prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Inom ramen för delteintemationella samarbete verkarSverige för en förbättrad förvdtmng av fiskeresursema. Fisklillgängarna i förvdtar Sverigegemensamt med EU och och iKattegatt gemensamt med EU. Genom bilaterala fiskeriavtel med EG cxh har tiUgäng till fiske iNordsjön. Avtelet med EG innebär artgemenskapen som kompensation erhäller kvoter i svenska vatten i medan ensicUgl tilldelar Sverigekvoter. Huvuddelen av den svenska fiskerikonfrollen skertill sjöss. För denna svarar . För den landbaseradekvalitetskonttollen svarar Fiskeriverketsedan prisregleringssystemel avskaffades . Inom EU är bestämmelserna om konfroll mera omfattandeoch detaljerade. I syfte att stärkakontrollen av fisket uppdrog regeringen i febraari 1994 åt Stelskontoret att utreda vissa frågor rörande konfroll päfiskets område. Uppdraget har redovisatscxh förslaget remissbehandlas . Även behovet av statistik påverkas vid ettmedlemskap i . Bl.a. ställs krav pårapportering till EG:s stetistiska kontor, , txh till har ansvaret för stetistiken pä fiskets cxh vattenbrakets område.Regeringen uppdrog i febraari 1994 åt cxh Statistiska cen-trdbyrän alt uirecfa stetistiken på fiskets cxhvattenbrakeis område. Uppdraget harredovisats cxh förslagen remissbehandlas . 2.3 innebörd för fisket Även om Sverigegenom EES-avidel inte log över EG:s lagstiftning på fiskets område behandlar avtalet en rad viktigaområden inom fiskerisektom, exempelvisetableringsränen, direktiandningar, handeln med fisk och fiskpro-dukier,samt vattenbrakets sjukdomskonttoU. 6Riksdagen 1994/95. 1 saml Nr 19. EES-ländemas fiskare har rän an etablera sig överhela området på samma villkor somgäller för fiskare i resp. land. För an bedriva ett yrkesfiske i krävs yrkesfiskelicens cxh i vissa fallfartygstillstånd. Regleraa för direktlandningar ger en fiskare rättatt landa sina fångster inom helaavtdsomrädei. Svenska fiskare har dock haft rätt att landasina fångster i de fleste aktueUa hamnarna. För handeln med fisk och fiskprcxlukter innebäravtdet an den svenska marknadenencfast i mindre utsfräckning påverkas av EG:s handelsviUkor. Förändringarna rör huvudsakligen de kvantitetivarestriktioner som tidigare upprätthöll. handelsvillkor päEU-marknaden förbättrades genom EES-avtdet, då EU åtog sig all avskaffaimporttullar och avgifter för torsk,kolja, gräsej, liten helgeflundra, helgeflunch-a och kaviarsubsiitut. EU skaU enligt avtelel stegvis sänka tullen till av nuvarande tullsatser för ett antd produkter, exempelvis regnbåge. De försvensk fiskerinäring vUctiga produktemalax, siU, makriU, räka och havskräfte ingick dock inte i avtelet har en frivilUgfiskhälsokonfroll för vattenbruksan-läggningar.Den bekostas av cxUama själva. Anslutning till den frivilliga konttollen är emellertid en föratsänning för att fäleverera fisk för urplantering ellervidare odling. innebär för del att obligatorisk hälso-övervakning för alla anläggningar är ert krav föran landet skall få behålla sin stetus som ftill från vissa smittsammasjukdomar. Denna konfroll finansieras medbudgetmedel. Den friviUiga, egenfinansierade fiskhälsokonfroUen kvarståremellertid eftersom den är mer omfattende. 1994/95:19 Bilaga 9 2.4 Förhandlingsresultat -innebörden av ett medlemskap i Regeringens bedömning: Genom tullfriheten, det något utökade tillfrädet till resurser samt tUlgången till EG:sstrakturstöd kommer vUUcoren för densvenska fiskerinäringen art förbätfras vid ett EU-mecUem-skap. tillstyrker att avtalet ingås. Skäl förregeringens bedömning: Medlemskap är en föratsänning för tullfrihet mellan cxh EU. Om inte blir medlemkvarstår dagens ogynnsamma situationdär EU har frin tillfräde till den svenska marknaden medan svenskafiskprcxlukter möter restriktioner vid export till EU. Vad avser tillfrädet till fiskresurser innebär ettmecUemskap att fär utökade fiskerättigheter,bl.a. genom en högre andel av torsken i samt tillgång till nya arter i . EG:sstrakturpolitik överensstämmer i allt väsentiigt med den svenska. Tillgångtill EG:s saiikiursiöd medför därför möjlighet till en högre ambitionsnivåinom strakturpolitiken. Inom ramen för ett medlemskap avser att driva vidare de frågor där en fullgottresultat Prop. 1994/95:19 inte uppnåddes under förhandlingama. FörhancUingsresultatet medför att vid ertmedlemskap kommer att omfattas av dlEG-lagstiftning på fiskets omräde och att landet frän cxh med förste mecUemskapscfagen deltar i den gemensammafiskeripolitiken. De viktigasteresulteten av förhancUingama om ett svenskt medlemskap framgår av detföljande. Ioch med överenskommelsen om tullunion mellan cxh EU kommer det art räcfa full tullfrihet för färsk fisk,skddjur och beredcfa fiskprcxlukter inomdet utvidgade EU. Därmed upphör den snecfa konkurrenssituation som innebär alt EU har fritt tillträde till densvenska marknaden medan svensk exportav fiskprcxlukter till EU har ofördelaktiga konkurrensvillkor. Tillträde till vatten och resurser Sverigekommer att ingå i den relativa stabiliteten i dia de vanen där del bechivs ett svenskt fiske, dvs. ,, och . Därmed försvinner en stor del av denosäkerhet som ligger i dagens syslem med mera kortsiktigt avtalsbundnarättigheter. andelar av fiskresurserna, med undantagför torsken i , baseras påen femårig referensperiod (1989-1993), varvid man bortsett från ticUgare byten med fredjeland. Vidare kommer Norgeäven som medlemsland att, iöverensstemmelse med tillämpningen av det tidigare bilaterala avtdet, pä årsbasis överföra kvantiteter till Sverige.Sveriges rärtigheter i denna del har fastställts i samband medanslumingsfördraget Av det viktiga torskfisket i erhöllSverige vid förhandlingama ca 35 %av EU:s andel. Det överstiger tillgängliga torskkvantite-ler i . När det utvidgade EU:s torskkvotöverstiger kommerSverige dessutom att erhålla av denna ökning. Dock kommer även i fortsättningen an tUl vissaEU-länder överföra vissa lorskkvoter.Häratöver får tillfräde till nya arter i . fick genom anslutningsavtalet inte fullttillttäde till de vatten där Sverigehistoriskt bedrivit fiske. Ett begränsat tillfräde till erhölls i formav en kvot avseende ospecificerade arter på . föratsätter dock att frågan om ftin tillfräde tillNordsjön löses . Sammantaget ökar fångstutrymmet för svenskt fiskegenom uppgörelsen, bäde i jämförelsemed fångster cxh med genomsnidiga fängsdcvoter . gäller särskilt förtorsk och sill i , räka i cxh makrill i . Avtal med tredjeland Prop.1994/95:19 Sverigesfiskeavtd med Esdand, Lettiand, , och kom- meratt förvdtes cxh möjligt omförhandlas av EU, dcxk senast när avtden löper ut. Vid ett framtida kvonitbyie meddessa steter kommer den svenskaandelen att bli lika stor som de andelar erhållit i den intema fördelningeninom ramen för den relativa stabiUteten. Sverigebedriver i cfag en omfattande utsättning av laxsmolt i viUcet kommer dia Östersjösteters laxfiskare till godo.EG bidrar till finansieringen avdessa utsätntingar (är 1994) genom det bUaterda fiskeav-tdet med . Även vid ett svenskt medlemskapkommer EG att under fre är fortsattean bidra ekonomiskt till denna verksamhet. Frägan skdl under liden ses överinom ramen för för . Ävenvid ett mecUemskap kommer an kunna bedriva ett foderfiske efter sill frots gäUande EG-fÖrbud. Del svenskafcxlerfiskel kommer att tillåtas underfre är. Redan under är 1994 kommer dcxk EG att påbörja ett försöksfiske i syfte art kartlägga fcxlerfisketsbiologiska konsekvenser. Med utgångspunkti resultaten från försöksfisket skall EG därefter göra en översyn av lagstifmingenpä detta område. SverigeerhöU ett positivt svar på kravet om införande av nordhavsräkan (kokräkan) i EG:s ätertagssystem. Vidare begärdeSverige an de viktigaste sötvat-tensartema skulle föras in i EG:sreferensprissystem, främst i syfte att skydcfa den svenska marknaden frän lågprisimport. Eftersom söivaiiensarter inteingår i EG:s nuvaranderefercnsprissystem enades partema om art inte fastställa något sådant pris för dessa arter. I ställetbevakas frågan via ert nationellt marknadsövervakningssysiem.Vid allvarliga störningar kan EG dock införa skyddsåtgärder. Vid ett medlemskap kan frågan tas upp till förnyadprövning. Ettmedlemskap innebär art viss svensk lagstiftning på fiskets område ersätts av EG:s förordningar pä området. Viss svensklagreglering kan komma att krävas somkomplettering tUl EG:s rättsakter, bl.a. vad bettäffar sanktionsbestämmelser. 2.5Nya inslag i EG:s fiskeripolitik Prop. Motslutet av är 1993 lade kommissionen ert förslag om särskilda fisketill-ständ. Det byggde pä det system med fiskelicensersom EG antagit i november 1993.1juni 1994 enades mecUemsländema om ert principbeslut (CouncU Regulation (EC) No 1627/94 of 27 1994 layingdown general provisions conceming specid fishing permiis). Syftet med de särskilda fartygstillständen är attett visst eller vissa fisken enbartskdl fä bedrivas av de fiskefartyg som har tillstånd. Reglema om särskilcfa fisketUlsiänd skall tillämpas fr.o.m. den1 . Särskild hänsyn skall därvid tes till de som bedriver flera sorters fiske liksom till detsmåskaliga kustfisket. Klart stårdcxk redan nu an fartyg under 10 meters längd som seglar under en medlemsstatsflagg cxh endast fiskar i landets egna vatten skdl uncfantas ftin reglema. Förslag om mål och strategier för vissa slag av fisken Somen följd av de vetenskapliga rapporter som pekar pä den prekära situationen för vissa fiskbestånd lade kommissionen idecember 1993 fram ett förslag till övergripande mål cxh strategier för vissafisken för perioden 1994-1997.1förslaget fastställs målen i form av nivåer pä fiskeridödlighet cxh lekbiomassa. Särskild uppmärksamhet riktes motungfisk. De medel som cUsku-teras är maximala fängstuttag, minskningar avfiskeansfrängningen, frednings-tideroch fredningsomräden, individuella kvoter samt fisketillstånd. omfattas emellertid mte. Förslaget diskuteras förnärvarande inom EU. 2.6Strukturpolitik inom mål 5a 2.6.1 EG:s strukturpolitik Underär 1993 lades nya riktiinjer fast för fiskets sttTikturpolitik. inrättades ett särskilt instrament för fisketssnoikturpoliiik, Financial Instrament for Fisheries Guidance, (FIFG). FIFGskall finansiera den del av fisketssokiurslöd som kan hänföras till mål 5a, dvs. anpassningen av fiskerisektomsstraktur. Den rättsakt där FIFG inrättas (CouncilRegulation (EEC) No 2080/93 of 20July 1993 laying down provisions for implementing Regulation (EEC) No 2052/88 as regards the financid insttnment forfisheries guidance) faststeller cxksäde mål som skaU gälla för strakiurfX)litiken, nämligen - alt bidra tiU att uppnå en varaktig bdans mellanresurser och dess utnyttjande, - att stärka utvecklingen av ekonomisktlivskraftiga förelag inom sektom, samt - att förbättta marknadsutbudet ochförädlingsvärdet för fiskets och vatten- Prop. 1994/95:19 brakels prcxlukter. FIFG kan stödja investeringar cxh aktiviteterinom följande områden, nämUgen - omstrakturering och fömyelse av fiskeflotten, - mcxlemisering av fiskeflottan, - förbättring av de villkor under vilka fiskets ochvattenbrakets prcxlukter förädlas cxh marknadsförs, - utveckling av vattenbrakel samt skydd cxhutveckling av resurser i kustvatten, - uttnisming i fiskehamnar, samt - studier av nya marknader. Åtgärdema skdl i synnerhet syfte till attförbättra arbeisvilUcoren ombord päfartyg, fiskemetcxlemas cxh redskapens selektivitet cxh prcxiuktkvditeten. De skdl också främja infrcxluktionen avgemenskapsstandarder för produkthygien,hälsa och säkerhet pä arbetsplatsen samt ätgärder till skydd för miljön. FIFG kan häratöver bidra till teknisk assistans,informationskampanjer, studier samtpilot- txh demonsfrationsprojekl som syftar till strakturanpass-ning. uticom en tillämpningsförordning(Council Regulation (EC) No 3699/93of laying down the criteria and arrangements regarding Community straciural assistencein the fisheries and aquacul-turesector and die processing and marketing of its products) i vilken straktur-politUcens praktiska utformning redovisas.Medlemsländema skall till kommissionenlämna in ett s.k. programdokument för åren 19941999. Programdo-kumenlel skdl bestä av en sekiorplan cxh enansökan om stöd. Sektorplanen skallinnehålla en beskrivning av fiskerisektom i landet, de mål landet fastslagitför sin sttiikiurpolitik samt de medel man avser använda för att nå de fastställdamålen. De olika stöd som förekommer kan avse säväloffensiva som defensiva insatser.EG:s medfinansiering beror pä huravida åtgärden är defensiv eller offensiv. Offensiva ätgärder är investeringar i företegsåsom om- eller nybyggnad av fartygcxh vattenbraksanläggningar. För denna typ av ätgärder sker en medfinansiering frän EG med högst i andra omrädenän mål 1- cxh mål 6-om-räden. Fördessa ätgärder krävs all mecUemsstaten går in med cxh delenskilcfa företegel med . Till de defensiva åtgärdema räknas t.ex. skrotningcxh stillaliggande. För sådanaverksamheter sker medfinansiering från EG med mellan 25 cxh i andra områden än mål 1- cxh mål 6-omräden. Sammastödnivä tillämpas för sådanaprojekt med samarbetspartners i tredjeland vars syfte är att gemensamt fiska i fredjelands vatten och förse EU-marknadenmed prcxlukter. För hela har EG preliminärtavsatt 2,7 miljarder ecu Prop. 1994/95:19 för FIFG. EG-budgetuppgår anslaget till 419 miljoner ecu, varav Bilaga 9 246 miljonerecu ärreserverade för mål 1-områden. Redan i den strakturförordning för fisket (rådetsförordning (EEG) nr 4028/86 av den 18december 1986 om gemenskapsåtgärder för alt förbättta och anpassa fiskeri- cxh vattenbrakssektoremassmikmr) som föregick nu gällandeförordning, fastställdes att fleråriga utvecklingsprogram för att anpassafiskekapacieleien tUl befintiiga resurser (multiannud guidance programmes) skulle antes för resp. medemsland. Detutvecklingsprogram som är i kraft gällerför och är en integrerad del av sekiorplanen . skallmedemsländema förse kommissionenmed information för ett nytt flerårigt utvecklingsprogram för perioden1997-1999. För de delar av programperioden som omfattas avett antaget flerårigt utvecklingsprogram skdl programdokumentei - sektorplanencxh slödansökan - vara detaljerat isin utformning. För den äterstäende delen av pericxlen (1997-1999) skdlinformationen endast vara indikativ och kompletteras när det nyautvecklingsprogrammet skall godkännas. När mecUemslandet har lämnat in sinaprogramdokument skall kommissionenstudera sektorplanens överensstämmelse med de mål som har angetts för FIFG cxhinom fana beslut om en gemenskapsprogram för sektomssnnikmrella stöd. Inom ramen för finns yrterligarerättsakter som berör strukturpolitiken.Så tex. beslutades mål cxh regler för hur gemenskapensfiskerisektor skall omstraktureras under pericxlen 1994-1996 i syfte att uppnå en varaktig balans mellanresurser och dess umyttjande (CouncilDecision of relating to the objectives and deteiled rales for restracturing the community fisheries sectoröver the pericxl 1 January 1994 to 31December 1996 with a view to achieving a lasting balance between theresources and their exploitation). I beslutet fastställs begränsningar avfiskeansträngningen för olika segmentav fiskeflottan. Senast vid utgången av är 1996 skaU fiskeansfrängningen i varje medlemsstat ha minskat förfartyg som bottenfrälar efter demersdaarteri och för bomfrälare m.m. som riktar sitt fiske mot bentiska2 bestånd. För övriga kategorier fiskandeinnebär beslutet att inga ökningarav fiskeansfrängningen får ske. av begränsningen mäste skegenom kapacitetsneddragningar. 1 Med demersala arter avses arter som lever straxovanför havsbotten, i huvudsak torsk fiskar. 2 Med bentiska arter avses arter som lever på elleri havsbotten, såsom platifisk och havs kräfta. 2.6.2 Jämförelse mellan Sverigesoch EG:s strukturpolitik Prop.1994/95:19 EU:scxh strukturpolitiska ambitioner överensstämmer i allt väsent-ligt. prioriterar bäde EU txh investeringar för att förbätfra arbetsvillkoren cxh säkerheten ombord, utvecklingenav selektiva redskap samt åtgärderför att förbätfra prcxluktemas kvalitet. Emellertid föreligger vissa skUbaderi hur politiken dlämpas. Inom EU arbetar man med fleråriga program, därkvantitativa mål fastställs för resp. medlemsland. I dras delångsUctiga riktiinjema för fiskeripolitikenupp av regeringen cxh godkänns av (senast prop. 1993/94: 158 Vissa fiskeripoUtiska frigör), men någrasärskilcfa fleråriga planer utarbetesinte. Som en följd härav skiljer sig finansieringen. EG avsätter medel för hela den sexärspericxl programmen avser mecfanSverige beslutar om ärliga anslag. De instrament som används i den svenskastrakturpolitUcen har beslutats genomförordningen (1993:382) om stadigt stöd till yrkesfisket m.m. Där föreskriverregeringen att statligt stöd fär lämnas till investeringar i fiskeföretag(avskrivningslån, bidrag txh lånegarantier), dl investeringar ifiskcxllingsföre-teg (lånegarantier), vid fängstbegränsningar cxh skroming avfiskefartyg samt vid skador pä fiskeredskap. I dette avseende skiljer sigSverige från EU eftersom lånegarantier inte kan lämnas inom ramen för 5a-stöd. I EU, liksom i , omfattes sävälfiskeflottan som vattenbrakel av de strakturpolitiskaåtgärderna, dcxk ges vattenbraket en nägol mera markerad roll inom EU. Däratöver utgör fiskehamnar samtförädling och marknadsföring viktigabeståndsdelar i EG:s politik. I lämnas inte längre något stöd till beredningsindustrin. Inte heller lämnasnågot fiskeripolitiskt motiveratstöd till hamnar. För marknadsföringsåtgärder däremot finns möjlighet att erhållastetiigt stöd. Vad som emellertid väsenthgt skiljer EU frånSverige är att sunkturpoliti-ken därinte har en bredd som direkt möter den stora variationen inom svenskt fiske. Sä saknas exempelvis ett yrkesmässigtinsjöfiske i dagens EU. Sverigeslänga kuststräcka medför dessutom att det finns en stor kustfiskeflotta. Dessa särdrag kräver stor spridning cxhflexibilitet befräffande de strakturella åtgärderna i . Inom EG:s sttiikturpoUtUc fmns krav på enminskning av fiskeansfrängningen.Dessa krav definieras som prcxentuella neddragningar för vissa slag av fisken.Mot bakgrand av det svenska fiskets stora spridning och artrikedom liksom den svenska flottens flexibilitet innebärdet svårigheter att dela in fiskefartygen i de av EG uppställdasegmenten. 2.6.3 Svensk strukturpolitikvid ett medlemskap Somtidigare nämnts har regeringen till redovisat huvuddragen i den svenska strakturpolitiken i prop. 1993/94:158Vissa fiskeripoUtiska frå- De medel som användsfinns redovisade i förordningen (1993:382) om Prop. 1994/95:19 statligt stöd till yrkesfisket m.m. Införkommande budgetär preciserar rege- Bilaga 9 ingen fiskeripolitikens roll i regleringsbrevet för /95.Bettäffande strakturpx>litikenanges att skall främja utvecklingen av det yrkesmässiga kust- cxh insjöfisket cxhvattenbrakel, utveckla metoder i syfteatt begränsa fiskeansfrängningen, andysera utvecklingen i fiskerisektom och på marknadema för fiskets produkter samtbesluta om konsumentfrämjandeätgärder. Samdiga dessa målsäimingar ryms inom ramen för EG:s strukturpolilk. Enövergripande målsätming för svensk strukturpolitUc är an uppnå en samladfiskeansirängning inom den svenska fiskeflottan som är anpassad tiU resursernas storiek. I EG:s system blir det av stor viktatt kunna fastställa den långsUctiganivän pä denna ansträngning. Den är emellertid mycket svär att skatta eftersom en rad i cfag okända faktorer spelar invid bedömningen av framiicfa tillgängliga resurser. Torskfisket i är ryggraden i svensktfiske. Efter en rad bekymmersamma är med låga fiskekvoter sviktar ekonomin förbåde fiske- och be-redningsföretegen.Det närmaste året kan det froligen inte bli någon större ökning av kvoten. Men det är prognoserna förfiskekvoten på som blirnormgivande för den önskvärda storieken på den del av fiskeflottan varshuvudsakliga fiske är inriktet pä torsk i . 1 awakten på en långsiktigbdans mellan fiskeansffängning cxhresurser lämnas stöd vid stillaliggande tiU fartygen. 1 Sfrävan an uppnå bdans mellan tillgängligaresurser cxh dess utnyttjande finnsflera medel att tillgä. 1993/94:158 Vissa fiskeripoUtiska frågor angesatt en begränsning av fiskeansfrängningen bör spela en större roll vid regleringen av fisket än vad som harvarit fallet Exempel pä begränsandeätgärder är krav pä licens, skrotning av fiskefartyg, planerat stillaliggandeav fiskefartyg, reglering av fiskesäsongen, fiskeförbud , redskapsbegränsning, inrättande avfredningsomräden cxh krav på redskapensutformning. Även inom EU ges insatser av det här slaget ett allt större utrymme. beslutade är 1993 unUaterdt att införa enbegränsning av antalet till-lätnafångstdagar vid torskfiske i . kommer inom ramen för EU att forstette att arbete för att sädanabegränsningar utvidgas tiU att omfatta dia berörda steter. Utvecklingen av selekliva redskap blir ett alltviktigare instrament inom bädeSveriges cxh EG:s fiskeripolitik. Investeringar kommer att krävas för säväl teknikutveckling som instellation. Förnärvarande avser investeringama i första hand instdiation avselekterande paneler i frålar. De strakturpolitiska åtgärdema kan i övrigt delasin i offensiva cxh defensivaätgärder. Exempel pä offensiva åtgärder är nybyggnation cxh mcxlemi- har infresset för nybyggnation Prop. 1994/95:19 och inköp av begagnade fartyg minskat cxhinvesteringama i allt större ut- Bilaga 9 sttäckning avsett rationaliseringar.Målsättningen med investeringama bör varaatt fartygen skdl vara utrastade så att de kan bedriva flera slag av fisken. Det minskar sårbarheten för biologiskavariationer. Vid mcxlemisering bör vidareprioriteras sädana ätgärder som förbättrar arbetsmiljö, säkerhet cxh kvalitet. För att kunna konkurrera pä den del av sillmarknadensom avser avsättning tillindustriell beredning är det nödväncUgt an dels kunna hantera stora volymer,dels hålla en hög cxh jämn kvditet. Den viktigaste åtgärden för ett lönsamt storskaligt sillfiske är instdiation avRSW-tankar (refrigerated sea water)som kräver betydande investeringar. Härtill kommer behovet av landbaserade sillsorteringsmaskiner, eftersom EG intetillåter sortering ombord vid fiskei cxh . För ett mera småskaligt fiske inriktat pä färskkonsumtion finns syslem med hantering av fisk i containrar. Även här kan betydande investeringsbehov föratses. SåvälRSW-tenkar som containrar bidrar också till en bättre arbetsmiljö för fiskarenjämfört med lådhantering. Till de defensiva åtgärdema hör stöd vid sävälbeslutede fiskestopp som dä väderförhållandena omöjliggör en fiske (t.ex.isläggning eller härd vind). Regeringenuppdrog ät Statskontoret att utreda fiskamas arbetslöshetsförsäkring frän viUcen ersättning lämnasvid sådant stiUaliggande. Medel från EG kan erhållas för att delvis kompensera inkomstförluster ide fall stillaliggandet har orsakats av oföratsedcfa, i huvudsakbiologiska faktorer. Vattenbrakelutgör en del av ansvarsområde. 1993/94:158 Vissa fiskeripoUtiska frågorförtydligas ansvar. Del innebär ett närmande av svenskfiskeripolitik till den i EU förda. är rikt på insjövaiten cxh kustvatten somlämpar sig för vattenbrak. Genomden stora geografiska spridningen kan vattenbraket bidra till sysselsättning i glesbygd. Inom ramen för EG:sstrakiurpoUtik ges möjligheter tillstöd för teknisk utveckling och materiella investeringar samt marknadsföringsåtgärder. Elt problem inom svensktvartenbrak är svårigheten att få kapitel för den egna fmansieringen. Den tekniska utvecklingen bör främjas, t.ex. vadavser fcxler och utfod-ringsteknUc.Förbättrade metoder för utfcxlring är av innesse både för att minska påverkan på miljön och för att förbätfralönsamheten i ocUingen. Vidare skulleutveckling av för vattenbrakel nya arter ge en större bredd cxh därmed förbätttad lönsamhet. Så t.ex. anses cxhål ha en stor potential. Häratöver skulle kraft- cxh musselodling kunnautvecklas, bl.a. med hjälp av för-bätfrad odlingsteknik. För art utveckla matfiskcxilingen krävsomläggning till äretrantslakt Därmedkan marknadens krav på leveranser av färsk fisk året rant tillgodoses. Omställningenkräver investeringar och ett väl utbyggt samarbete mellan cxl- Prop.1994/95:19 lama.