prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Regeringen har bemyndigatStatens fastighetsverk att i samverkan med övriga nordiska länder förhandla omförvärv av tomtmark för uppförande av en nordisk ambassadanläggning i räknar med att detta irmebär minskade kostnader jämfört med om Sverigeensamt skulle ha sökt genomföra detta projekt. Vissa andra kostnadskrävandeprojekt har på gmnd av det ansträngda budgetläget avbmtits. Ansvar och budget för bostadsförsörjningen för denutsända personalen har fr.o.m. innevarande budgetår delegerats tillutlandsmyndighetema, som genom närheten till de lokala hyresmarknaderna harbättre fömtsättningar att hålla kostnadema inom de snävare ramar somsparbetinget framtvingat. De nya sparkraven för de närmaste budgetåreninnebär att intensifierade ansträngningar måste göras för att på olika vägarförsöka pressa kostnadema. är det nödvändigt att avveckla stora ochkostnadskrävande chefsbostäder och ersätta dem med mindre och mera lättsköttaobjekt. Budgetläget kan vidare kräva att kanslier förläggs tillmindre centrala och därmed mindre kostsamma lägen än vad som iallmänhet är fallet. Handläggningen av ärenden som rör utlänningar ärsynnerligen resurskrävande för utrikesförvaltningen. Antalet ärenden har underde hållit sig i det närmaste , dvs. 170 000viseringsärenden och drygt 40 000 ansökningar om uppehålls- ocharbetstillstånd. Ett ökat antal utlandsmyndigheter i regioner med ett stortantal flyktingar har utsatts för växande arbetsbelastning på gmnd av ärendensom gäller asyl- och änknytningsinvandring samt avvisningar. Ärendena hardärtill komplicerats av att sökandena i allt större utsträckning saknartillförlitliga identitetshandlingar. Ansträngningar har orts för att förbättrahandläggningsmtinema. bistår vidare svenskar somhamnar i nödsituationer utomlands; t.ex. sedan de råkat ut för olycksfall,sjukdom eller frihetsberövats. För dem som dömts till fängelsestraff utomlands görsinsatser för att de skall fa avtjäna straffet i . En försvårandeomständighet är att huvuddelen av dessa svenskar anklagats för grovanarkotikabrott. har fatt ett ökat ansvar för bistånd tillsvenska brottsoffer utomlands. Ärenden som rör bortförda bam är en annan viktigarbetsuppgift. 1994/95:100 Förändringar inom verksamhetsområdet 4 Utrikesförvaltningenhar ålagts stora besparingar. /94resulterade de i att tio utlandsmyndigheter lades ned, ytterligare ett tjugotalbefattningar vid utlandsmyndigheter drogs in samt att departementetsorganisation förändrades och minskades. Dessa åtgärder ledde till att drygt 40lokalanställda vid utlandsmyndigheter samt 70 tjänstemän, huvudsakligenassistenter, stationerade i departementet och i utlandet sades upp. Den av godkända integrationen avambassader och biståndskontor, som inleddes , har slutförts församtliga berörda myndigheter. Integrationen som på lång sikt beräknas medföraytterligare rationaliseringsvinster har redan inneburit minskade kostnadergenom att antalet utsända vid berörda myndigheter kunnat minska. Innevarande budgetår 1994/95 har besparingamainriktats på att minska kostnadema dels för lokalförsörjningen, dels för lokaltanställda vid utlandsmyndighetema. Kostnadsbegränsingar har även ålagts resorsom företas inom utrikesförvaltningen. omfattas av regeringenssparkrav på utgifter för statlig konsumtion. /96 har anslaget A1. räknats ned med . Vid årets utgångmotsvarar besparingen en nivåsänkning på . Ar 1998 beräknas anslagsnivån hasänkts med eller . För att uppnå dessa sparbeting kommer undermandatperioden följande åtgärder behöva vidtas: -Nedläggning av femtonutlandsmyndigheter. Ansvaret för de diplomatiska förbindelsema med de berördaländema övertas av annan ambassad genom sidoackreditering eller avStockholmsbaserade ambassadörer (KSA). I flertalet fall upprättashonorärkonsulat. -Hemstationering av ettfyrtiotal befattningar vid kvarvarande utlandsmyndigheter. -Rationaliseringar genomförs påfastighets- och bostadsområdet vid utlandsmyndighetema. -En generell reducering, motsvarandeeffektivitetskravet, på samtliga driftskostnader, dvs. de kostnader som inteavser löner, förmåner och lokalkostnader. -Uppsägningar sker av delokalanställda som tjänstgör vid de myndigheter som läggs ned. -Förhandlingar kommer att förasmed de fackliga organisationema om revidering av förmånema enligt avtalet omutlandsbestämmelser. Om dessa förhandlingar inte leder till resultat, måstebesparingar ske på andra områden. Inom området m.m. föreslås förbudgetåren 1997 och 1998, utöver effektivitetskravet för statlig konsumtion, enytterligare minskning med avseende utredningsverksamheten. Den beräknade utgiftsutvecklingen påutrikesförvaltningens område t.o.m. till följd av förslagen budgetproposition är ly 2 1994/95. -46,0 -46,0 Prisnivå 1995/96 1994/95:100 Bilaga 4 godkännerinriktningen av de besparingsåtgärder inom området förbudgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordar i avsnittet ovan Förändringarinom verksamhetsområdet. 1993/94 Utgift 1 428 159 000 1994/95 Anslag 1 564784 000 1995/96 Förslag 2 666663 000 varav 1 764 495 000 beräknat för juli 45 500 000 45 500 000 Anslaget används fördepartementets och utiandsmyndigheternas löner och andra förvaltningskostnader,till vilka främst hör kostnader för chefs-och personalbostäder samt kanslier,utlandstillägg, löner för de lokalanställda samt resor och deltagande iinternationella möten och förhandlingar. Utrikesförvaltningensförvaltningskostnader styrs av pris- och löneutvecklingen både i och ide länder där det finns utlandsmyndigheter samt av kronkursens utveckling.Hänsyn har tagits till dessa faktorer vid fastställandet av förslag till anslagför /96. Vidanslagsberäkningen har beaktats de besparingar som kommer att åläggasutrikesförvaltningen och som redovisats närmare i det föregående. Vadgäller ekonomiska förpliktelser skall här redovisas två kreditgarantier förbanklån till personal respektive uppsagda ansfeUda inom utrikesförvaltningen påtotalt . Utestående lån uppgår till knappt 10miljoner kronor. Kostnader som kan uppstå med anledning av dessa garantierbelastor detta anslag. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. Bilaga 4 Regeringen föreslår att till för budgeferet 1995/96anvisar ett ramanslag på 2 . 1993/94 Utgift -22 980 000 1994/95 Anslag 1 000 1995/96 Förslag 1 000 Isamband med utlandsmyndigheternas valutoförsörjning uppkommer kursförluster ochkursvinster som redovisas under detto anslag. För detto ändamål bör ettformellt belopp på föras upp. till Kursdifferenser för /96 anvisarett förslagsanslag på . 1993/94 Utgift 16 061 000 1994/95 Anslag 15 500 000 1995/96 Förslag 26 999 000 varav 17 905 000 beräknat för Anslagetanvänds för bidrag till vissa honorärkonsuler för deras kontorskostnader samtför anskaffning av utmstning som skall finnas på svenska honorärkonsulat. Frånanslaget betolas vidare bl.a. vissa tjänsteutgifter som honorärkonsuleraa harför verksamheten samt kostnader för konsulskonferenser. till Honorärkonsuler för budgeferet 1995/96 anvisarett förslagsanslag på . 1994/95:100 A 4. Nordiskt samarbete Bilaga 4 2 115 000 varav 1 400 000 Frånanslaget betalas kostnader för deltagande i samarbetet inom ramen förNordiska ministerrådet (samarbetsministrarna) och Nordiska samarbetskommitténm.fl. samarbetsorgan samt för deltagande i vissa andra former av nordisktsamarbete, däribland det svensk-norska samarbetet. Regeringen beräknar anslagetför nästa budgefer till . till Nordiskt samarbete för /96 anvisar ett förslagsanslag på . Utgift 8 119 760 Förslag 15 809 000 varav 10 478 000 beräknat för juli 1995-juni Medhänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslagetuppgå till under nästo budgefer. till Utredningar mm. för /96 anvisar ett reservationsanslag på . 1993/94 Utgift 6 763 581 1994/95 Anslag 9 680 000 1995/96 Förslag 13 770 000 varav 9 180 000 beräknat för 20 Anslagetutnyttjas för kostnader i samband med besök i av statschefer,regeringsmedlemmar och andra personer, som bör visas uppmärksamhet ochgästfrihet från officiellt svenskt håll. Anslaget används även i samband medmotsvarande svenska officiella besök i utlandet. 1994/95:100 Bilaga 4 till Officiella besök m.m. för budgeferet 1995/96anvisar ett förslagsanslag på . Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandetm.m. 1993/94 Utgift 3 837 704 1994/95 Anslag 4 500 000 1995/96 Förslag 6 410 000 varav 4 273 000 beräknat för Avanslaget används huvuddelen till att täcka de kostnader som avses i lagen(1973:137) om ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utiandet m.m. Detrör sig om periodiskt understöd till vissa i utlandet, främst i ,bosatto svenska medborgare. Dämtöver betolas från anslaget eftergifter ochjämkning av fordringar för utgivet tillfälligt ekonomiskt bisfend tillnödställda svenska medborgare i utiandet samt för brottmål och kostnader viddödsfall. Anslaget används också till rättsligt bistånd till brottsofferutomlands. Kostnadernaför periodiskt understöd beräknas kunna hållas konstonto, medan det ökandeantalet frihetsberövanden på grand av grova narkotikabrott i utlandet kan kommaatt medföra ökande kostnader för rättshjälp. 1anslaget fmns en medelsram på för särskilda informationsinsatserriktade till utiandsresenärer, främst ungdomar, i syfte att minska belastningenpå utrikesförvaltningens konsulära resurser. Frånanslaget betalas också kostnader för expertgmppen för identifiering avkatastroffall utomlands, kostnader i sjöfartsfrågor samt avgifter förstämningsmannadelgivning. Medhänsyn till den relativt låga belastningen under budgeferet 1993/94 beräknasanslaget till . 1994/95:100 Förslag tUl riksdagsbeslut Bilaga 4 till Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare iutlandet m.m. för budgeferet 1995/96 anvisar ett förslagsanslag på 6 410 000kr. B. Bidragtill vissa internationella organisationer Bilaga4 Medlemskapoch aktivt deltagande i olika interaationella och mellanstatliga organisationerär av central betydelse för ett litet land som . Regeringen föreslår attdrygt 2 anslås under tredje huvudtiteln budgeferet1995/96 för bidrag till interaationella organisationer föratom de bidrag somfinansieras över bisfendsramen. En av hörnstenarna i utrikespolitik är samarbetetinom Förento Nationerna, FN. verkar tillsammans med de övriga nordiskaländerna bl.a. för att effektivisera organisationen. Det nordiska FN-projektetspelar en central roll i detto reformarbete. En annan angelägen uppgift är attförbättra betolningsdisciplinen bland medlemsländeraa. varmedlemsländeraa skyldiga FN , varav 770 miljoner dollaravsåg den reguljära budgeten och den fredsbevarandeverksamheten. sammansättning behöver reformerastill följd av ändrade politiska och ekonomiska förhållanden i världen. Sverigeoch övriga är av uppfattningen att nya, permanento medlemmar måste varai stånd och beredda att politiskt och ekonomiskt bidra till genomförandet avrådets beslut. En acceptabel balans i sammansättningen måste också uppnås, isynnerhet mellan länder i nord och syd. Internationella institutioner som FN, Europarådetoch spelar en central roll för utvecklingen av det folkrättsligaregelsystemet. Från svensk sida läggs särskild vikt vid arbete rörande detintemationella skyddet för mänskliga rättigheter och att normer på detto områdeverkligen efterlevs. verkar också för ett avskaffande av dödsstraffet.Ett annat område av stor vikt är att storka respekten föi' gmndläggandehumanifera principer och rättsregler. I detto sammanhang kan särskilt nämnasförberedelsema för en översynskonferens beträffande konvention omsärskilt inhumana vapen, bl.a. för att komma tillrätta med de allvarligaproblem som landminor utgör. Ytteriigare ett centralt område för detinteraationella samarbetet är frågan om miljö och uthållig utveckling. Deglobala miljöproblemen och handhavandet av mänsklighetens gemensamma resurserkan endast lösas genom multilateralt samarbete. om miljö ochutveckling i innebar en viktigt utgångspunkt för detinternationella miljöarbetet och ledde bl.a. till att viktiga konventioner påmiljöområdet, som den om biologisk mångfald, klimaticonventionen ochkonventionen mot ökenspridning, kom till sfend. Genom att aktivt delto i främst FN:s och insatser vill medverka till att storka dessainstitutioners möjligheter att bidra till konfliktlösning, skydd av mänskligarättigheter samt humanifer verksamhet. Ett samlat anslag, vid sidan ombisfendsramen, inrättos för punktinsatser på dessa områden. Sverigestöder helhjärtot strävanden att främja demokrati 23 och mänskliga rättigheter.Efter omvälvningsprocessen i Central- och Östeuropahar fått en ny roll som samarbetsforam med Prop. ländemai denna region. Ett flertol stoter (, Estiand, Litouen, Bilaga 4 ,, , , och Ungera) har redan blivitfullvärdiga medlemmar i organisationen. Ytterligare ansökningar, bl.a. från , är under behandling.I såväl nyblivna medlems- som kandidatiänder bedriver är en kostnadseffektiv verksamhet. Under desenaste fyra åren har med stor finansiell försiktighet byggts upp permanentostmkturer och verksamhet på faltet som syftor till att med så små resurser sommöjligt verka konfliktförebyggande. I ett fall förbereds också en viktigfredsbevarande insats, nämligen i Nagorno Karabach, som kommer att krävaytterligare resurser även i den permanento organisationen. Verksamhetsfältet äränmesmässigt utomordentiigt brett alltifrån bevakning av mänskliga rättighetertill förhandlingar om nedmstning. För utgör både direkt ochindirekt genom EU, en viktig möjlighet att verka för en alleuropeisksäkerhetsordning. Att väraa om och bidra till vidareutvecklingen avett öppet multilateralt handelssystem är, mot bakgmnd av vårt storka utrikeshandelsberoende,en central uppgift för . skall därför fortsatt vara aktivtpådrivande i samarbetet på det handelspolitiska området i bl.a. och uppgift kommer att bedriva med samma intensitet även som EU-medlem. Slutförandet av Uraguaymndan och etablerandet avden nya () markerar en ny era i dethandelspolitiska samarbetet. WTO skapar föratsättningar för ett effektivare ochmer enhetligt tUlämpat regelverk . U-ländemas ökande deltagande iGATT/WTO innebär också att dessa i allt högre grad kan njuto frakterna avliberaliserad handel och ekonomisk tillväxt. Resultatet av Uruguayrundan medutvidgade och ökade handelsliberaliseringar utgör också en utmärkt gmnd förSveriges agerande inom EU. skall verka för en öppenhet gentemotomvärlden och för att EU bidrar med ett frihandelsinriktot och konstmktivtdeltogande i . har fortsatt en viktig roll som samarbetsorganför regeringama i världens ledande industrinationer. Dess dragningskraft påandra länder ökar och efter , som blev ny medlem , sfer fleraCentral-och östeuropeiska länder samt på kö. Verksamheten i om handel ochutveckling () har reformerats. skall agera för att storkaUNCTAD:s möjligheter att vara det centrala FN-organet för analys och dialog omövergripande frågor på handelns och utvecklingens område. Den europeiska integrationsprocessen ärutgångspunkt för en reformering av det nordiska samarbetet. Syftet är att finna former för ett vitoliserat nordiskt samarbete inom en europeisk ram. Samarbetet skall stärkas på områden som är av genuint gemensamt intresse. För att anpassa samarbetsorganisationen koncentreras resurserna inom till sju prioriterade områden: kultur, forskning och 24 utbildning, miljö,medborgarnas rättigheter, ekonomi, fiske och juridiska Som en följd avdetta har också betydande omprioriteringar gjorts inom Nordiska ministerrådetsbudget. Ytterligarediskussioner förs nu mellan och om detframtida samarbetets inriktning mot bakgmnd av FiiUands och respektiveNorges beslut i frågan om EU-medlemskap. För att åstadkomma ett effektivareresursutnyttjande gör en kartläggning av olikamöjligheter till samarbete mellan nationella instimtioner i de nordiskaländerna. Ettgenomgående tema i det svenska agerandet i intemationella organisationer skallvara att verka för ökad effektivitet i användandet av respektive organisationsresurser. har regeringen beslutot om särskilda riktiinjer förekonomisk styrning av internationella organisationer till vilka bidrag lämnasfrån stotsbudgeten. Riktlinjema skall beaktas av de som förordnats företrädaregeringen vid förhandlingar i internationella organisationer. Riktlinjerna äravsedda att uppmuntra den effektivare styrning och uppföljning avorganisationemas verksamhet som lägger stor vikt vid. 1994/95:100 Bilaga 4 Denberäknade utgiftsutvecklingen på området Bidrag till vissa internationellaorganisationer t.o.m. till följd av förslagen i 1995 årsbudgetproposition är följande: Utgift 1993/94 Anvisat 1994/95 Förslag 1995/96 varav beräknat för juli 95-juni 96 Beräknad besparing 1997' Beräknad besparing 1998' -8,1 1 Prisnivå 1995/96 1993/94 Utgift 385298 239 1994/95 Anslag 199206 000 1995/96 Förslag 351353 000 Från anslaget betalasobligatoriska kostnader för andel till FN:s reguljära budget och tillFN:s fredsbevarande insatser. Vidare har under anslaget medel beräknats förSveriges bidragsandel till för industriell utveckling, Unido,till den internationella kontrollorganisation som avses etobleras iHaag för att övervaka efterlevnaden av FN:skonvention mot kemiska vapen samt för att möjliggöra uppföljning av ingångnakonventioner. Enligtbeslut av har en ttibunal för krigsförbrytelser i fd.Jugoslavien inrättots (resolution 808, 1993). har tillsammans med fleraandra västländer förordat att kostnadema skall belasto FN:s reguljära budget,men inget beslut föreligger ännu om hur kostnaden skall finansieras. Obligatoriskabidrag uttoxeras enligt en på förhand faststolld fördelningsnyckel.Utvecklingen av de olika organisationernas budgetor blir därmed en viktigutgiftsstyrande faktor. Bidragen uttoxeras i nomalfallet i annan valuto änsvenska kronor, vilket innebär att även kronans kurs är en viktig sådan faktor. Prop.1994/95:100 Bilaga 4 Förentonationernas reguljära budget för tvåårsperioden fastställdes av den48:e generalförsamlingen till 2 . bidragsandel förFN:s reguljära budget beräknas fr.o.m. öka från till1,. Det uttoxerade bidraget för (/94)uppgick till . Detto belopp kan komma att revideras iefterhand. Ett minst lika stort belopp kan beräknas (/95) till följd av den högre bidragsandelen.Reservation måste även här göras för revideringar. För (/96) kan det svenska bidraget beräknas uppgå till 93 miljonerkronor. FN:programbudget (miljoner US dollar) för tvåårsperioden 2 134,1* 2 467,5* 2 580, 2 * efter revidering bidrag till FN: s reguljära budget, mkr 93,0* Utfallet för budgetåret1994/95 kan beräknas överskrida budgeterat belopp till följd av densvenska kronans fall. Ettökat antal fredsbevarande insatser har lett till ökade kostnader. Kostnaderför FN:s fredsbevarande insatser 1990-1994, miljoner US dollar. 1994/95:100 Bilaga 4 Förnärvarande pågår följande 17 operationer. Tre av dessa finansieras över denreguljära budgeten. Inom parentes anges det årfel då FN:s säkerhetsrådbeslutade upprätfe operationen i fråga. Finansieringöver den reguljära budgeten: för stillesfendsövervakning i , (1948) FN:s miliferaobservatörsgmpp i och Pakiston, (1949) FN:s mission förverifikation av avtolet om mänskliga rättigheter i , Minugua (1994) Finansieringöver det särskilda fredsbevarande kontot: FN:svaktstyrka på , Unficyp (1964) FN:stmppåtskillnadsövervakande styrka, UNDOF () (1974) FN:sinterimstyrka i , Unifil (1978) FN:sobservationsgmpp i , Unikom (1991) FN:sobservatörsgmpp i , Onusal (1991) FN:skontrollgmpp i , Unavem II(1991) FN:smission för folkomröstningen i , (1991) FN:sskyddsstyrka i det f d. , Unprofor (1992) FN:soperation i Mogambique, Onumoz (1992) FN.s observatörsgmpp iLiberia, Unomil (1992) FN:s observatörsgmpp iHaiti, UNMIH (1993) FN:s stödgrapp i ,Unamir (1993) FN:s observatörsgmpp iGeorgien, (1993) FN:s operation i ,Unosom II (1993) Sverigesandel av FN:s budget för fredsbevarande operationer beräknas uppgå till 1,. Kostnadsberäkningaraa för det förlängdabudgeferet 1995/96 innehåller ett stort mått av osäkerhet. FN;s säkerhetsrådhar fattat beslut om att avveckla Unosom, en av FN:s dyrasteoperationer. Onusal och Onumoz beräknas vidare kunna avvecklas innevarandebudgefer efter det att fria val hållits. har FN:s generalsekreterareföreslagit nya insatser i ett antol Regeringenföreslår att avsätts /96 (18 månader) för attbetola andel av FN:s fredsbevarande verksamhet. Sverigesbidrag till FN:s fredsbevarande operationer, mkr 1994/95:100 Bilaga 4 156,8* Anslagetbelopp budgeferet 1994/95 beräknas överskridas med till följd delsav kronans fall, dels av att fredsbevarande insatser ökat i antol och ikostnad. Två insatser, Unprofor i f d. och Unosom i stodbudgeferet 1993/94 för mer än hälften av de totala utgifterna förfredsbevarande operationer. för industriell utveckling (Unido) Unidosmålsättning är att främja och påskynda den industriella utvecklingen iutvecklingsländeraa. bidragsandel till Unido är fn. (budgeferet 1995/96) beräknas obligatoriska bidraguppgå till . Sverigesbidrag till Unido, mkr 8,1* FN:s konvention motkemiska vapen Konventionenssyfte är att totolförbjuda en hel kategori av massförstörelsevapen, de kemiska,och att reglera hur de existerande lagren av dessa vapen skall förstöras. Sverigesbidrag tUl den förberedande kommissionens arbete uppgick budgeferet 1993/94till . andel för har beräknats till . Enligt kommissionens beslut utgör preliminära 686 972 , motsvarande 1,av totolbudgeten. Budgetenför den färdiga kontrollorganisation som kommer att inrättos i faststollsnär konventionen träder i kraft. Regeringen föreslår att avsättsför att fecka kostnaden för den svenska andelen av budgeten för den förberedande kommissionen alternativt den blivande Prop. 1994/95:100 kontrollorganisationen för budgeferet 1995/96 (18 månader). Uppföljningav konventioner, översynskonferenser m.m. budgeteras för obligatoriska kostnader till följd av bl.a.översyns- och granskningskonferenser för internationella konventioner. Underbudgeferet 1995/96 kommer en översynskonferens för konventionen mot särskiltinhumana vapen att äga mm. Vidare fömtses en granskningskonferens förB-vapenkonventionen. Regeringen föreslår att avsätts för attfecka obligatoriska kostnader för uppföljning av konventioner, översynskonferenserm.m. /96 (18 månader). till för budgeferet 1995/96 anvisar ett förslagsanslag på . 1993/94Utgift 314 883 000 1994/95 Anslag 250 000 000' 1995/96 Förslag 472 500 000 varav 315 000 000 beräknat för " Härutöver disponeras under anslaget G1, anslagsposten 8, för Nordiska ministerrådets närområdesprogram. Utfallet kanberäknas överskrida budgeterat belopp med till följd avvalutakursförändringen. Sverigearbetar för ett starkare nordiskt samarbete genom medlemskapet i . Från anslaget betalas kostnader för andel till budget inklusive bidraget till . budgetår sammanfaller med kalenderåret. Efter behandling i organfastsfellde Nordiska ministerrådets budgetför . Budgeten uppgår till totalt . Hämtövertillkommer anslaget till , som uppgår till . andel av Nordiska ministerrådets budget för verksamhetsåret1995 är enligt den fördelningsnyckel som tillämpas. Nordiska ministerrådets budget för kommeratt fastsfellas först . Faktorer som styr utgifterna under detto anslag ärdels utvecklingen av organisationens budget, dels valutakursförändringar - beloppen betolas till större delen i danska kronor. Anslaget har beräknats till för nästa budgetår. Förslag tUl riksdagsbeslut Prop. till för budgeferet 1995/96 anvisar ett förslagsanslag på . 1993/94 Utgift 34 273 799 1994/95 Anslag 30 222 000 1995/96 Förslag 36 339 000 varav 34 300 000 beräknat för Huvuddelenav anslaget används för att betola det svenska bidraget till Europarådetsordinarie budget för . andel av den ordinariebudgeten är 2,.