prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Programbolagen har fördelatreformmedelstillskotten och rationaliseringskraven sig emellan på följandesätt: , och SverigesUtbildningsradio . Sammanlagttogs 4 av avgiftsmedlen i anspråk under är 1993. Radioutnyttjade 1 , 2 och Utbildningsradion227,. Kostnadema för dåvarande verksamhet var . Isamband med upplösningen av och bildandet avförvaltningsstiftelser tilldelades dessa ett engångsbelopp på . Kostnaderför vissa avskrivningar till följd av att intäktema brattoredovisas uppgicktill . uppgick rundradiokontots totalaintäkter av TV-avgifter inkl. påminnelse- och tilläggsavgifter,koncessionsavgift samt avgift från till , vilket i förhållandetill de avgiftsmedel som togs i anspråk innebär ett positivt resultat om 163,3mkr (resultat exklusive ränteintäkter som uppgick till ). Resultatet ären förbättring med jämfört med . Antalet TV-avgiftsbetalandehushåll uppgick till drygt 3,3 miljoner och betalningseffektiviteten var97,. Intäktsnivån har varit stabil . Radioprogramverksamheten för utlandet finansierast.o.m med medel från statsbudgeten via Utrikesdepartementetsreservationsanslag för utlandssändningar. Anslaget uppgick till för är1993. Programföretagensverksamhet och plan för Nedanföljer en sammanfattning av programföretagens redovisning av verksamheten är1994 samt för planeraa . Televisionstotala sändningstid uppgick per vecka i genomsnitt, varav16 timmar regionala program. Jämfört med 1993 är , 2q 9 1994/95. deten ökning med . Ökningen beror huvudsakligen på Prop.1994/95:100 morgonsändningarna, klyvningen av Mitt-Nytt, regionala valprogramsamt Bil. 12 idrottsevenemang såsom etc. Ersättningen till medverkande skådespelare etc.beräknas för är 1994 öka till . Kostnaderna församproduktioner inklusive filmavtalet ökar med till år1994. Kostnadema för produktionsutläggningar (huvudsakligen skteknikutläggningar) minskar däremot med jämfört med till 28 mkrvilket är en följd av de rationaliseringsåtgärder som vidtagits. Deavtalsbundna kostnaderna är i stort sett oförändrade. Distriktens allmänproduktion beräknas uppgåtill vilket är en ökning jämfört med och iförhållande till är 1991. totala sändningstid underverksamhetsåret avser program pä svenska språket. avsändningama är tillgängliga för de döva och hörselskadade tittama. beräknas andelen textade svenska program öka med 30 %vilket delvis har sin förklaring i att det har hållitsallmänna val och folkomröstning. Sedan den sänds en fem-minutersnyhetssändning på teckenspråk . I samband med folkomröstningen omEU-medlemskap teckentolkades två EU-special. Delar av EU-valvakanteckentolkades i direktsändning. samlade sändningstid påminoritetsspråk, inklusive finska, uppgick , vilket ären ökning jämfört med . Även denna ökning förklaras till stordel av valrörelsema. Det finskspråkiga programutbudet omfattar dagliganyhetssändningar . SverigesTelevisions andel av reformtillskottet för perioden uppgår till 313,6mkr (prisläge). SVT har fördelat reformtillskotten mellan åren såatt använts . Av reformmedlen har bl.a använts tillmorgonsändningar. har använts till utökade regionala sändningar, 12,1 mkrhar använts till klyvning av Mitt-Nytt, till ökad textning av svenskaprogram samt till utökad Sverige- och utlandsbevakning. harfördelats utan angivande av särskilt ändamål, s.k. allmänt kvalitetstillskott.Dessa medel har bl.a använts i samband med , natursamproduktionenLiving Europé, teknikmagasinet Nova etc. SverigesTelevisions andel av rationaliseringskravet uppgår för hela avtalsperiodentill (prisläge). visasgemensamt och beräknas sammanlagt uppgå tUl Prop.1994/95:100 . har rationaliseringama förändratkaraktär jämfört med de två tidigare årens organisatoriska och stmkturellaätgärder. Kollektivavtalen har förändrats för att ge fömtsättningar för en merfiexibel programproduktion vilket leder till kortare inspelningstider ochdärmed lägre produktionskostnader. Åtgärdernas resultat bedöms mer än välöverstiga det återstående rationaliseringskravet på . Verksamheten1995 - förutsätmingar och planer 1995och 1996 ärs reformtillskott kommer att användas för att öka produktionen cx;hförbättra kvaliteten i svenska program, i synnerhet den gestaltande produktionen,att förstärka programutbudet för bara och ungdom, att kvalitativt ochkvantitativt stärka nyhetsverksamheten, att öka den allmänna programkvaliteten,att förbättra servicen för olika publikgrapper genom en ökad sändningstid samtatt utveckla text-TV-verksamheten. År1993 bildades programföretaget genom en sammanslagning avSveriges Riksradio och Lokalradio. startade de förstaprivatägda lokala reklamfinansierade radiostationerna. 1 huvuddelen av landetsänder i fyra kanaler, Pl, P2, P3 och P4. P4 innehåller delsett rikstackande gemensamt program, P4-Riks, dels lokala program från 25 olikalokalredaktioner. Dessutom sänder Radio utlandsprogram. Nära hälften() av programmen i de fyra rikskanalema produceras utanför . Det totala antalet sändningstimmar för år 1994beräknas öka med jämfört med riksradions och lokalradionssammanlagda sändningstid vilket resulterar i 2 400 limmars sändningstidi veckan. De lokala programmen beräknas svara för av den totalasändningstiden. Av sammanlagda resurser förprogramverksamheten beräknas läggas på nyheter, aktualitets- ochsamhällsprogram samt kultur. Denna programverksamhet har ökat nägot jämfört med1993 och utgör av den totala sändningstiden. sändningstid för programpå samiska, finska samt på övriga minoritetsspråk beräknas öka något jämförtmed är 1993. genomförde ett särskiltprojekt avseende kvalitetsutveckling. Huvudsyftet har varit att utvecklakriterier för en gemensam Radio-kvalitet som skiljer publicservice-företaget programutbud frän Övriga kanalers. Tolvseminarier genomfördes där metoder för målbeskrivnine, programanalys ochpersonalledning utreddes. Reform- ochrationaliseringsverksamheten 1994 Prop. SverigesRadios andel av reformmedlen för hela avtalsperioden uppgår till 205,4 mkrmedan rationaliseringskravet uppgår till (prisläge).Betydande rationaUseringsvinster gjordes i samband med Lokafradions ochRiksradions sammanslagning. redovisar kanalvis hur 1993-1995 årsreformer och rationaliseringar tagit sig uttryck. Sammantaget överstigerreformema det urspmngliga kravet och uppgår till . Pl har satsat reformmedel för att öka kvaliteteninom omrädena kultur, nyheter, aktualiteter/samhälle samt och EU ochför att öka utomståendes medverkan i programmen. P2 har till stor del använtreformmedlen för att öka produktionen ute i landet. Vidare harminoritetsspräksverksamheten fått ökade resurser. P3:s reformmedel har satsatspå ökad egenproducerad musik och på en utveckling av kultur-, nyhets- ochsamhällsprogram, speciellt med inriktning på den yngre publiken med uppdragetatt skapa ett altemativ till den kommersiellt finansierade radion. Den nyakanalen P4-Riks finansieras dels med reformmedel, dels med medel som frigjortsgenom rationaliseringar inom P3. De lokala kanalerna har tillförts nya medelför att bygga upp och höja kvaliteten på den egna produktionen samt för attutöka nyhetsservicen. Verksamheten1995 -fömtsätmingar och planer Enhandlingsplan för program för och om funktionshindrade för avtalsperioden1993-1996 har beslutats av företagsledning. I enlighet medplanen skall avsättas respektive föråtgärder för funktionshindrade. Fortsatt ökade resurser kommer att ges åtsändningar på minoritetsspråk under 1995-96. Vidare skall sameradion ges ökaderesurser och sändningar på två nya språk, albanska och arabiska, har inletts. För att kanalema tillsammans skall uppnå kravet i1992 ärs riksdagsbeslut att av allmänproduktionen i Radiosrikssändningar skall produceras utanför , skall resurser avsättas föratt öka produktionen ute i landet. räknar med att mälet äruppnått vid ingången av 1995. har påbörjat förberedelsema för dennya sändartekniken digital ljudradio (DAB). Som ett led i detta avsätts under1995 betydande resurser för kompetensutveckUng inom den digitala tekniken. RadioSweden är en enhet inom . statenoch skall program för sändning till utlandet ge dels svenskarsom befinner sig utomlands, dels utländsk publik möjlighet att fä informationom och upprätthålla kontakt med . utsändningenav ljudradioprogram på kortvåg och mellanvåg. begär 40, (i 1995 årsprisläge) för Prop. 1994/95:100 Radios utlandsprogramverksamhetför att täcka kostnader för programverk- Bil. 12 samheten,programutsändning och programinsamUng. Radio kommer att förstärka nyhetsutbudetfrän och erbjuda speciella program om ekonomi, kultur, miljö, politikoch sociala frågor. De viktigaste målgmppema är opinionsbUdare, företrädareför näringslivet, turister och studenter. kommer Radio attfortsatt prioritera sändningar till (svenska, engelska och tyska),förbättra informationen till lyssnare i närområdet , ochBaltikum (tyska, ryska, estniska och lettiska) och ge kontinuerUgprogramservice för lyssnare i andra delar av världen (engelska och svenska).Från och med 1995 kommer Radio att sända nyhets- och evenemangsserviceför engelsk-och tyskspråkiga besökare i . SverigesUtbildningsradios totala sändningstid för uppgick till pervecka. bestod av radiosändning cx:h av TV-sändning. Frän ochmed disponerar utbildningsradion egna fasta tider i ochSveriges Televisions kanaler. Detta har medfört att utbildningsradionssändningstid har ökat . Produktionen av radio-och TV-program har ökatmed . Egenproduktionen har ökat från 39 %till . Av Utbildningsradions sändningar är på svenskaspråket och är av svenska upphovsmän. Utbildningsradions program för funktionshindradeutgörs till största delen av TV-program pä teckenspråk. Utbildningsradionsutbud för funktionshindrade beräknas uppgå till totalt ,vilket är en ökning jämfört med . Utbildningsradionssändningar på minoritetsspråk beräknas uppgä till totalt 31 timmarsTV-sändning, en ökning med jämfört med . SverigesUtbildningsradios andel av reformmedlen uppgår för hela avtalsperioden till21,(prisläge). Rationaliseringskravet uppgår till . Förår 1994 beräknas reformema uppgå till , vilket även inkluderar ettrationaliseringskrav på . Reformmedlen används till ytterligareutbyggnad av den regionala verksamheten (2,), utökade sändningar förgymnasieskolan (2,), utökade sändningar av program på minoritetsspråk ochprogram för funktionshindrade (1,), samt kvalitets-höjande ätgärder (2,0mkr). 10 1994/95. Rationaliseringar cx;h 1994 harfrämst åstadkommits genom Prop. 1994/95:100 effektiviseringar avprogramproduktionen för att möta åtagandet att öka Bil. 12 sändningstiden isåväl radio som TV. Moderbolagets avveckling har inneburit attutbildningsradion har utvecklat sina utvärderings- och ekonomiresurser. Verksamheten1995 - förutsätmingar och planer har utbildningsradion flyttat sina treolika arbetsställen i till en gemensam lokal. Detta beräknas medförarationaliseringar i form av effektivitetsvinster . Under 1995planeras den nya organisationen göra det möjligt att rationaUsera verksamhetenmed . reformer planeras att användas tillkvalitetshöjande åtgärder, förbättrad tillgänglighet och ny teknik. Expertgruppenför studier i offentlig ekonomi Expertgmppenför studier i offentlig ekonomi () har tagit initiativ till en studie omproduktivitet och måluppfyllelse inom . Ett syfte medstudien är att försöka hitta metoder för att på ett rättvist och jämförbartsätt mäta produktivitet i förhållande till kvalitet. Dessutom anges ett andrasyfte vara att bidra med ytterligare information och underlag inför den nyaavtalsperioden mellan staten och SVT som skall gälla . ämnarvidare med studien bredda sin egen kunskap avseende denna del av offentligtfinansierad verksamhet. Studien består av en produktivitets-mätning där prestationer mäts bl.a. i förhållande till olUcakvalitetsaspekter. Produktivitetsmätningama gmndas på bolagets intema material.Jämförelse görs också med uppgifter från andra televisions-företag. En mindredel av studien ska också utvärdera programutbudet i relation till verksamhetensmål och till andra tevisionsföretag. Studien bedrivs i samarbete med SVT ochberäknas vara klar . Teracomhar anmält till regeringen att företaget önskar etablera sändamät för digitalljudradio (DAB) i , och . Företaget har vidare hemställtatt regeringen skyndsamt vidtar de förberedelser som behövs för attprogramsändningar m.m. med DAB skall kunna starta . har meddelat regeringen attföretaget önskar ta DAB-tekniken i reguljärt bruk med det snaraste. SR önskarsända en seriös musikkanal samt en finsk kanal. ser det som en del av publicservice-uppdraget att driva på och medverka vid utvecklingen av ny, förbättradsändningsteknik. Kostnadema för det nu överblickbara programutbudet i med attfinansiera genom omprioriteringar. Däremot behövs tillfällig tilläggs- Prop.1994/95:100 finansiering av kostnadema för införandet av DAB-teknUcen. Branschorganisationema Radio- &Hemelektronikleverantörer och har i skrivelse tillregeringen föreslagit att ett "DAB-fomm" inrättas där olika frågorsom behöver lösas inför en inttoduktion av digitala ljudradiosändningar kandiskuteras. Det gäller bl.a. principer för tilldelning avDAB-sändningsmöjligheter och organisationen av en programkontroll försändningar som skall infogas i ett gemensamt frekvensblock. Fommet skulleinnehålla företrädare för olika berörda parter med en neutral ordförande frånregeringskansliet. Rundradiokontotsintäkter består huvudsakligen av TV-avgiftsmedel. TV-avgiften höjdes från I 404kr till . Antalet registrerade TV-avgifter hos RIKAB har ökatytteriigare något och uppgick till drygt 3,3 miljoner i juni 1994.Nettointäktema från TV-avgiften uppgick till 2,4 mdkr under första halvåret1994. Influtna avgiftsmedel placeras på räntebärande räkning, randradiokontot,hos . I enUghet med 1992 ärs riksdagsbeslut skall Teracomtillföra medel till randradiokontot på tvä sätt. skall tillrandradiokontot överföra (prisläge) den 1januari 1993-den 31 mars 2 000. Vidare skall åriigen, i den mänaktiebolagslagens utdelningsregler tillåter det, betala ettbelopp som motsvarar av genomsnittet under föregående år av bolagetsegna kapital. Det senare innebär att överfördes till randradiokontotden . Rundradiokontot tillförs fr.o.m. är 1992 intäkterfrån genom en fast och en rörlig koncessionsavgift. Enligt lagen (1992:72)om koncessionsavgift på televisionens omräde utgör den fasta avgiften 50 mkrper kalenderår. Den röriiga avgiften skall beräknas pä gmndval av TV 4:sannonsintäkter. Den skall utgöra av de intäkter som överstiger 750 meninte , av intäkter som överstiger I 000 men inte , och50 % av intäkter som överstiger . Den fasta avgiften ochbeloppsgränsema för den rörliga avgiften avser och skall för tidenefter index-regleras. Den fasta avgiften har justerats till 53,3mkr och till . Den röriiga avgiftens beloppsgränser för 1994har justerats till , I resp. 2 , och för 1995till , I resp. 2 . har sedan den 1 januari 1993ansvaret för randradiorörelsens finansiella samordning. Däri ingår att ansvaraför förvaltningen av TV-avgiftsmedlen, randradiorörelsens likviditetsplaneringoch utbetalningarna från mndradiokontot samt ansvaret för bedömningen avavgiftsuttagets storiek . Bolaget skall även redovisamedelsförvaltning och upplåning samt upprätta bokslut för rundradiorörelsen.Sveriges Televisionföreslår en höjning av den årliga TV-avgiften från Prop.1994/95:100 1996 med . TV-avgiften föreslås således uppgå till . På mndradiokontot redovisas randradiorörelsenssamlade kostnader och intäkter. Rundradiorörelsens resultat för första halvåret1994 uppgår till ca , vilket är en förbättting med ca jämförtmed . Likviditetsmässigt härden positivaresultatutvecklingen inneburit att saldot på mndradiokontot uppgick till ca450 mkr per . Vid utgången av 1994 beräknas saldot ha ökat tillca . Den enskilda förändring som haft störst betydelseför randradiorörelsens förbättrade likviditet är övergången tillförskottsinbetalning av TV-avgiften. Dessutom ökade det särskildakompensationsindex som styr medelstilldelningen till de tre programbolagenendast , medan det ökade med igenomsnitt . beräknas indexökningen begränsas till 3,. En indexförändring på en procentenhet innebär en förändring avmedelstilldelningen till de tte programbolagen på ca . Denförta regeringen betonade i de båda tidigare budgetpropositionema attprogramföretagen bör lämna utförligare redovisningar i sina anslagsframställningar.Det är svårt men viktigt att redovisa vilka insatser som gjorts för attåstadkomma ett mångsidigt programutbud som kännetecknas av en hög kvalitet. Motdenna bakgrand är det glädjande att har tagit initiativ till smdien"Produktivitet och måluppfyllelse inom " och attdenna bedrivs i samråd med . Initiativet bör även kunna varavägledande för studier rörande de andra programbolagen. Inför ett beslut om vilka villkor som ska gällaefter nuvarande avtalsperiods slut tog den förraregeringen genom debattskriften (Ds 1994.76) "En radio och TV iallmänhetens tjänst!" initiativ tUl en offentlig diskussion om vilkenomfattning och inriktning public service-verksamheten bör ha. Skriften har fåttett stort gensvar och en mängd remissvar har inkommit från myndigheter,företag, organisationer och också från aUmänheten. De inkomna synpunktemakommer att utgöra underlag vid frågans fortsatta beredning. I rådande ekonomiska läge, då det ställs krav påomfattande minskningar av den statliga konsumtionen, är det namriigt attmotsvarande krav ställs även på de radio- och TV-företag som finansieras medoffentiigrättsliga avgifter. De avgiftsfinansierade radio- och TV-bolagen bördärför åläggas ett besparingskrav som motsvarar det som stäUs på den statligakonsumtionen. Regeringen anser att de resurser som anvisas tillprogramföretagen bör vara lägre i fasta priser än enligtriksdagens beslut . Värdesäkringen enligt ett särskilt SR-index berörsinte av förslaget. Minskningenav anslagsnivän bör fördelas jämnt över åren med böijan den Prop. beslut om medelsberäkning för Bil. 12 (prop. 1993/94:100, bU. 12, bet. 1993/94:KrU29, rskr. 1993/94:361) behö ver därför ändras. För tiden den I juli-den 31 december 1995 bör medels anvisningen minskas med prisläge. Enligt den fördelningsnyckel som gäller minskas medelsanvis ningen för senare hälften av med för , med27,för och med för . Den sammanlagda medelsanvisningen för är 1995 tillde tre programföretagen blir därmed 4 (prisläge). Tillgängligamedel för fördelas enligt fördelningsnyckeln med 2 945,2mkr, eller , till , 1 , eller , till och , eller , tiU Utbild ningsradion. Denna relation mellan programbolagens medelstilldelningar skall vara oförändrad . Programföretagen redovisar att man i samförstånd har justerat medelsfördelningen. Regeringen avser dock inte att föreslå en justering av fördelningsnycklama med anledning av förändring ama. Kompensation för kostnadsutvecklingen skall fr.o.m.den 1 januari 1993 ges pä följande grander; av kostnaderaa (löner) skallräknas upp med genomsnittspåslaget enligt slutet avtal för helaSAF/PTK-området, medan (priser) räknas upp enligt konsumentprisindex medeffektema av livsmedels- och boendekostnadema frånräknade. bör medelstilldelningen (i 1993 årsprisläge) uppgå till för , I förSveriges och för . Medelstilldelningen avseende Radio Swedensprogramverksamhet, programutsändning och programinsamling bör med hänsyn tillpris- och löneutvecklingen för uppgå till , vilket inkluderarett besparingskrav. Besparingen innebär att reduceras från Radio Swedensmedelstilldelning mellan och . Under detandra föreslås att medelstilldelningen minskas med (belopp prisläge) för att därefter minskas med per årt.o.m. Värdesäkringen i enlighet med indexuppräkning päverkas ej.Medel för utlandsprogramverksamhet anvisas frän och med den Ijanuari 1995 från mndradiokontot. investeringskostnader för kort- ochmellanvågssändare avskrivs fr.o.m . ersätts således medsammanlagt från mndradiokontot vid ingången av 1995. Medelstilldelningen tiU förradio och TV, vilken till finansieras från mndradiokontot, har minskats pämotsvarande sätt. Digitalljudradio pp 1994/95:100 Teracomoch har anmät att de önskar inleda digitala ljud- Bil. 12radiosändningar från marksändare i , och /96. Företrädare för radiobranschen har uttryckt önskemål om attregeringen skall medverka vid ett samråd om fömtsättningama för att införadigitala ljudradiosändningar. bedömer regeringen frågan omdigitala marksändningar av ljudradio på följande sätt. Den digitala distributionstekniken verkar på mångasätt vara överlägsen nuvarande analoga teknik. Bl.a. kan radiofrekvensemautnyttjas mer effektivt, vilket innebär att flera radiokanaler kan få plats. Enligt regeringens uppfattning är det viktigt attSverige ligger långt framme när det gäller användningen av ny teknik inomradio- cx;h TV-området. På så sätt kan vi komma över de begränsningar somhittills har hämmat utveckUngen av radion och televisionen. Därför är det angeläget att digitala marksändningarav ljudradio kommer i gång så snart det är praktiskt möjligt. Ännu så länge är emellertid många avföratsättningaraa för den digitala ljudradion oklara. Frågan om vilkasändningsfrekvenser som skall användas kommer att behandlas av en europeiskkonferens . Det är först när frekvensfrågoraa är lösta som man kanlägga fast hur radiomottag-araa för den nya tekniken skall utformas.Kostnaderaa för de nya mottagaraa påverkas ocksä av produktionsvolymen, ochdärmed av om digitala ljudradiosändningar enligt samma system kommer igångsamtidigt i många länder. I detta sammanhang är det glädjande att det brittiskaBBC har meddelat att man avser att inleda digitala ljudradiosändningar . Det är ännu inte möjligt att bedöma om sändningarmed digital teknik pä sikt bör ersätta de rikstäckande analoga sändamäten. En sådanåtgärd skulle innebära att de nuvarande sändarna måste bytas ut, och attallmänheten skulle bli tvungna att skaffa nya radiomottagare för att kunnalyssna på program. Med hänsyn till behovet avövergångsanordningar skulle det ta innan ett beslut att ersättaden nuvarande tekniken skulle vara helt genomfört. Även om det inte finns grand för att redan nu fattaett så omfattande och långsiktigt beslut, är det angeläget att försök med dennya tekniken kan komma i gäng. Fömtsättningama bör redan från början varasådana, att möjligheten hälls öppen att bygga ut sändamäten till rikstäckning.Detta bör beaktas bl.a. vid valet av sändningsfrekvenser. Initiativet till att inleda försök med digitalasändningar har tagits av och . Villkoren för att användaden nya tekniken bör emellertid vara sädana att de gynnar konkurtens ochmångfald bäde i fräga om programverksamheten och - i varje fall - närdet gäller den tekniska driften av sändningama. Regeringenhar för avsikt att inbjuda olika intresserade gmpper, t.ex. före tag, branschorganisationer och myndigheter, att detta i ett fortlöpande samråd rörande digital ljudradio. I det sammanhanget bör man kunna ta upp vilka 138 villkor som bör gälla för en försöksverksamhet meddigitala marksändningar Prop. 1994/95: IOO av ljudradio. Det gäller t.ex.frekvensfrågor, frågor om hur man fär tillgång Bil. 12 till den nya teknikensamt ekonomiska frågor. Regeringens förslag till medelstilldelning för den medTV-avgifter finansierade radio- och TV-verksamheten , och TV samt för radioprogramverksamhet tillutlandet framgår av följande sammanställning. 2945,2' 1654,2' 221,8' 'Prisläge 1992 2prisiäge 1993 Prisläge 1993/94 Prisläge1995 5prisläge 1996 Som beskrivits i det föregåendeuppgick mndradiokontots periodiska resultat för till ca127 mkr. Saldot på Rundradiorörelsens konto i väntas uppgåtill vid slutet av . betalas de koncessionsavgifter som erläggsav in till mndradiokontot. Avgiftens storlek beror på reklamintäktema förTV 4. Om intäkterna t.ex. uppgår till utgör avgiftenca . 1 syfte att förstärka statsbudgeten föreslår regeringenatt de avgifter som inbetalas av efter redovisas päinkomsttitel på statsbudgeten i stället för i randradiorörelsen. Förslaget föranleder en ändring av lagen (1992:72) omkoncessionsavgift pä televisionens område. Förslag till lag om en sådan ändringfinns i bilaga 12.1.