prop · GH03177 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:177 Utbildning och forskning. 1993/94:177 Regeringen överlämnar denna proposition till . () Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen lämnas förslag inom framför allt fyra områden, nämligen den eftergymnasiala utbildningens omfattning och struktur på , utvecklingen av informationsteknologin, internationaliseringen av utbildning och forskning samt samspelet mellan universitet, högskolor och företag i syfte att stärka näringslivets konkurrensförmåga. Dessutom föreslås insatser för att stärka vårdforskningen och för att främja ett vitalt kulturliv. Innehåll 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagtext 8 3 Ärendet och dess beredning 9 4 Den nya verkligheten 12 4.1 Inledning 12 4.2 konkurrensförmåga 15 4.2.1 Kompetensens ökade rörlighet 15 4.2.2 Det sjunkande kunskapsinnehållet i svensk export 16 4.3 Informationsteknologins möjligheter 18 4.4 Kompetensutvecklingens förutsättningar 19 4.4.1 Utbildningens och forskningens betydelse för ekonomisk utveckling 19 4.4.2 Utbildnings- och forskningssystemets strategiska roll 19 4.4.3 Svensk utbildningsnivå i internationell belysning 20 4.4.4Näringslivets erfarenheter och attityder 20 4.4.5 Lönestruktur och andra incitamentsproblem 21 4.4.6 Forskningens förnyelsekraft 22 4.4.7 Agenda 2000 - kunskap och kompetens för nästa århundrade 24 5 väg mot ökad kompetens 24 5.1 Regeringens strategi 24 5.2 Nya förutsättningar för universitet och högskolor - frihet och ansvar25 5.3 Ökad omfattning 27 5.3.1 Kraftig utbyggnad av grundutbildningen 27 5.3.2 Fördubblad examination i forskarutbildningen 29 5.3.3 Unik utbyggnad av svensk forskning 29 5.4 Åtgärder för att höja kvaliteten 31 5.4.1 Ansvarsfördelningen mellan statsmakterna och lärosätena 31 5.4.2 Kvalitet i grundutbildningen 32 5.4.3 Samband mellan utbildning och forskning 34 5.4.4 Genomförande av tiopunktsprogrammet för jämställdhet 36 5.4.5 Utvecklingsprogram för akademiskt ledarskap 38 5.5 Nya resurstilldelningssystem för grundutbildning samt forskning och forskarutbildning 39 5.5.1 Incitament införs39 5.5.2 Tredelat system för grundutbildning 39 5.5.3 Resultatrelaterad tilldelning till forskning och forskarutbildning 40 6 Inför ett nytt sekel 40 6.1 Kapacitet och strukturförändringar 40 6.1.1 Utbyggnad av eftergymnasial utbildning 44 6.1.2 Högre utbildning i 53 6.1.3 Projektet i 62 6.1.4 Åtgärder för ökad kvalitet i vårdutbildning 63 6.1.5 Fullföljande av resurstilldelningssystemet för grundutbildning 72 6.1.6 Resultatrelaterade fakultetsanslag 91 6.1.7 Studiefinansieringen inom forskarutbildningen 96 6.2 Internationalisering av högre utbildning och forskning99 6.2.1 Europeiskt utbildningssamarbete 100 6.2.2 Europeisk forskningssamverkan 102 6.2.3 Centra för långsiktigt samarbete inom forskning och forskarutbildning 105 6.2.4 Forskningssamarbete med vissa länder 109 6.2.5 Stipendiering av unga akademiker från länder i dynamisk utveckling 110 6.2.6 Utbyte på post-doktor nivå 110 6.2.7 för internationalisering 112 6.2.8 Vissa internationella uppgifter 112 6.3 Att utnyttja informationsteknologins möjligheter 113 6.3.1 Inledning 113 6.3.2 Hittillsvarande insatser 114 6.3.3 Kommissionens arbete 115 6.3.4 Informationsteknologin inom utbildning och forskning 116 6.4 Kunskap och kompetens för ett konkurrens- kraftigt svenskt näringsliv 118 6.4.1 Ett tolvpunktsprogram för kunskaps- utveckling 121 6.4.2 Industriforskningsinstituten 125 6.4.3 Innovationsstöd 128 6.5 Utveckling av kulturprojekt 128 6.6 Upprättande av vissa stiftelser och finansieringen av dem129 6.6.1 Vissa organisatoriska aspekter 130 6.6.2 Den lagtekniska lösningen 134 7 Uppföljning av forskningsproposition 136 7.1 Samverkan mellan militär och civil forskning 136 7.2 Fysikforskning 138 7.3 U-landsforskning 139 7.4 Sektorsorganens sammansättning 139 7.5 Fasta anslag för forskning 140 7.6 141 7.7 142 7.8 Fristående beredning 142 8 Övriga frågor 143 8.1 Lärosätenas donationsfastigheter 143 8.2 Arkeologisk forskning och de arkeologiska uppdragsundersökningarna 146 9 Anslagsfrågor för /95 147 Bilagor Bilaga 1 Vårdhögskolor - Kvalitet - Utveckling - Huvudmannaskap (SOU 1993:12) Sammanfattning av betänkandet och remiss- sammanställning 151 Bilaga 2 Resursberedningens delbetänkande (SOU 1993:102) Kvalitet och dynamik Sammanfattning av betänkandet och remisssammanställning..........................161 Bilaga 3 Nytt resurstilldelningssystem för konstnärliga och idrottsliga högskoleutbildningar. (Promemoria) Remissammanställning ..............................174 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 179 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden, 2. godkänner det som regeringen förordar om en utbyggnad av den eftergymnasiala utbildningen innefattande en ny struktur för kvalificerad yrkesutbildning, (avsnitt 6.1), 3. godkänner det som regeringen förordar om en särskild beslutsordning för samordning av vissa lokalförsörjningsfrågor i , (avsnitt 6.1) 4. godkänner det som regeringen förordar om alternativa huvudmannaskapsformer för vårdutbildningar och vad som förordats i fråga om utbildningsuppdragen, inbegripet ramavatal och övriga avtal, (avsnitt 6.1) 5. godkänner det som regeringen förordar om principerna för utformningen av kvalitetsdelen i resurstilldelningssystemet för grundläggande högskoleutbildning, (avsnitt 6.1) 6. godkänner det som regeringen förordar om principerna för resurstilldelning till konstnärliga och idrottsliga högskoleutbildningar, (avsnitt 6.1) 7. godkänner det som regeringen förordar om principerna för utformning av resultatrelaterade fakultetsanslag, (avsnitt 6.1) 8. godkänner det som regeringen förordar om dispositionsrätten till och förvaltningen av universitetens donationsfastigheter, (avsnitt 8) 9. bemyndigar regeringen att vidta nödvändiga förberedelseåtgärder för etablering av en ny universitetsstruktur i , 10.bemyndigar regeringen att bilda stiftelse för forskarutbildning och profilforskning vid mindre och medelstora högskolor, främjande av informationsteknologianvändning samt för forskarutbildning på områden av betydelse för näringslivet samt för omstrukturering av industriforskningsinstituten, 11.bemyndigar regeringen att bilda stiftelse för forskning och forskarutbildning vid en ny universitetsstruktur i södra , 12.bemyndigar regeringen att bilda stiftelse för förstärkt vårdforskning m.m., 13.bemyndigar regeringen att bilda stiftelse för projektet i , 14.bemyndigar regeringen att bilda stiftelse för vidgad internationell samverkan inom utbildning och forskning, 15.bemyndigar regeringen att delta i beslut om att låta EG:s fjärde ramprogram för forskning och teknisk utveckling omfattas av , 16.bemyndigar regeringen att bilda stiftelse för kvalitetsinriktade kulturprojekt, 17.till för vuxna i för /95 under åttonde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på , 18.till för vuxna i för /95 under åttonde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på . Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen (1991:1857) om ändring i nämnda lag skall införas två nya punkter, 11 och 12, av följande lydelse, dels att punkterna 212 i samma övergångsbestämmelser skall upphöra att gälla vid utgången av . Avvecklingsstyrelsen skall, efter beslut av regeringen, överföra ett belopp motsvarande från sin förvaltning till statsverket. Avvecklingsstyrelsen skall, efter beslut av regeringen och sedan dels avräkning skett för de belopp som skall utgå enligt punkterna 10 och 11 men som ännu inte överförts från styrelsen, dels erforderliga medel reserverats för det premiegrundande allemanssparandet och för avvecklingsstyrelsens verksamhet t.o.m. juni månad 1995, överföra de medel som därutöver kvarstår under avvecklingsstyrelsens förvaltning till stiftelser enligt följande. - av medlen till en stiftelse som regeringen bestämmer och som har till uppgift att stödja dels inrikting på särskilda forskningsprofiler vid mindre och medelstora högskolor, dels en breddad användning av informationsteknologi dels ock kunskaps- och kompetensutbyte mellan näringsliv, universitet, högskolor och forskningsinstitut, - av medlen till en stiftelse som regeringen bestämmer och som har till uppgift att främja humanistisk-samhällsvetenskaplig forskning vid en ny universitetsstruktur i , - av medlen till en stiftelse som regeringen bestämmer och som har till uppgift att stödja forskning och forskarutbildning på vårdområdet, - av medlen till en stiftelse som regeringen bestämmer och som har till uppgift att främja internationalisering av utbildning och forskning, - av medlen till en stiftelse som regeringen bestämmer och som har till uppgift att främja det regionala kulturlivet främst genom stöd till kvalitetsinriktade kulturprojekt, - av medlen till en stiftelse som regeringen bestämmer och som har till uppgift att ge innovationsstöd samt - av medlen till en stiftelse som regeringen bestämmer och som har till uppgift att stödja projektet det internationella miljöuniversitetet. ----------- Denna lag träder i kraft . Om det vid utgången av återstår något av de medel som enligt punkt 12 reserverats för det premiegrundande allemanssparandet eller avvecklingsstyrelsens verksamhet, tillfaller dessa medel statsverket. 3 Ärendet och dess beredning 1991/92:36 om avveckling av löntagarfonderna angavs att målet för avvvecklingsarbetet borde vara att tillgångarna slutligt utskiftas . lämnade denna målsättning utan erinran. De förslag som regeringen nu lägger fram innefattar en slutlig utskiftning av de tidigare löntagarfondsmedlen och en avveckling av den särskilda styrelse som funnits för förvaltningen av medlen under avvecklingsfasen. I förslagen finns också de ändringar i lagstiftningen som behövs för utskiftningen och nedläggning av avvecklingsstyrelsen. Med undantag för en mindre del av fondmedlen föreslås dessa fördelas på ett antal nybildade stiftelser (avsnitten 6.1, 6.2, 6.3, 6.4, 6.5, 6.6). behandlade vid 1992/propositionerna Högre utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363), Forskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:UbU15, rskr. 1992/93:388) och Forskning i frontlinjen (prop 1992/93:171, bet. 1992/93:UbU16, rskr. 1992/93:387). Regeringen aviserade i dessa propositioner sin avsikt att återkomma med en uppföljande proposition om utbildning och forskning. Regeringen föreslår i propositionen kapacitets- och strukturförändringar på utbildnings- och forskningsområdet. Enligt regeringens bedömning måste insatser göras för att öka utbildningskapaciteten så att den motsvarar 20000 fler helårsstuderande på eftergymnasial nivå. Huvuddelen skall avse kvalificerad yrkesutbildning (avsnitt 6.1). Den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen bör ges nya former för att tillgodose ett föränderligt arbetsmarknadsbehov. Teoretisk utbildning tillsammans med yrkespraktik stimuleras. Regeringen avser att tillsätta en särskild utredare för att utreda de närmare formerna för den nya utbildningsstrukturen (avsnitt 6.1). Utbildningen vid universitet och högskolor bör byggas ut med början . En fortsatt satsning görs på naturvetenskapliga och tekniska utbildningar (avsnitt 6.1). Enligt propositionen torde en tyngdpunktsförskjutning ske så att universitet och fackhögskolor koncentrerar sig på de längre akademiska utbildningarna och på forskarutbildningen. De mindre och medelstora högskolorna bör ta på sig ökade uppgifter inom grundutbildning (avsnitt 6.1). Regeringen föreslår satsningar på profilforskning inom särskilda styrkeområden i samarbete mellan mindre och medelstora högskolor och näringslivet. För detta ändamål föreslås att medel skall avsättas ur återstoden av Fond 92-94. Regeringen begär bemyndigande att bilda en stiftelse för bl.a. detta ändamål (avsnitten 6.1 och 6.6). Den fortsatta expansionen av högre utbildning i föreslås ske inom en ny universitetsstruktur. Den nya strukturen föreslås omfatta södra och ha en profil mot Östersjö- och Östeuropafrågor (avsnitt 6.1). Förbättrade förutsättningar för utbildning och forskning inom vårdområdet är också angelägna. För forskning och forskarutbildning i den nya Söderstrukturen föreslås att medel avsätts från återstoden av Fond 92-94 till en stiftelse. Regeringen begär bemyndigande att inrätta stiftelsen (avsnitt 6.1 och avsnitt 6.6). Regeringen avser att tillsätta en organisationskommitté för att vidta nödvändiga förberedelseåtgärder för etableringen av den nya universitetsstrukturen. För att förbättra förutsättningarna för de konstnärliga högskolorna i skall huvuddelen av dessa erbjudas möjlighet att få en samlad lokalisering i anslutning till den nya universitetsstrukturen. Regeringen föreslår att godkänner en särskild tillfällig beslutsordning avseende lokalförsörjningen för de konstnärliga högskolorna och vissa andra lokalförsörjningsfrågor i (anvsnitt 6.1). Ur återstoden av Fond 92-94 avsätts medel till en särskild stiftelse med ändamål att bidra till Projektet i (avsnitt 6.1 och avsnitt 6.6). Vid /91 begärde att huvudmannaskapsfrågan för vårdutbildningarna skulle utredas (prop. 1990/91:100 bil. 10, bet. 1990/91:UbU12, rskr. 1990/91:355). Vårdhögskolornas huvudmannaskap har utretts. I betänkandet Vårdhögskolor - kvalitet, utveckling och huvudmannaskap (SOU1993:12) presenteras förslag rörande utvecklingsmöjligheter för vårdutbildningarna. Betänkandet har remissbehandlats och en sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 1. Regeringen föreslår åtgärder för att garantera kvaliteten och mångfalden i vårdutbildningen vid vårdhögskolorna. Utrymme bör enligt regeringens förslag skapas för alternativa huvudmannaskapsformer. Vidare föreslås att medel ur Fond 92-94 avsätts till stöd för forskarutbildning och forskning på vårdområdet. Regeringen begär bemyndigande att bilda stiftelse för ändamålet (avsnitt 6.1). godkände principerna för ett nytt resurstilldelningssystem till grundläggande högskoleutbildning. Efter riksdagsbeslut infördes de två delar av systemet som baserar sig på antalet registrerade studenter och deras prestationer Utformningen av den tredje och sista delen av systemet - kvalitetsdelen - har uttretts av Resursberedningen. Förslag lämnades i (SOU 1993:102) Kvalitet och dynamik, vilket har remissbehandlats. Sammanfattning och remissynpunkter framgår av bilaga 2. Regeringen föreslår att maximalt av resurserna fr.o.m. skall tilldelas respektive lärosäte i förhållande till en bedömning av lärosätets program för kvalitetsutveckling och genomförandet av detta. Regeringen begär godkännande av de förordade principerna för utformningen av kvalitetsdelen i resurstilldelningssystemet för grundläggande högskoleutbildning (avsnitt 6.1). Det resurstilldelningssystem för grundutbildning som infördes innebär att resurser till de konstnärliga och idrottsliga högskoleutbildningarna, liksom till lärarutbildningar i ett konstnärligt eller idrottsligt ämne, tilldelas i form av en hundraprocentig högskolespecifik studentpeng. har inom gjorts en översyn av principerna för beräkning av resurser till dessa utbildningar i syfte att införa samma principer för dessa som för övrig grundutbildning. Remissynpunkterna på översynen framgår av bilaga 3. Regeringen föreslår att samtliga berörda universitet och högskolor fr.o.m. /96 skall erhålla enhetliga ersättningsbelopp för antalet registrerade studenter och deras prestationer inom vissa angivna konstnärliga och idrottsliga utbildningsområden. Regeringen begär godkännande av de förordade principerna för resurstilldelning till konstnärliga och idrottsliga högskoleutbildningar (avsnitt 6.1). Möjligheterna att till viss del relatera resurstilldelningen till fakulteterna för forskning och forskarutbildning till prestationsmått har analyserats av Resursberedningen. Förslag framlades i betänkandet (SOU 1993:102) Kvalitet och dynamik. En sammanfattning av detta och remissynpunkterna återfinns, som tidigare framgått, i bilaga 2. Regeringen föreslår att av de totala anslagen för ett fakultetsområde skall fördelas bland berörda fakulteter vid olika lärosäten i proportion till antalet avlagda forskarexamina. Omräkningen av respektive fakultetsanslag förslås med början /96 göras inför varje budgetår. Regeringen begär godkännande av de förordade principerna för resultatrelaterade fakultetsanslag (avsnitt 6.1). Regeringen föreslår att medel ur återstoden av Fond 92-94 avsätts för internationalisering av högre utbildning och forskning. Regeringen ber om bemyndigande för att inrätta en stiftelse för ändamålet (avsnitt 6.2 och avsnitt 6.6) Vidare ber regeringen om bemyndigande att delta i beslut rörande EG:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling (avsnitt 6.2). Förslag lämnas om insatser för att främja en ökad användning av informationsteknologi. Regeringen föreslår att medel från återstoden av Fond 92-94 avsätts till en stiftelse med bl.a. detta ändamål. Regeringen ber om bemyndigande att inrätta stiftelsen (avsnitt 6.3 och avsnitt 6.6). Regeringen föreslår att resurser avsätts för att stärka kunskaps- och kompetensutbytet mellan näringsliv och universitet och högskolor. Medlen skall avse finansiering av utbildning inom områden av betydelse för näringslivet på doktors-, licentiat- och magisternivå samt en omstrukturering av industriforskningsinstituten. Regeringen ber om bemyndigande att med medel ur återstoden av Fond 92-94 bilda en stiftelse för bl.a. dessa ändamål (avsnitt 6.4 och avsnitt 6.6). Regeringen föreslår att en kulturstiftelse bildas och tillförs medel ur återstoden av Fond 92-94. Stiftelsen skall främja utveckling och tillväxt i regionerna genom stöd till kvalitetsinriktade kulturprojekt. bemyndigande begärs för att bilda stiftelsen (avsnitt 6.5). 4 Den nya verkligheten Det århundrade som går mot sitt slut har inneburit stora förändringar i människors villkor och i samhällets uppbyggnad. Det århundrade som närmar sig, hävdar många, kommer att innebära än större förändringar. Nya levnadssätt och samarbetsmönster kommer att växa fram. okända teknologier kommer att utvecklas. För , ett land vars befolkning snart utgör bara en dryg promille av jordens, är den utmanande och nödvändiga frågan hur vi bäst kan rusta oss för en framtid som vi egentligen vet mycket lite om. Vilken kunskap och kompetens behövs för att klara snabba förändringar och för att utveckla landets framtida välstånd? Vilka nya kunskaper behöver utvecklas inom landet och vilka möjligheter har vi att attrahera den kunskap som vi inte själva genererar? Vilka institutionella och andra förändringar behövs för att vi skall kunna utnyttja de möjligheter framtiden erbjuder? I denna proposition lägger regeringen förslag till åtgärder för att genom en utbildning och forskning av högsta klass skall kunna stå väl rustat för framtida utmaningar. Förslagen bygger vidare på den analys och de förslag som redovisades i propositionerna Högre utbildning för ökad kompetens (1992/93:169), Forskning för kunskap och framsteg (1992/93:170) och Forskning i frontlinjen (1992/93:171). Regeringen aviserade i detta sammanhang sin avsikt att återkomma med en uppföljande proposition om högre utbildning och forskning. I denna proposition fokuseras analys och förslag på framför allt fyra områden, nämligen den eftergymnasiala utbildningens omfattning och struktur på , utvecklingen av informationsteknologin, internationalisering av högre utbildning och forskning samt samspelet mellan universitet, högskolor och företag i syfte att stärka näringslivets konkurrensförmåga. bör understrykas att den eftergymnasiala utbildningen, liksom forskning och forskarutbildning, inte kan ses isolerad från annan utbildning och andra kompetenshöjande åtgärder. Väl fungerande grund- och gymnasieskola, liksom vuxenutbildning, är en förutsättning för att de förslag och åtgärder som redovisas i denna proposition skall få avsedda resultat. De stora politiska förändringarna i närhet utgör en viktig bakgrund till regeringens bedömningar. Efter järnridåns försvinnande öppnas helt nya möjligheter för ett framtida handelsområde runt , ett område som knyts samman av kulturella, historiska, personliga och organisatoriska band samt gemensamma utmaningar på miljöområdet. Utbildning och forskning blir i den nya inte bara kulturellt och ekonomiskt värdefulla. Utbildning och forskning ger också förutsättningar för stabilitet och fred efter ett omvälvande övergångsskede. Utbildning och forskning har stor betydelse för ett fortsatt miljöarbete i . Ett starkt utvecklat samarbete i nätverk mellan kulturella och vetenskapliga centra runt - bl.a. längs axeln / - S:t , inkluderande orter som Åbo, , , och Tartu - kan bli en viktig del av den vidare gemenskap i hela som skapas. En historisk möjlighet har öppnats att utveckla samarbetet inom handel och kultur, ekonomi och vetenskap inom hela . Ett första steg för ömsesidig förståelse är en ökad samverkan kring forskning och utbildning. I propositionen lämnas förslag för att främja en sådan utveckling. De europeiska integrationssträvandena skapar ett alltmer gränslöst . ger nya rättsliga och ekonomiska möjligheter att delta i detta arbete, om än begränsat i fråga om inflytandet över samarbetets framtid. Bara ett fullvärdigt medlemskap ger likvärdigt deltagande i det europeiska utbildnings- och forskningssamarbetet. Regeringens förslag i denna proposition avser att stärka förmåga att utnyttja de nya samarbetsmöjligheter inom utbildning och forskning som öppnat. Svenska företag och forskningsinstitutioner får bättre förutsättningar att dra nytta av EU:s resurser och samarbetsprogram. Svenska studenter får möjlighet till en bredare internationell orientering och erfarenhet. Ett vidgat Östersjö- och Europasamarbete är en del av en strategi för att fördjupa och bredda den svenska utbildningens och forskningens internationella relationer. För att främja en sådan utveckling behövs emellertid också förstärkta internationella nätverk. Sådana nätverk har även ett vidare syfte, nämligen att skapa kännedom om och förtroende för bl.a. svensk kultur och svenskt näringsliv. I propositionen lämnas förslag till utökade kontakter med framstående universitet utomlands. Det sker genom en särskild stiftelse för internationalisering av svensk forskning samt för stipendieprogram för forskare och studenter från vissa länder. Förslag lämnas också om internationellt samarbete på miljöområdet. Den tekniska utvecklingen, främst inom informations- och kommunikationsområdet, är både en förutsättning för och en pådrivande kraft i internationaliseringen och globaliseringen av ekonomi, handel, vetenskap och kultur. Informationsteknologin utvecklas nu mycket snabbt. I pågår en utveckling av elektroniska "motorvägar", Electronic Super Highways, som ett led i omställningen till ett framtida, mer informations- och kunskapsinriktat samhälle. Likartade initiativ har tagits bl.a. inom EU och i . har en liberal telelagstiftning som främjar en effektiv konkurrens. I finns också väl utbyggda nät för informationsöverföring. utnyttjas emellertid nätens möjligheter i alltför liten utsträckning. Regeringen aviserar i propositionen insatser för att främja en vidgad användning av informationsteknologi bl.a. i utbildning och forskning. Dessa insatser ingår som ett led i det arbete som utförs av regeringens kommission för en utökad användning av informationsteknologin i stort. Kommissionens uppdrag är att främja en utveckling som gör till en av de ledande nationerna i fråga om varje led i användningen av informationsteknologi. En långsiktig satsning på kunskaps- och kompetensuppbyggnad, där skolan, den högre utbildningen och forskningen är viktiga och sinsemellan beroende delar, är nödvändig om vi i skall kunna upprätthålla och utveckla välståndet.