prop · GH03214 · 1994-01-01 00:00:00 — Det gäller bl.a. frågan om huvudmannaskapet. Utredningens sammanfattning av betänkandet (SOU 1993:99) Kart- och fastighetsverksamhet i myndighet och bolag Enligt utredningens direktiv har jag att lämna förslag om en ny organisation för fastighetsbildning, fastighetsregistrering, fastighetsdataverksamhet samt produktion av kartor och annan landskapsinformation m.m. samt att överväga om inskrivningsverksamheten bör integreras i denna organisation. Mitt arbete skall enligt direktiven vara uppdelat i två steg varvid det första skall behandla principöverväganden och en huvudstruktur samt en genomförandeplan m.m. Detta första steg redovisas i föreliggande principbetänkande Kart- och fastighetsverksamhet i myndighet och bolag. I ett andra steg som jag har att redovisa före skall jag behandla frågor om bl.a. författningsändringar och finansieringslösningar. Jag avser att i det sammanhanget också ta upp frågan om förutsättningarna för ett ökat samarbete mellan bl.a. land- och sjökarteverksamheterna. De berörda verksamheterna utgör en viktig del av samhällets grundläggande infrastruktur. Staten har ett övergripande ansvar för denna infrastruktur. Satsningar på lätt tillgängliga grundläggande och korrekta data är lika angelägna som insatser för den fysiska infrastrukturen i form av t.ex. vägar och järnvägar. De bidrar till att effektiviteten höjs i grundläggande register- och informationssystem samt till snabbare och bättre funktioner i många verksamheter. En väl fungerande och samlad organisation för denna infrastruktur utgör en förutsättning för ett samhällsekonomiskt utnyttjande av denna resurs. Mina förslag, som ligger i linje härmed, utgår från en helhetssyn över hela verksamhetsområdet. En sådan helhetssyn innebär att varje delfråga inte enbart bör bedömas för sig och i ett statiskt perspektiv med risk för överbetoning av fördelarna med dagens system samt av svårigheter och problem vid övergången till ett nytt. I stället bör en dynamisk syn på överordnade samband och långsiktiga utvecklingsperspektiv ligga till grund för den framtida organisationen. De verksamheter som jag har att studera har varit föremål för ett flertal undersökningar och utredningar redan tidigare. De förslag som lämnats i organisationshänseende har emellertid enbart i begränsad utsträckning blivit genomförda. Vissa förslag har inte kommit till genomförande beroende på att tiden inte bedömts vara "mogen" eller att vissa bestämda förutsättningar i övrigt inte varit för handen. Jag konstaterar att tiden nu inte bara är mogen utan den rätta för att företa önskvärda förändringar i den nuvarande organisationsstrukturen. Jag vill till och med påstå att det i viss utsträckning är frågan om ett "nu eller aldrig". Om ett genomförande av de föreslagna strukturförändringarna inte sker nu och i samlad form torde det inte bli möjligt att på relativt aktualisera liknande åtgärder på nytt. En central fråga som jag har haft att pröva berör verksamhetsavgränsningen i en ny myndighetsorganisation. Jag har kommit till den slutsatsen att från de nuvarande myndigheterna bör skiljas dels uppdragsverksamhet, dels sådan anslagsfinansierad produktion som lämpligen kan utföras av ett uppdragsbolag. Gränsdragningsproblematiken har studerats ingående. Detta gäller framför allt produktionen av allmänna kartor där beaktandet av bl.a. säkerhets- och beredskapsaspekter, kompetensfrågor samt möjligheterna att bibehålla såväl nuvarande samverkansfördelar som en lokalt förankrad lantmäteriorganisation utgjort viktiga förutsättningar för mina ställningstaganden. I den produktion som bör skiljas bort från myndighetsuppgifterna finns i princip två huvudtyper, nämligen vissa förrättningsförberedelser och merparten av produktionen av allmänna kartor m.m. Produktion och uppdragsverksamhet bör samlas i ett av staten ägt uppdragsbolag, som har att konkurrera med andra aktörer på marknaden. En utgångspunkt för mitt arbete har varit att söka möjligheter till förenk- lingar. Ett viktigt förslag i det avseendet är vad som kommit att kallas det administrativa förfarandet vid fastighetsbildning. En förutsättning för att förfarandet skall tillämpas är att tvistigheter mellan sakägare inte föreligger. Förfarandet, som innebär att får fatta vissa beslut som berör fastighetsindelningen, föreslås tillämpas inom sådana områden där markanvändningen tidigare blivit prövad och fastlagd, dvs. inom detaljplanelagda områden. Det är inom just sådana områden som den starka kopplingen finns till den plan- och byggprocess som kommunerna har ansvaret för. Genom att knyta fastighetsbildningen inom sådana områden till det kommunala verksamhetsfältet ökar bl.a. kommunernas valfrihet och onödigt dubbelarbete kan undvikas. skapas förutsättningar för konkurrens i utförandet. För , och föreslår jag, eftersom den dominerande delen av dessa kommuner är detaljplanelagda, att det administrativa förfarandet skall kunna tillämpas över kommunernas hela yta. Det administrativa förfarandet är i första hand ett sätt att förenkla. kan införandet av ett administrativt förfarande anses utgöra en rimlig avvägning i frågan om huvudmannaskapet för fastighetsbildningen. Mitt förslag innebär således att staten blir huvudman för fastighetsbildningen, men att kommunen genom tillämpandet av ett administrativt förfarande skall svara för det fastighetsrättsliga genomförandet inom områden med detaljplan. Förutsättningar för att utveckla det effektiva och rationella s.k. aktiva förrättningsförfarandet vid mera komplicerade förrättningar bibehålls genom den föreslagna avgränsningen. Jag föreslår att de kommunala fastighetsbildningsmyndigheterna läggs ned. Fastighetsregistreringen bör integreras i fastighetsbildningen. Jag anser att detta är en naturlig utveckling. Genom utarbetande av ett ADB-baserat handläggningssystem för fastighetsbildningen som inrymmer automatiska kopplingar mot fastighetsdatasystemet finns det stora vinster att göra. Jag anser också att verksamheten i de nuvarande överlantmätarmyndigheterna bör integreras i en ny myndighetsorganisation som vissa funktioner bör avlastas myndigheten, bl.a. uppgiften att bevaka statens möjlighet att överklaga en lantmäteriförrättning. Rollen som samordnare inom landskapinformationsområdet framhävs och kompetens i detta avseende tillförs den nya myndigheten. Beträffande inskrivningsverksamheten är min bedömning att den bör föras från domstolarna till fastighetsområdet. Renodlingen av dom-stolarnas verksamhet samt översynen av organisationen inom det traditionella lantmäteriområdet bör resultera i uppbyggnaden av en ny slagkraftig organisation för fastighetsfrågor och landskapsinformation och denna nya organisation bör inkludera inskrivningsverksamheten. En sådan ny organisation förses med den kvalificerade juridiska kompetens som krävs inom inskrivningsområdet som fastighetsverksamheten i övrigt erhåller en sådan förstärkning inom detta område som det under utredningens gång framkommit behov av. Mitt förslag är således att nuvarande lokala och regionala myndigheter inom verksamhetsområdet - fastighetsbildnings-, fastighetsregister-, inskrivnings- och överlantmätarmyndigheter - avvecklas. I stället skapas nya regionala myndigheter, i huvudsak knutna till länen. Dessa får inte bedriva upp- dragsverksamhet och skall vad beträffar sin produktion handla upp vissa förrättningsförberedelser. De skall, i de fall så befinns vara ändamålsenligt, kunna bedriva verksamhet vid lokala kontor. I ett medelstort län kommer myndigheten att ha en personalstyrka som uppgår till i storleksordningen 50 personer. Jag föreslår att den nya myndigheten benämns Myndigheten för kartor och fastigheter (MKF) för respektive län. Totalt bedömer jag att i storleksordningen 1 200 personer kommer att vara verksamma vid de regionala myndigheterna. Mitt förslag vad avser den centrala myndighetsorganisationen är att och avvecklas och att en ny central myndighet med ansvar för bl.a. ledning och tillsyn av den regionalt bedrivna verksamheten tillskapas. Till denna myndighet förs också det ansvar som har för inskrivningsväsendet. Mitt ställningstagande i denna fråga bygger bl.a. på ingående studier av sambanden mellan de verksamheter och den framtida utvecklingen inom de verksamhetsområden som de nuvarande centralmyndighetena ansvarar för. Myndigheten får enligt mitt förslag inte bedriva uppdragsverksamhet och skall handla upp i storleksordningen av produktionen av allmänna kartor. Antalet årsarbetskrafter inom den nya centralmyndigheten bedöms uppgå till i storleksordningen 500. Den nya myndigheten benämns () och skall vara lokaliserad i . Uppdragsbolaget, (), kommer att organiseras som en koncern och få en mångfacetterad verksamhet, bl.a. bestående av lokal mätning, beräkning och kartframställning, fastighetsrättslig service, fastighetsekonomisk verksamhet, den nuvarande uppdragsverksamhet som bedrivs inom de centrala myndigheterna samt produktion av vissa förrättningsförberedelser och allmänna kartor. Genom kombinationen av traditionell, centralt bedriven uppdragsverksam- het och produktion av allmänna kartor skapas förutsättningar för att på ett optimalt sätt tillvarata de samverkansfördelar som finns mellan verksam- hetsområdena som myndighetens kompetensförsörjning tryggas. En stor del av SLAB:s verksamhet är knuten till där det också bör ha sitt säte. Tyngdpunkten i verksamheten kommer dock att vara inriktad mot en regional och lokal marknad. Genom den ovan nämnda kombinationen av traditionell uppdragsverksamhet och produktion av vissa förrättningsförberedelser skapas förutsättningar för bibehållandet av en lokalt förankrad lantmäteriservice. Antalet verksamma i bolaget/koncernen bedöms uppgå till i storleksordningen 1 300 personer. Jag föreslår att KartCentrum ingår i koncernen. Distributionen av allmänna kartor upphandlas, under konkurrens, av den centrala myndigheten. är främst inriktat på att sälja svenskt myndighetskunnande på området och knyts därför till den centrala myndigheten. För genomförandet av mina förslag föreslår jag bildandet av tre orga- nisationskommittéer med uppgift att leda arbetet vad avser myndigheternas bildande, bolagets bildande respektive avvecklingen av befintliga myndigheter. Det kommer att uppstå en viss minskning av antalet arbetstillfällen vid bildandet av de nya myndigheterna och bolaget samt till följd av att det kommunala ansvaret för fastighetsbildningen förändras. Enligt en mycket preliminär bedömning uppgår minskningen till , dvs. i storleksordningen 300 arbetstillfällen, varav en del följer av den tekniska utvecklingen snarare än av mina förslag. Det bör bl.a. ankomma på organisationskommittéerna att så långt som möjligt begränsa de negativa effekterna härav. Fackliga representanter för de anställda bör ingå i organisationskommittéerna eller i referensgrupper knutna till dessa. Dagens myndighetsstruktur är splittrad. Den inrymmer totalt drygt 290 myndigheter med olika relationer och kopplingar till varandra. Mitt förslag innebär att dessa myndigheter ersätts med 24 regionala myndigheter och en centralmyndighet i . Myndigheternas dubbla roller upphör vilket bl.a. medför en förstärkning av rättssäkerheten som förslaget leder till ökad konkurrens. Förslaget leder vidare till ökad service, valfrihet och ökat inflytande. Förslagen har också positiva ekonomiska konsekvenser. De hänför sig bl.a. till rationaliseringar inom det administrativa området och uppkomsten av nya verksamhetssamband. Genom att integrera fastighetsregistreringen i fastighetsbildningen och införa ett handläggningssystem som medger automatiska uppdateringar i fastighetsdatasystemet uppkommer betydande rationaliseringseffekter. Även upphandlingsförfarandet och det administrativa förfarandet i fastighetsbildningen medför positiva ekonomiska effekter. Ett genomförande medför vissa engångs- och vissa omställningskostnader till följd av avveckling av lokaler, flyttning samt behov av utbildningsinsatser m.m. Dessa kostnader måste ägnas särskild uppmärksamhet i samband med genomförandet av förslaget. Jag anser att redan de positiva effekterna vad avser möjligheter till styrning, rättssäkerhet och service samt de ekonomiska konsekvenserna motiverar ett genomförande av förslagen. De potentiellt största effekterna ligger emellertid i de möjligheter de skapar när det gäller samordnad verksamhet, utveckling och lagstiftning, tillvaratagande av ny teknik, tillhandahållande av information m.m. Betydande samhällsekonomiska vinster står härvid att vinna. Mitt förslag är att de organisatoriska förändringarna genomförs . Efter remiss har yttranden inkommit från , , Hovrätten över och , , , , , , , , , , , Kammarrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Datainspektionen, Styrelsen för internationell utveckling, Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete, Överbefälhavaren, , , , , , , , , , , , , , , , , Tekniska högskolan i , , , , , , , , , och statens historiska muséer, , för byggnadsforskning, geologiska undersökning, Kammarkollegiet, i , i , i , i , i , i , Regionberedningen (C 1992:06), , , , Utredningen om översyn av m.m. (M 1992:03), , , , Lin- kommun, kommun, kommun, , kommun, , , , , , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , , , , Bygg- entreprenörerna, , , , , , , i , Skogsindustrierna, , Svenska kommunaltekniska föreningen, Svenska kom- munförbundet, , akademikers centralorganisation, , , , kart- och mätningstekniska förening, , , , för landskapsinformation och . Yttrande har dessutom kommit in från , , i län, , Administrativa personalen vid , Personalen vid läntmäteridistrikt, , kommun, , , kommun, , Personalen vid östra lantmäteridistrikt, , lantmäteridistrikt, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, Kommun, , kommuns mätningskontor, , , , kommun, , NAB ekonomisk förening, , , kommun, kommun, kommun, kommun, Bjuvs kommun, , , , , kommun, kommun, kommun, , kommun, , , , kommun, , vid , , kommun, Jön- kommun, , kommun, , i , , kommun, VAB arkitekter och ingenjörer, , , Nätverket "Norrskensflammorna", ST-lantmäteri, kommun, kommun, Bodens kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, i län, i , ST- Fastighetsdata och vid , , kommun, kommun, kommun, Liber Kartor, , kommun, , , , , kommunaltjänstemanna- förbund, , , , kommun, kommun, , , , Personalen vid , , , , , , 202, , i , , kommun och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet . , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , P. , Regeringen beslutar proposition 1993/94:214 En ny organisation för lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet m.m.