prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Bettäffandereglema om kemiska produkter får edigt artikel 112 i anslutningsakten på ett antel områden där vi har sttängare reglerän EG, fortsatte att tillämpa dessa från den tidpunkt vi blir medlemmarUnder skall en översyn göras av EG-dfrektiven i edighet med EG:s förfaranden.Dette innebär antingen att kommissio- Prop. 1994/95:19 nen lämnar förslagtill rådet om ändringar i reglema eller att beslut fatfas i en särskildkommitté, som har till uppgift att anpassa direktiven till den tekdskautvecklingen. deltar i översynen och kan givetvis som medlem påverkaresulfatet. Vid mötet den21 enades och om en gemensam förklaringom normer för miljö, hälsa och produktsäkerhet, där det understryks att en högmvå för miljöskyddet skdl skall vara en utgångspunkt för gemenskapens olUcaåtgärder Man hänvisar också till den ovan refererade EG:s femte åtgärdsprogramför miljön. I förklaringen hänvisas vidare tUlöverenskommelsen om en översyn av reglerna om kemiska produkter. Detimderstryks att förfarandet med en översyn har sin grand i de nyamedlemsstetemas starka önskan att hålla fast vid de normer som de tUlämpar påvissa områden, särskilt som en följd av deras speciella geografiskaförhållanden och klunatförhållanden. I ytterligare enförklaring som fogats tiU slutakten och som avser artUcel 112 ianslutningsakten erinrar man om att den överenskomna lösnuigen syfter till attbeslut skaU fattes före utgången av övergångstiden. Regeringen görföljande bedömning när det gäller konsekvensema av den särskUda lösningen på kemikalieområdet. Översynen skdlslutföras och beslut fattas inom pericxlen understryks i degemensamma förklaringarna och sägs uttryckligen i artUcel 112 i anslutningsakten. Det är följaktligen av stor betydelseatt deltar aktivt i översynen och arbetar för att uppnå etttUl-fredställande resultet. delter redan i det arbete som pågår med attse över kemUcaliereglema tUl följd avEES-avtelet, där en undantegslös-ning gäller för motsvarande områden. Förhandlingslösningeninnebär inte någon slutgdtig garanti för att de beslut som fattes momövergångsperioden kommer att innebära att på dia punkter får behåUasina sfrängare regler. En sådan garanti skulle föregripa den normalabeslutsprocessen mom EG. I förklarmgama sägsockså att översynen skaU ske fömtsättningslöst och hänvisas till de kriterierför beslutsfattende som anges i artUcel 130r3 i fördraget. sägs dockatt en utgångspunkt för översynen är att man är medveten om att ochövriga steter som söker medlemskap har ett sterkt infresse att behåUa sinasttängare regler Dessutom understryks att en hög mvå för miljöskyddet skalltillämpas och hänvisas till EG:s femte åtgärdsprogramför miljön vars ambitionshöjning därmed får utgöra något av en allmänfärdriktning för översynsarbetet. Regeringens bedömning är därför att det inte finns skäl att befara att översynen skaU ledatUl ett resultet som för vår del innebär en sänkt mvå för miljöskyddet. Om man i någotfaU inte skulle hinna fatte beslut på grand av översynen inom perioden på fyraår kan frågan om en förlängning av tes upp i rådet. I siste handfinns en möjlighet att åberopa den s.k. miljögarantin i artUcel lOOa.4 i , som ger en möjlighet att fortsatte att 244 tUlämpa regler som är sfrängare änvad som följer av harmodserade EG-bestämmelser 1 artikel 112 och den gemensamma förklarmgenom Prop. normer anges att gemenskapens regelverk i dess heUiet skdltUlämpas i de nya medlemsstetema på samma vilUcor som i övrigamedlemssteter, skall ha sanuna rätt som de nuvarandemedlemsstetema att Då artUcel lOOa.4 hänvisar tiU harmomseringsbe- slut i rådet är det vidarebetydelsefuUt att partema i en gemensam förklarmg också enat sig om att målet för översynen skdljust vara att fatta ett beslut föreöversynssperiodens utgång. Detto imderlättar för en ny medlemsstet att vid behov åberopamUjögarantin. Det är för tidigt att i detta sammanhang diskuterafrågan om i vUka fall mUjögarantmbör åberopas av . I förste hand skaU givetvis arbetet inriktes påatt uppnå gemensamma lösningar. Om å andra sidan det i undantegsfall skullevisa sig nödvändigt att av mUjöskäl tiUämpa sttängare regler än EG:s, börSverige inte tveka att utnyttja de möjligheter som ges i fördraget. MUjögarantinhar tillämpats i ett faU, då gavs rätt av kommissionen att behålla sina sttängare regler om förbud mot pentaklor-fenol (PCP). Kommissionens beslut har dock nyligenpå formella grander upphävts av domstolen (målet 41/93 FrankrUce motkommissionen, ej publicerat).Domstolen ansåg att beslutet var otilfräckligt motiverat. Kommissionenmåste därför fatfa ett nytt beslut i ärendet. Eftersom miljögarantin har tiUämpats i såbegränsad omfattning finns det ivissa avseenden delade meningar om hur stor frUiet den ger medlemsstetemaatt använda sfrängare regler Om har goda sakliga skäl för att tUlämpasttängare nationella regler tUl skydd för miljönoch dessa regler är utformade på ett icke-diskriminerande sätt och så attonödiga handelshinder undvUcs, finns det dock edigt regeringens memngingen adedning att befara att mUjögarantin inte skall kunna tillämpas. När det gällerreglema om avgaskrav för bilar, där EG nu går vidare mot skärpte bestämmelser,diskuterades främst två frågor under förhandlmgama,det svenska tUlverkaransvaret och vårt system med en miljöklassmdelmng av kombination med ekonomiska styrmedel. TUlverkaransvaret kunde avförasfrån förhandlingama sedan det konsteterats att det mte sfred mot EG-reglerna(jämför avsdtt 11 om fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapitel).När det gäller systemet med miljöklasser innebär en ansluttimg tUl EU attstödet till lätte bilar i miljöklass 1 mtekan behållas i sm nuvarande form . Den sittandeuttedningen om miljöklassystemet har därför i edighet med särskilda dfrektiv(dir 1993:64) i betänkandet (SOU 1994:111)föreslagit ändringar i skattereglema, så att ett motsvarande stöd tillbilar i miljöklass 1 skall kunna behållas vid ett medlemskap. Regeringenåterkommer till med förslag till åtgärder i adednmg av uttedningensförslag. Det är sammanfattningsvis regeringens bedömningatt förhandlingsut fallet innebär art en anslummg till EU och till mte konuner art iimebära en sänkt nivå förmiljöskyddet. var en av utgångspunkterna för förhandlmgama. Tvärtom bör det ses som en stor 245 framgång att kandidatiändemalyckades övertyga de nuvarande med- lemsstetema om att en översyn bör göras av EG-reglema påviktiga Prop. 1994/95:19 områden. Renussinstansema:Stofifa?nroref understryker behovet avatt vid ett medlemskap närmarestudera och ufreda hiu den svenska myndigheis- strakturen ocharbetet inom olika områden bör anpassas till de nya föratsättningar som skapas med deneuropeiska och i övrigt intemationella integrationen. För att dettoskall bli rationellt och effektivt bör det becfrivas samordnat. Sfatskontoret menar att det krävs en centtal styrning av resurserna inom stotsförvdtningen för att dessa skall umyttjas optimdt. Detto tdar edigtStotskontoret erfarenheter från flera medlems länder i EU för. Riksrevbionsverketpekar på övergångslösmngama inom förhandlingsresultotet och framhåller att det vid ett medlemskap konuner att innebära ett intensifierat arbete inom miljöområdet där flera olUte myndigheter kommer att involveras iförhandlingsarbetet gentemot EU. Kemikalieinspektionen framhåller att utformningen av ansluöiingsavtelet med fyraåriga övergångsperioderkräver särskUda insatser för att verka för att EG-reglema inomproblemområdena utvecklas på ett för acceptebelt sätt. anser att det är en viktig uppgift att i alla de sammanhang där det ärmöjligt verka för en offensiv dynamik i EU-samarbetet. Parallelltmed en samordmng av olika regelverk bör det finnas tilfräckligt uttymme för nytenkande och möjligheter för enskUda länder attgå före och utgöra goda exempel som manar tUl efterföljd. Länsstyreben iGävleborgs län påpekar att det är länsstyrelsema som är stetensregionala organ inom bl.a. miljöområdet. Länstyrelsen menar att i ett framtidaförhandlings- och samverkansarbete med EU måste det vara namriigt attnyttja den kompetens som finns hos länsstyrelserna och ej enbart förlitesig på de cenfrala aktörerna. Länsstyreben i länframhåller vdcten av att den höga ambitions mvån i den svenska mUjöpolitiken kanbibehållas vid ett medlemskap. Länsstyreben i görbedömningen att ett medlemskap i är en fördel ur miljösynpunkt underfömtsättning att bibehåller en aktiv miljöpolitik. Vidare krävsatt aktivt arbetar för att EU tUlsammans med övriga länder ska föra en progressiv miljöpolitik. Länsstyreben i för fram att förhandlingsresultetet inom miljöområdet innebär i stort attSverige får behålla mycket av den höga standard på miljökrav som arbetetsfram Det innebär också att har möjlighet attunder en övergångsperiod kunna påverka EG:s miljöpolitik och genomförande av miljöhandlings- progranunet. Länsstyreben iVästmankinds län framför att på miljösidan medför förhandlingsresultetet attSverige behåller de mUjökrav som gäller i Västerbottenslän anför att ett infräde i EU bedöms inte medföra några påtegliga effekter från miljösynpunkt för länet annat än de möjligheter som får attsom medlem delte fullt ut i arbetet inom EU och därigenom påverkamiljöfrågorna i positiv riktning. Länsstyreben i fimför att de för länet så viktiga miljöfrågorna kommer att genom ett medlemskap i , bli mer 246 påverkbara än vad som är möjligt.Kooperativa förbundet konsteterar att miljöproblemen inte kan lösas enbart genomnationella Prop. åtgärder Intemationellt samarbete är nödvändigt och EU är en betydelsefull aktör i miljösammanhang. Ung vänster framföratt när det gäUer miljöfrågoma så är EU ävenhär fel svar på de problem som vi kommer att ste mför i framtiden.Miljöpartiet de Gröna anser, och säger också att denna uppfattning delasav hela den orgamserade svenska miljörörelsen, att frånvaron av enabsolut rätt för medlemsstet i EU att faststellahårdare miljönormer än och suveränt konfrollera sin avfallshantering är ett av de starkaste skälen för att avvisa 20.3.2 Det svenska miljöarbetet i EU Mångaav de svenska mUjöproblemen förorsakas tdl störste delen av aktiviteterutenför vårt lands gränser Hit hör t.ex. försumingsskadoma i mark, sjöar ochvattendrag, övergödning av mark- och kustområden samt bildningen av marknäraozon. Luftföroremngar transporteras tiU Sverigei huvudsak från övriga delar av och försumingsskadoma orsakas framför allt av luftutsläpp av svavel- ochkväveoxider samt av anunomakavgång från jordbraket. Den långväga atmosfäriskaspridningen har också visat sig varabetydande för långlivade organiska ämnen och mngmetellerVattenföroreningar som släpps ut i idandet transporteras via floder och kan senare påverka tUlstendet inärhaven. I flera fall sker också den gränsöverskridande spridningen avföroreningar genom flera led. Lufmtsläpp av kväveoxider deponeras itillrmningsområden för floder och sprids vidare med vattenflödet ut tillkustområdena, vilket bidrar till övergödningen. Utsläppen av klimatpåverkande gaser ochozonförstörande ämnen ger upphov till samma effekt, oberoende avutsläppskällomas placering på jordklotet. Enbart internationellt samordnadeinsatser kan därför lösa de globala och regionala miljöproblemen. Ett medlemskapi EU innebär att kommer att få ökade möjligheteratt driva på det europeiska arbetet med att begränsa de gränsöverskridande miljöproblemen. Sverigeskompetens på miljöområdet ger godaföratsättningar för ett starkt uiflytande i berednings- och beslutsprocessemainom EU. Ett framgångsrikt arbete innebär att vi som nation måste bidramed väl genomarbetede beskrivningar av miljöproblemoch orsakssamband och kunna anvisa lösningar som leder till att problemen kan åtgärdas på ert effektivt särt. Detsvenska miljöarbetet har varitframgångsrikt och de erfarenheter som vi har från målmedvetetmiljöarbete bör kunna bli en viktig stimulans för andra europeiska länder I miljökonsekvensufrednmgens rapportEU, EES och miljön (SOU 1994:7) firamhävs tydligt artmiljötillstendet inte enbart är avhängig 247 landets egen miljöpolitik och atten rad av de miljöproblem upplever beror pågränsöverskridande föroreningar som måste hanteras Prop. 1994/95:19 iintemationell samverkan. I sin analys söker ufredningen bedöma följande frågor: -Hiu: påverkas möjligheter att självständigt utforma en aktivmiljöpolitUc? -Hur påverkas miljötillståndet? - VUka möjligheter finns att påverka EU:snuljöpolitUc? Bedömningen görs utifrån de tte dtemativen utanförskap, fortsatt EES-avtel samt EU-medlemskap. Ufredningenpåpekar vad gäller den försfa punkten att skillnaden meUan de fre alternativenär ganska liten. Vad gäller denandra frågan konsteteras att en snabbare ekonomisk tillväxt leder tUl en ökad mUjöbelasttiing. EES-avtdet leder tiU ökad ekonomisktUlväxt jämfört med frUiandelsdtemativet. Denna tendens förstärks ytterligarevid ett medlemskap. I rapporten framhävs att det är vUrtigt att vidte åtgärdermot de negativa effekterna av en fortsatt ekonomisk tillväxt, särskilt inomtrafik- och energisektorerna. Vad gäller denttedje frågan undersfryks att möjligheter att påverka EG:s mUjöpolitik är störst som medlem. I betänkandet firamhävs slutiigenatt måste avdela resurser som gör det möjligt för svenska myndigheteratt te fram förslag till agerande som är förankrade i en europeisk verklighetsnarare än i en svensk. Måbättningar för en aktivmiljöpolitik i EU Som framhävs i miljökonsekvensuttedningensrapport måste utarbete en offensiv sfrategi för sitt agerande imiljöfrågor inom EU. måste förbereda sig på att utveckla förslag tillnya miljöregler mom EG och mtensifiera sitt samarbete med andra EU-länder isyfte att få igenom förslagen i . Regermgen avser att uterbeteen samlad sfrategi för EU-arbetet, som kommer att redovisas förrUcsdagen. I denna sttategi kommer att mgå prioritermgar av de frågor som bördrivas i EU . I utfommmgen av en aktiv mUjöpolitik i Europautgör det nordiska samarbetet en god bas. I samband med Nordiska rådelssession i antog denordiska miljöministrama en Nordisk miljösfrategi . Isfrategin nämns de onuåden där miljöproblemen bäst löses på ett europeisktplan. I Sttategin understtyks vikten av en närasamordning av det arbete som sker i Nordiska mimsterrådets regi ochEU-arbetet. Det konsteteras att det nordiska samarbetet är särskilt väl ägnatåt att te fram underlag och förslag till frågor som senare kan förhandlas inomEU. Regermgen delar den bedömnmgen. Övergripande mål för regeringens EU-politUc äratt mte skall behöva sänka några miljöstendarder till följd avsvenskt medlemskap samt att vi skall varadrivande i EG:s miljöpolitik så att nya miljöregler, såväl harmomserandesom rddmiregler, sätts på så hög skyddsnivå som Reglema bör utformas somminimfregler, så att de tUlåter en Prop. 1994/95:19 medlemsstet att vidtesfrängare åtgärder. En prioriteradfråga blfr att börja förbereda genomförandet av förhandlingslösningen med en översyn på kemUcalieområdet. Det kommer medstor sannolikhet art krävas av de nya medlemsländerna att de ter initiativ för att säkerställa att översynensnabbt kommer i gång. En annan prioriterad fråga är att (friva frågan omatt mföra ett system med tillverkaransvar för motorfordon. Det svenska systemethar väckt stort inttesse i . Ett fungerande system med tillverkaransvar ihela skulle ge stora miljövinsterÄven gränsvärden för avgasutsläppen och krav på bränslen, arbetsfordon,sjöfart och flyg bör prioriteras. bör vidare vara aktiv i utformningen avEU:s intemationella agerande. Det gäller exempelvis de globdamUjöfrågoma, de regionala miljökonventionernaoch i öst-väst-samarbetet på mUjöonuådet. En följd av att fler nordiska länderblfr medlemmar bör bli att EU:s infresse och engagemang i Sverigesnärområde ökar. harsatsat betydande resurser på mUjöövervakning och forskning för att kunna kartlägga och förste mekadsmerna bakom viktiga rmljöproblem.Intemationellt har närmandet tUl EU, och då främst dess miljöbyrå, inneburit ökade anspråk på mUjöinformation där mUjöövervak-ningensresultet utgör en viktig källa. Önskemålen om ett fördjupat svenskt deltegande och engagemang iintemationellt miljöövervaknings-arbete är mycket stort. Sverigedeltar bl.a. i en arbetsgrapp mom EG som försöker knyte samman framställama avsatellitbUder med användarna av date förmiljöövervakning. har intemationeUt sert en stark position närdet gäller hantering av bl.a. satellitdate. Ett miljödatecenter försatellitdate, MDC, är under uppbyggnad i och kan få stor betydelseför det intemationella miljösamarbetet, inte minst inom EU. Den kunskap som skapas genom forskning ochmiljöövervakning utgör underlag för att prioritera mellan mUjöproblem, finnakosmadseffektiva åtgärder och följa upp effekterna av åtgärdenEmellertid finns det betydande svårigheternär det gäller att kvantifiera sambanden mellan belasttiing och effekter Detgäller särskUt tillståndet och utvecklmgen i haven. Omfattendemätkampanjer har mte gett den översiktliga och integrerade information som ärönskvärd. Många extema faktorer påverkarmätdate och gör dem svårtolkade. När det gäller exempelvis att smdera klimatförändringar har atmosfäriskamodeller varit utslagsgivande för försteelsen av de grandläggandeprocessema. Inom havsmiljöforskningen ärmodellsidan inte lUca utvecklad och koppling mellan utsläpp, cfrkulation,kemiska omvandlingar och biologisk produktion och nedbryming saknar i stortsett en tillfredsställande modellbas. svårigheterna stora att simulera effektema i miljön av olika utsläppsscenarieroch att jämföra kostaadseffektiviteten för olika åtgärdsaltemativ. Det ärregeringens uppfatming att det eiuopeiska samarbetet på miljöområdet och miljöforskningen i störregrad än bör inriktas på att utveckla användbara matematiska simulermgsmcxieller för de fysiska, 249 kemiska och biologiska processema i havsmiljön. samarbete bör etebleras meUanÖstersjöländerna och Nordsjöländema i Prop. 1994/95:19 försto hand och ettprogramarbete bör idedas. En bas kan vara ett mtensivare nordiskt samarbete somkan bygga på redan etoblerade nordiska samarbetsprojekt. deltar i hög grad i de olUca forskningsprojekten på miljöområdet inom EU. Genomett medlemskap ökar också möjligheten att påverka vdet av projekt etc. Länsstyreben i Hallarub lån har i sitt remissytttiandeframhålHt detto. Länsstyreben i anser att ettEU-medlemskap ökar möjligheter till forksning rörande skog och energi. Någondhnänt ändrad inrUcming av forskningen i är ej aktuell, men dessafrågor som är vUctiga i svensk forskning börsjälvfallet akmaliseras även på europeisk mvå. En satsning påmodellarbete kan också t.ex. ske genom att EG:s iärde ramprogram i ökad grad inrUctos mot de europeiska mUjöproblemen. En mycket värdeftill insats har hittUls gjortsför att fastställa kritiska belastningsgränser och kritiska mvåer förvissa föroreningar, det gäller bl.a. för försurande depositioner av svavel- ochkväveoxider liksom gränsvärden för haltema av marknära ozon. Kunskapenm omeffektema av ackumulerad tillförsel och påverkan är emellertidfortfarande relativt blygsamma. Sambanden mellan dos och effekt är inte heUerpå detfa område enkla och entydiga. Ytterligare satsningar krävs på onuådet.Regeringen anser att nyssnämnda frågestellningar bör ges en framskjuten plats iutformningen av nya mUjöforskningsprogram inom EG. Kunskap om sambanden mellan utsläpp och mUjöeffekter är en föratsättningför möjlighetema att värdera uppkomna och förväntede mUjöskador i ekonomiskatermer En fördjupad kunskap på dette område ökar också möjlighetema att styraåtgärdsarbetet till de områden där en minsknmgav miljöskadorna är mest angelägna. Även om ambitionen bör vara att såsnabbt som möjligt komma till en simation, där utsläppen har reducerats tillmvåer som understiger kritiska belastningsgränser i hela , är det uiterealistiskt att förvänte sig att detta konuner att ske inom de närmaste åren.Hindren att snabbt miljöanpassa energi- och ttansportsektorema i Västeuropakommer att få avgörande betydelse för tekteni åtgärdsarbetet. Dessutom kommer det i många faU att fa innanekosystemen har återhämtet sig. böreftersttäva att EG:s miljöprogram resulterar i åtgärder som är effekfrelaterade och kostiiadseffektiva.Deteljerade tekmska föreskrifter för utsläppskonfroll bör i principenbart konuna i fråga när sambanden mellanutsläpp och miljöeffekter inte går att faststella. Utsläpp av toxiska bioackumulerbara och svåmedbrydDara ämnen ärexempel på onfråden där tekniskakrav och gemensamma utsläppsmål är motiverade. I de fall effekfrelateradeåtgärdsstrategier går att tillämpa ökar också möjlighetema att tillämpakosmadseffektiva och flexibla lösningar i det nationella åtgärdsarbetet och enfortsatt användning av ekonomiska styrmedel. Nya mönster för användningen avmark och vatten har konsekvenser för resursumyttjandet och påverkar mUjön påaUa nivåer Det ärangeläget att EU:s arbete med att utveckla en sfrategi för ekonomiska styrmedel och skatteväxlmg fortsätter De ekonomiska 250 styrmedlen har visat sigeffektiva i , genom att de ger klara signaler mför företegs ochhushålls ekonomiska beslutsfattande. De är Prop. 1994/95:19 också enkla attadmimsttera. Med hänsyn tUl de många gränsöverskridande luftföroreningarna ochbehovet av att om möjligt ge samma signder och lUcartade föratsättningar förföreteg och hushåll bör ekonomiska styrmedel och skatteväxling införas på ettbredare sätt inom EU:s medlemsländer EG:s arbete med koldioxidskatt måstefullföljas så att dia länder mför beskattning med samma intention dvs. är det som framhåller i sittremissvar viktigt att enskilda länder eller gmpper av länder kan gynnautvecklingen tiU ett mer mUjöanpassat samhäUe via mUjöskatter, mUjöklassning, miljömärkning och producentansvar.Det är angeläget att möjlighet till ländervisa anpassningar finns menatt en minimidvå anges. Det bör dltså i förste hand vara muumimvåer ochgrundläggande principer som anges på detto område. Därigenom bör man också kunnarikto in skattema mot de sektorer som orsakar problemen, vilket är något anfört i sitt remissytfrandeangående energi- och koldioxidskatter MUjöpolitUcen måste bygga på en helhetssyn närdet gäller samspelet mellan mäimiska,samhälle och mUjö. Kvalificerade bedömningar om effektema av olUcaföroreningar och andra faktorer som påverkar hälsa och miljö är i de fleste fall avgörande fömtsättningar för attåstodkomma ändamålsediga lösningar för att åtgärda och förebygga negativinverkan på hälsa och mUjö. En viktigutgångspunkt i detto arbete är försUctighelsprincipen. Sektorsplanermg,admidsotiva åtgärder, ekonomiska styrmedel m.m. måste samordnas med hänsyn tillkonsekvenser för och av markanvändningen. En annan nödvändig föratsättning äratt utforma åtgärdema på ett sätt somförenar hänsynen till miljön med en ansvarsfull ekonomisk utvecklingbåde nationellt och intemationeUt. möjlighet att påverka utvecklingeninom EU kan förstärkas om vi kanlyfta firam effektema av olika mUjöfaktorer och ange vägar för att kosmadseffektivt lösa miljöproblemen. Enviktig utgångspunkt i orgamsationen av arbetet både inom ochi berörda fackmyndigheter är, särskilt i förberedelsema införintemationeUa förhandlmgar, att - så långt som möjligt - mtegrera arbetet medatt smdera och analysera olika mUjöproblemmed det åtgärdsinrikfade arbetet och kosmadseffektiva styrmedel. Här kan nämnasexempelvis kväve, som kan ge upphov till flera olUa miljöproblem ochvars utsläppskällor är fördelade över många sektorer Detto kräver ettgrundläggande sektors-övergripande synsätt som bör komma till uttryck i denframtida inriktningen av det nationellamiljöarbetet. Regermgen avser att inför EU-medlemskapet se över både det intemaarbetet inom regermgskansliet och samarbetet mellan regeringskansli ochmyndigheter utifrån denna utgångspunkt. Utvecklingenav krav som avser utsläppen från bUar har gått långsammare mom EG än iSverige. har dock gränsvärden för utsläpp införts som i stort motsvarar de svenska bestämmelsema. Ihuvudsak har Prop. 1994/95:19 man också lagt fast vilka utsläpp som skdltiUåtas när reglema skärps kring . Arbetet inriktes nu på att te framännu sfrängare avgaskrav som skaU införas .