prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — På gmnd av detbudgeteringssystem som tidigare använts har budgeterade medel ackumulerats.Medel har budgeterats i form av årsbidrag i enlighet med svenska förhandladeåtoganden till dessa instimtioner. Genom att budgetering enligt faktiskautbetolningar gradvis implementeras, så kommer successivt de ackumulerademedlen att reduceras för att vara fullt utbetolda . De reservationer som finns på anslagsposteraa förFN:s frivilligfinansierade organ har uppsfett i avvakton på genomförandet avvissa åtgärder. Inledningsvishar regeringen angett sin syn på det multilaterala systemets centralaroll fbr att möta de globala utmaningama. har alltid varit Prop.1994/95:100 anhängare av multilateralism och verkat fbr ett starkt FN. Sverigeverkar Bilaga4 vidare aktivt fbr att de multilaterala systemen skalleffektiviseras i syfte att fa en högre grad av globalt ansvarstagande for denekonomiska och sociala utvecklingen. stöd till FN:s utvecklingssamarbete liksomtill de intemationella finansieringsinstitutionema är omfattande. Av den totalabiståndsbudgeten avsätts cirka en fjärdedel till multilateraltutvecklingssamarbete. Regeringens fbrslag fbr 1995/96 innebär att dennafördelning skall bestå. Kraven på de multilaterala organisationemas aktivamedverkan ökar kontinueriigt. Denna situationgäller samtliga multilaterala organ, men i synnerhet FN-systemet. Genom deolika FN-konferensema har och kommer behovet av multilateralt samarbete attaccentueras ytterligare. FN:s utvidgade roll inom det fredsskapande och inteminst inom det humanitära området har också ställt stora krav påorganisationen. I allt högre utsträckning understryks vikten av attFN ger ett långsiktigt stöd för ekonomisk och social utveckling för att riskenför konflikter och katastrofer skall minska. 1 detta perspektiv framstår vikten av att medlemsländemager FN-systemet det stöd som det behöver för att kunna flillfölja sinauppgifter. är en stor bidragsgivare till FN och har under lång tidargumenterat för att andra medlemsländer skall ge ökat stöd i syfte att få ensolid finansiell bas med en jämnare bördefördelning. som krav ställs på ökat stöd till FNkrävs också ökad effektivitet och mer påvisbara resultat. I det multilateralasystemet förs dessa krav fram i första hand i respektive organs styrelse. Kravpå effektivitet måste finnas inom organisationema. Men måstemedlemsländema ha möjlighet att kontinuerligt ge riktiinjer för inriktningen avverksamheten liksom att följa upp och värdera resultat. Medlemsländema måsteockså ha möjlighet att kontinuerligt verka för att verksamheten effektiviseras.Kraven på effektivitet firån medlemsländema måste därför i första hand riktasmot organisationens styrformer som ett medel att effektivisera verksamheten. Styrningoch finansiering av multilaterala organ Destyrformer som finns i de intemationella finansieringsinstitutionerna, dvs.främst och de regionala utvecklingsbankerna, är i huvudsakändamålsenliga och funktionella. I finansieringsinstitutionema styrelser stårverksamheten och dess resultat i centmm. Dessutom förekommer återkommandekapitalpåfyllnader respektive förhandlingar om bidrag till institutionemasmjuka fönster där medlemsländema respektive givarna kommer överens omresursvolymen, sina individuella bidrag och organisationens policyinriktning. Idessa finansieringsinstitutioner finns det således en tydlig koppling mellanfinansiering och styming av verksamheten. Sverigeoch har kunnat spela en jämförelsevis stor roll och Prop. 1994/95:100verkat pådrivande i policyfrågor i dessa instimtioner. Den verksamhet Bilaga 4som bedrivs har också stor överenssfemmelse med svenska biståndspolitiska mål.Sverige har tillsammans med de nordiska ländema aktivt bidragit till enutvecklad syn på de sociala sektoremas roll, de mänskliga resursema, särskiltkvinnans betydelse i utvecklingsprocessen och vikten av att miljöaspekter är encentral bedömningsgrand för verksamheten. Styrsystemen i FN:s operativa organ har intepräglats av samma effektivitet som i de interaationellafinansieringsinstimtionema. Det fmns en tydlig tendens att FN:s verksamhet inomdet ekonomiska och sociala området har fragmentiserats och marginaliserats. Idet Nordiska har de nordiska länderaa utvecklat förslag som kanleda till att denna utveckling stoppas genom att styr- ochfinansieringssystemen reformeras. analys och förslag låg tillstora delar till gmnd för generalförsamlingens fattode beslut om reformer. Härigenom har ett viktigt steg togits för attskilja den övergripande policystymingen från den operationella. FN:s ekonomiskaoch sociala råds (ECOSOC) roll sferks. Ett årligt högnivåmöte äger nu mm iECOSOC för att ge riktlinjer för FN:s bisfendsverksamhet. En central del i beslutet är bildandet av exekutivastyrelser för FN:s program och fonder. De nya styrelsema besfer av 36medlemmar. driver tillsammans med de övriga nordiska länderaa attsamtliga medlemsländer organiseras i olika valgmpper. Inriktningen skall varaatt samtliga medlemsländer skall kunna följa och påverka styrelsemas arbete, utanatt själva behöva vara närvarande i samtiiga styrelsemöten. De tidigarestyrelserna kunde samla 200-300 deltogare vid årliga möten som pågick i tretill . De nya styrelseraa sammanträder nu regelbundet vidtvå till fem dagars möten. Fömtsättningar har därmed skapats för attmedlemsländeraa skall kunna to ett större ansvar för verksamheten ochkontinuerligt granska och ge riktlinjer för hur den skall bedrivas. Församlingens beslut innehöll också enöverenskommelse om att förhandlingar skall inledas om ett nyttfinansieringssystem för FN:s bisfendsverksamhet. presenteradegeneralsekreteraren en rapport som utgör underlag för dessa förhandlingar,vilka kommer att pågå . De nordiska ländema har i inledningenav förhandlingarna upprepat förslagen från Nordiska . Målet är attskapa en jämnare bördefördelning mellan givare liksom en högre grad avföratsägbarhet i bidragsgivningen. Den nuvarande formen med frivilliga bidragföreslås kompletteras med två nya former. Den försto utgörs av uttoxeradebidrag från samtiiga länder där hänsyn skall tos till betolningsförmågan. Denandra föreslås vara förhandlade bidrag. Den pågående reformprocessen är i försto handinriktod på hur FN:s biståndsverksamhet skall effektiviseras. Parallellt med denna process har generalförsamlingen börjat en diskussion om en "Dagordning för utveckling". Generalsekreteraren har utorbetot ett underlag för denna diskussion som påbörjades under höstens församlingsmöte. sida har betonats att enDagordning för utveckling ger stora möjligheter att närmare precisera vadFN skall prioritera inom det ekonomiska och sociala området. Med minskaderesurser för operativ verksamhet måste FN-systemet finna klarare avgränsningaroch fokus för sin samlade verksamhet. En tydligare arbetsfördelning bör ocksågöras mellan FN och utvecklingsbankeraas verksamhet. Generalförsamlingen hartillsatt en arbetsgmpp för att fortsätto diskussionen om en Dagordning förutveckling. 1994/95:100 Bilaga 4 Anslagsbenärrmingaroch anslagsbelopp (i ) framgår av nedslående tobell. 1994/95 1995/96 1995/96 12 mån 18 mån FN:s aktioner för fred och C1.1 FN:s ekonomiska och sociala verksamhet DefrivilUga årsbidragen till FN-organen betolas vanligen under kalenderåretsandra hälft. Således skulle i normala fall under tidsrymden t.o.m.december 1996 två fulla årsbidrag ha utbetolats till FN-systemet. Eftersomomräkningen av budgeferet endast tillåter uppräkning av medel saknas för motsvarandeett halvt årsbidrag till FN-organen, vilket motsvarar ca 850 Prop.1994/95:100 Då ett sådant utrymme inte går att infoga inom Bilaga 4 bisfendsramenavser regeringen att mildra effekten av minskningen för FN-organengenom att fördela bidragsgivningen i princip jämnt under en treårsperiod.Detto medför bidrag motsvarande i genomsnitt av FN-bidragen skall enligt denna modell beräknas så att de faktiskabidragen under 2,5 års fördelassom årsbidrag för de tre kalenderåren 1995 - 1997. FNorganisationema av denna budgetering framgår av följande tobell som redovisaren möjlig utveckling av de årliga bidragen till FN:s program ochfonder 1994/95 - 1997, milj kr: Regeringenfömtser således anslag till FN:s ekonomiska (x;h sociala verksamhet i fält tilltotalt för kalenderåren t.o.m. , varav 2 712mUjoner kronor föreslås utbetolas under budgeferet 1995/96. -Ordinarie bidrag till UNDP 850miljoner kronor FN:sutvecklingsprogram (UNDP) skall vara FN-systemets centrala organ förfinansiering och samordning av tekniskt bisfend. UNDP ger råd om ochfinansierar insatser inom flertalet samhällssektorer. UNDP har program i 174länder och territorier. UNDPär ett centralt FN-organ för multilateralt utvecklingssamarbete. UNDP:sverksamhet är sferkt fattigdomsinriktod genom att av dess resurserfördelas till länder med en per capito inkomst på högst . Nästonhälften av UNDP:s medel används för verksamhet i . UNDP har arbetatmycket målmedvetet med att föra över ansvaret för verksamheten tillmottagarländerna för att nationell kapacitet skall kunna utvecklas. Omkring 30procent av UNDP:s resurser går till miljörelaterad verksamhet.Verksamheten har också i allt större utsträckning inriktots på kvinnanssimation i mottogarländeraa. Vidare arbetor UNDP mycket aktivt för att sferkasamordningen av FN-bisfendet på landnivå. UNDP har dock inte kunnat spela den centrala rollensom finansiär av Prop. 1994/95:100 FN-biståndet. Verksamheten har därtillvarit allt för splittrad på många Bilaga 4 små projekt. Rollen somsamordnare av FN-bisfendet på landnivå har också varit svår att upplylla,delvis beroende på obenägenhet hos andra FN-organ att delta i en samordnad ochintegrerad FN-strategi. Den femte programperioden kommer att vara slutfördi och med års utgång. Från svensk sida betonas inför nästoprogramperiod vikten av att organisationen renodlar sitt arbete till verksamhetsom har strategisk betydelse för en hållbar mänsklig utveckling. UNDP skallsåledes främst stödja kompetensutveckling och instimtionsbyggande i defattigaste länderna. UNDP:s roll i FN:s katastrofarbete inriktas påkatostrofinsatsernas samordning med åtgärder som leder till varaktig utvecklingsamt på återappbyggnad. UNDP har också en viktig uppgift i att integrera detlångsiktiga utvecklingssamarbetet med FN:s arbete att skapa fred och säkerhet. Vidare driver regeringen mycket aktivt frågan omatt sferka UNDP:s samordning av FN-biståndet på landnivå. UNDP:slandrepresentant har fått generalförsamlingens uppgift att utorbeto integreradelandstrategier för samtliga FN-organs verksamhet. I detto arbete måstemottagarländerna spela en avgörande roll och deras ansvar för utvecklingsinsatsernabör betonas ytterligare. UNDP har en viktig uppgift att svara för enanalytisk och tvärfacklig kompetens inom FN:s ekonomiska och socialaverksamhet. Ett exempel på UNDP:s arbete inom detta område är årsrapporten ommänsklig utveckling (). UNDP har en viktig roll i uppföljningen av om befolkning och i utveckling och av det sociala toppmöte som kommeratt hållas i . Regeringen driver också att UNDP skall fortsatfeatt utveckla sitt arbete med att stödja mottagarländernas kapacitetsuppbyggandeinom miljöområdet. UNDP är ett av de organ som genomför projekt finansierade avden globala miljöfaciliteten (GEF). UNDP är också verksamt i Central- och Östeuropa.Sverige har i detto sammanhang betonat att FN-systemets roll måste tydliggörasi förhållande till bilaterala och andra multilaterala biståndsgivare. Vidareunderstryks att UNDP:s landrepresentont skall samordna FN-insatsema i deberörda länderna. Genom generalförsamlingens beslut om reformer avFN:s biståndsverksamhet har UNDP fått en ny exekutiv styrelse. Nästo steg iUNDP:s reformprocess måste vara att organisationen får ett nyttfinansieringssystem som innebär att givarna gemensamt förhandlar om nivån ochfördelningen av organisationens bidrag. () ger finansielltoch tekniskt bistånd till små eller mindre investeringsprojekt som gynnar den lokala företogsamheten i de minst utvecklade ländema. Verksamheten är inriktod på att stödja marknadsekonomisk utveckling och bedrivs på ett innovativt och kreativt sätt. Fondens verksamhet är ett viktigt komplement till gl UNDP:s tekniska bisfend och till de större projekt som 6 1994/95. är en av de störrebidragsgivarna till UNDP och UNCDF. Bilaga 4 Regeringen föreslår attSveriges bidrag till UNDP för budgeferet 1995/96 uppgår till 850 miljonerkronor och till UNCDF till . Befolkningsfrågorna inom FN samordnas av FN:sbefolkningsfond, UNFPA. Organisationen har till syfte att bygga upp kunskap ochkapacitet inom områden som rör befolkning inklusive familjeplanering såvälnationellt som regionalt och globalt. Målet för verksamheten är också attsprida kunskap i i- och om sociala, ekonomiska och miljömässigakonsekvenser av en obalanserad befolkningsutveckling samt att utarbetastrategier för att bemästra dessa problem. Handlingsprogrammet som antogs avFN:s interaationella konferens om befolkning och utveckling (ICPD) i Kairoanlägger ett helhetsperspektiv på befolkningsfrågorna. Ett resultat är attverksamheten i alla berörda FN-organisationer inklusive UNFPA kommer attpåverkas. kommer att aktivt delta idet fortsatta arbetet som rör FN-systemets vidare hantering av frågor ombefolkning och utveckling. Vilka konsekvenser dessa beslut får för UNFPA ärännu inte möjligt att fömtse. Exekutivdirektören kommer vid årsmötet attföreslå prioriteringar för fondens framtida verksamhet baserade på konferensensrekommendationer och styrelsens synpunkter. Fondens inriktning påfamiljeplanering bör, enligt svensk uppfattning, vidgas. Det nya begreppetsexuell och reproduktiv hälsa bör ersätta begreppet familjeplanering. Sferkandeav kvinnans ställning, omvandlingen av mannens roll samt en ökad koncentrationpå ungdomars simation är andra viktiga frågor som konferensen betonat. Handlingsprogrammet från Kairokommer att vara en viktig utgångspunkt för vårt utvecklingssamarbete. UNFPA:sverksamhet är en del av detto samarbete. kommer att ägna särskilduppmärksamhet åt hur UNFPA på ett effektivt sätt kan bidra till att följa uppkonferensens resultot. UNFPA har fått en nystyrelseform. Den nya styrelsen för UNFPA har endast haft två möten.Det är angeläget att den nya styrelseordningen får fullt genomslag även inomUNFPA. Regeringen föreslår att 210miljoner kronor avsätts för bidrag till UNFPA under budgeferet 1995/96. UNlCEF:s verksamhet är inriktad på att förbättra barns,och i viss mån kvinnors, ställning och livsvillkor. Organisationen är det ledande multilaterala utvecklingsorganet inom de socialasektorerna. traditionellabiståndsinsatser i verkar fonden också globalt som opinionsbUdare för barnets rättigheter. Konventionen om baraets g-) rättigheter och uppföljningen av barntoppmötet harresulterat i attöver 130 länder i världen tagit fram nationella handlingsplaner för att Prop.1994/95:100 förbättra sina barns livsvillkor. har varit en drivandekraft i Bilaga 4 denna process. 1995 kommerUNICEF att presentera en sammanstollning om hur baraens simation utvecklats i helavärlden. Två viktiga roller präglar arbete på1990-tolet. En roll är katalytisk, som policyskapare och rådgivare på allaområden som berör barn. Den andra är operativ, med landbaseradeutvecklingsprogram och punktinsatser i katastrofsimationer. Kvinnans viktigaroll, både som resurs och som individ, skall genomsyra all verksamhet. är en av mestaktiva samarbetspartner, både när det gäller att driva policyfrågor och attstödja verksamheten med ett avsevärt finansieUt bidrag. kan redovisamycket goda resultat på kort sikt men det är viktigt att långsiktigheten i deoperativa insatserna får en mer framträdande roll i verksamheten. Regeringenlägger stor vikt vid det pågående arbetet när det gäller implementering av nyaarbetsformer i linje med FN:s reformbeslut. Regeringen prioriterar barnfondens arbete med attförbereda och följa upp de akmella FN-konferenserna med tonvikt på kvinnansbetydelse för utvecklingen. har fått en allt viktigare roll i arbetetmed komplexa katostrofer. Regeringen driver att fonden utvecklar en form fördetta arbete som både uppfyller de akuta behoven och har ett hållbartlångsiktigt perspektiv. Regeringen avser nära följa den nya strategi förutbildning som skall utarbeto . Vidare spelar arbetet med attimplementera barnets rättigheter på alla nivåer en fortsatt viktig roll. Det svenska samarbetet med måste ses som enhelhet. totala bidrag över främst anslagen C 1. Bidrag tillinternationella biståndsprogram och C 2. utvecklingssamarbete genom Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) uppgick budgeferet 1993/94 till 883miljoner kronor, en ökning med 118 miljoner från föregående år. Ökningen utgörsav stöd till extrabudgetära insatser via landprogrammen för svenskaprogramländer. 1993 stod för näston av UNlCEF:s budget för extraprogramstöd. Därtill betolade av katastrofinsatserna. Ett multilateralt organ bygger på samverkan ochdelat ansvar. har , med undantog , varit denstörsto enskilda givaren till . En betydelseftill och viktig insats ärdäratöver det arbete gör på det normativa planet. Regeringen kommer attintensifiera arbetet att få en jämnare bördefördelning i bidragsgivningen tillUNICEF. Det svenska basbudgetstödet föreslås uppgå till . Världslivsmedelsprogrammet(WFP) WFPansvarar för tivsmedelsbisfend till FN:s katastrofverksamhet, till flyktingar under FN:s flyktingkommissaries mandat och till utvecklingsprojekt där livsmedel utgör en delkomponent. av världenstotola tivsmedelsbisfend genom WFP. 1994/95:100 verksamhet harökat kraftigt , beroende främst på det Bilaga 4 ökande antaletkatostrofer i världen, men också på att man övertagit ansvaret förlivsmedelsbisfendet till världens flyktingar från UNHCR. Omsättningen uppgårtill ca (1993). Det är av stor vikt att givarna samordnar sinainsatser, så att lokal och regional produktion och handel inte slås ut. verkar för att WFP:s andel av världenssammanlagda tivsmedelsbisfend skall bli större, samt för att WFP skall kunnaspela en mer aktiv roll för att lindra verkningarna av katostrofer av olikaslag. driver också att WFP skall stärkas i sin roll som policyorgan ifrågor om livsmedelssäkerhet och fungera som ett fomm för dialog ilivsmedelsbiståndsfrågor. WFP har en stor och väl fiingerande organisationför transporter och logistik. Flera stora givare väljer att använda sig av WFPockså för sitt bilaterala livsmedelsbistånd, vilket skapar obalans ochineffektivitet i organisationen därför att det försvårar samordningen av, ochprioriteringen mellan, olika insatser och minskar flexibiliteten. Regeringendriver därför att WFP:s multilaterala karakfer skall stärkas samt att WFPtydligare definierar sin verksamhet utifrån en analys av livsmedelsbiståndetsroll, för att nå en hållbar utveckling. Den kraftiga förändringen i externa faktorer som påverkarWFP:s verksamhet, främst det ökade antalet katostrofer, har akmaliseratförändringar i organisationens stmkmr och administration. Även en rad internafaktorer, bl.a. en mindre väl utvecklad finansieringsstrakmr har inneburit attbehovet av en omstmkmrering av organisationen blivit stort. På bl.a. nordisktinitiativ har en process påbörjats avseende såväl riktlinjer för verksamhetensom utveckling av nya administrativa och finansiella ratiner. Det ärsynnerligen angeläget att den långsiktiga finansieringen av WFP kan lösas påett tillfredsställande sätt . Genom det svenska medlemskapet i EU kommer Sverigeäven att bidra till WFP genom det bidrag som lämnas till organisationen frånEU. Detto ger även möjligheter att inom ramen för EU-samarbetet indirektpåverka och dess arbete. Resultatet av organisationensreformsträvanden kommer att ha stor betydelse för fortsatta överväganden om detsvenska bidraget och dess periodicering till WFP. Regeringen avser fortsattdriva reformering av WFP i linje med det Nordiska . Vidare kommerutvecklingen av livsmedelsbisfendets omfattning och karaktär inom EU att habetydelse för övervägandena rörande stödet till WFP. En ny konvention om livsmedelshjälp träder i krafti , i huvudsak baserad konvention. Genom konventionen har medlemsländerna åtagit sig att ge bidrag som sammanlagt motsvarar spannmål . Därefter skall den ses över i ljuset av konsekvenserna av Uraguayrandans slutavtal om multilateral handel för livsmedelsförsörjningen i världen. Det konventionsbundna svenska årsbidraget, som motsvarar vete inklusive kostnader för administration och frakt, ingår i bidraget till WFP. Regeringenberäknar att medel för bidrag till WFP om 378 miljoner kronor bör avsättos underbudgeferet 1995/96. för palestinaflyktingar (UNRWA) UNRWAskapades av 1949 och stortode sin verksamhet i maj 1950.UNRWA:s mandat har förlängts efterhand och löper f n. till den 30 juni 1996.Organisationens uppgift är att ge utbildning, hälsovård och social service tillpalestinska flyktingar på och i samt i , ochJordanien. Palestinska flyktingar är de personer som lämnade vidstoten tillkomst samt de som blev flyktingar efter junikriget 1967.Genom att flyktingstomsen ärvs ar ca 3 miljoner palestinier registreradehos UNRWA. Ca en tredjedel av dessa befinner sig i flyktingläger. Fredsprocessen i Mellanöstera möjliggör ensuccessiv avveckling av UNRWA. Genom sin unika ställning i regionen spelarUNRWA en viktig roll i fredsprocessen, dels genom att agera som "kommunalförvaltning" för främst utbildning och hälsovård, dels som en av kanaleraaför att snabbt förbättra palestiniernas levnadsvillkor. UNRWA:s verksamhetintegreras nu alltmer med administrationen i de palestinska självstyrandeområdena. Som ett led i denna process kommer UNRWA:s huvudkvarter under 1995att successivt flyttas från till . Därvid kommer också vissomorganisation att äga ram. UNRWA kommer även i fortsättningen att ha en viktiguppgift för de palestinska flyktingar som inte befinner sig på elleri . UNRWA:s roll som utvecklingsorganisation och inte bara som humaniferorganisation bör lyffes fram i syfte att bryto det beroende av bisfend sommånga flyktingar har av internationell hjälp. Fredsprocessen mellan och PLO förtjänar ettsferkt stöd. UNRWA är en viktig kanal för för detfe stöd. I tokt medatt fredsprocessen fortskrider och det svenska bilaterala stödet till regionenutökas bör man successivt kunna räkna med ennedtrappning. Regeringen beräknar att medel för UNRWA bör avsättos med 225miljoner kronor för budgeferet 1995/96. UNHCR:sursprangliga uppgift är att ge skydd och bisfend till personer som flytt undanförföljelse samt att medverka till långsiktiga lösningar på flyktingproblem.Det ursprangliga mandatet har dock utvidgats genom såväl tillkomsten avregionala överenskommelser som genom särskilda beslut av FN:sgeneralförsamling. Vidare har flyktingkommissariens mandat kommit att äveninkludera skydds- och hjälpbehövande grapper i flyktingaraas ursprangsländer.Genom denna utveckling har UNHCR blivit ett av de viktigaste FN-organen inomkatostrofområdet. UNHCR har en central roll inom FN-systemet för attmedverka till att förhindra uppkomsten av flyktingströmmar. Grandorsakeraa till att människor flyr måste angripas genom utveckling och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Mot denna bakgmnd avser regeringen under det 85 kommandebudgetåret framförallt verka för att: - sferka flyktingkommissariens roll vad gäller attmedverka till att såväl Prop. 1994/95:100 förebygga uppkomsten av flyktingströmmar som att möjliggöra Bilaga 4 repatriering av flyktingar inom ramen för samordnade insatser inom FN-systemetavseende fred, säkerhet och utveckling, -utveckla UNHCR:s roll iflyktingaraas ursprangsländer i samverkan med relevanto multilaterala organgenom att koppla förebyggande insatser till rehabiliterings- ochutvecklingsinsatser. -UNHCR måste to ett ökat ansvarför att FN uppträder på ett samordnat och effektivt sätt. -existerande skillnader ibehandling av olika grapper i behov av intemationellt skydd och humanifer hjälpi såväl asyllandet som ursprangslandet måste successivt utjämnas. FN-organensoch de enskilda organisationeraas roll att tillhandahålla intemationellt skyddbör framhävas.