprogram är dock en grundläggande förutsättning för att uppnå uppställda krav att utvecklingsarbetet bygger på en helhetssyn och ett samarbete mellan berörda forskare. Eftersom allt fler länder i , såsom , , , , och , engagerar sig i alternativa inhysnings- system för höns är det även angeläget att på det internationella planet samordna arbetet mellan olika forskargrupper för att påskynda processen. Regeringen bedömer också att takten i utvecklingsarbetet har ökat betydligt och bedöms öka ytterligare ju mer kunskaper som erhålls om de nya systemen och om de faktorer som påverkar bl.a. djurhälsa och miljön. Mot bakgrund av detta är regeringens samlade bedömning att förbudet mot att inhysa värphöns i bur skall ligga fast i enlighet med beslut. Det återstår fortfarande tills förbudet träder i kraft och forskningsresultaten i de alternativa systemen bör under den tiden kunna nå godtagbara nivåer. Regeringen vill dock betona vikten av att tillräck- liga resurser satsas både från näringen och andra forskningsfinansiärer, såsom , på forskningen och utvecklingen av nya system. Föreningen fjäderfäskötsel uttrycker farhågor om möjligheterna att byta ut nuvarande buranläggningar mot alternativa system . Föreningen anför bl.a. att hålls av 6 miljoner värphöns i buranläggningar och att det för att ersätta samtliga burar krävs att ca 1 miljon hönsplatser ersätts med alternativa system fram . Vidare anför föreningen att prövning och godkännande av godtagbara alternativa system kan ske tidigast . Det skulle innebära en bytestakt av ca 2 miljoner hönsplatser . Föreningen anser att detta skulle vara en omöjlighet. Regeringen är medveten om att vissa svårigheter kan uppstå när ett stort antal buranläggningar skall ersättas med alternativa system. Enligt regeringens mening är det emellertid för tidigt att göra en bedömning av hur som i praktiken kan komma att krävas för att ersätta buranläggningarna, bl.a. eftersom något system ännu inte är färdigprovat. Det är emellertid viktigt att utvecklingen noga följs på området. Regeringen uppdrog åt att fortlöpande följa utvecklingen inom äggproduktionen. Uppdraget skall redovisas i verkets anslagsframställning till regeringen. Regeringen förutsätter att i sina redovisningar av uppdraget lämnar en lägesbeskrivning av utvecklingen av nya system och i vilken omfattning som nuvarande buranläggningar byts ut mot alternativa system. För att få en samlad bedömning av eventuella åtgärder som kan behöva vidtagas för att kunna genomföra förbudet bör en kontrollstation inrättas . Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att inför kon- trollstationen redovisa till regeringen de eventuella problem som då kvarstår samt ge förslag till åtgärder för att lösa dessa . När det gäller produktionskostnader i de alternativa systemen understryker flera remissinstanser att produktionen måste ge en rimlig lönsamhet. Enligt redovisning råder dock delade meningar om kostnaderna i dessa system. Flera remissinstanser har också ifrågasatt den ekonomiska kalkyl med kostnadsjämförelser mellan äggproduktion i bur och i alternativa system som redovisas i . i påpekar att kalkylen är baserad på beräkningar från branschföreträdare och från försöksresultat som i sin tur är grundade på försök utförda med den kunskap som då var tillgänglig om lösgående höns. Vidare ifrågasätter beräkningen av tidsåtgången i de båda systemen och anför att detta är väsentligt eftersom en avsevärd del av merkostnaden för ägg producerade i golvhållningssystem härrör från skillnader i arbetstid. Bl.a. , mot plågsamma djurförsök och anser att den beräknade tidsåtgången i kalkylen för burhönsproduktion innebär att djurskydds- lagstiftningens krav på tillsyn och skötsel av djuren inte uppfylls. Oavsett vilken merkostnad som dagens alternativa system medför i jämförelse med burhållningssystem bör enligt regeringens mening förutsättningarna för en lönsam produktion öka i och med att kunskaperna ökar och systemen därmed successivt kan förbättras. Inredningskostnaderna bör också såsom Jordbruks- verket bedömer minska med ökade tillverkningsvolymer. Konsument-forum anför i sitt yttrande att konsumenterna är beredda att betala något mer för etiskt och kvalitetsmässigt riktigt producerade produkter och att ägg hör till ett av våra billigaste livsmedel. Liknande synpunkter framförs av som anger att en prishöjning på /kg inte skulle utgöra något hinder. Det är viktigt att värna om den svenska äggproduktionen så att beslut att avveckla nuvarande burhållningssystem inte innebär att svensk äggproduktion slås ut och ersätts med ägg producerade i andra länders bursystem. Beslutet innebär en stor fysisk omställning av en produktionsgren. I enlighet med vad som anförs i prop. 1990/91:191 om vissa livsmedelspolitiska frågor kan selektiva stödåtgärder behöva vidtagas om utvecklingen visar att svårigheter föreligger att genomföra åtgärder t.ex. för införande av alternativa former till hållande av burhöns. anser att djurskyddsföreskrifterna i likhet med vad som gäller i inte bör förbjuda burhållning eftersom ordet bur har vissa begränsningar och att en framtida hönshållning på något sätt måste begränsa hönsens rörlighet. föreslår i stället att det i djurskyddsföreskrifterna införs krav på att höns skall kunna utöva vissa naturliga beteenden såsom sandbada, ha möjlighet att utnyttja sittpinnar och att lägga ägg i rede samt ha möjlighet till viss rörlighet. anser att begreppet bur bör definieras . förordar att vägen öppnas för en förutsättningslös forskning på större burar med särskild utrustning där hönsen har möjlighet att utöva vissa naturliga beteenden. , Föreningen fjäderfäskötsel, Kronägg och anför liknande synpunkter.