prop · GH03235 · 1994-01-01 00:00:00 — Dock får uppgifter även i andra fall överföras till andra länsarbetsnämnders register med den registrerades samtycke. Uppgifter om lediga platser får via terminal göras läsbara för övriga län- sarbetsnämnder samt för arbetsförmedlingsmyndigheter i övriga nordiska länder. Personuppgifter får med hjälp av automatisk databehandling överföras till det av AMS förda centrala statistik- och uppföljningsregistret. Åtkomst till personuppgifter kan följas upp i efterhand genom en maskinell historik (logg) eller liknande maskinellt underlag. Av detta underlag framgår vem som har haft åtkomst till personuppgifter och tidpunkten för åtkomsten. Även försök till obehörig åtkomst registreras. Uppringbar anslutning för datakommunikation skyddas genom funktion för motringning eller motsvarande. Uppgifter om en registrerad gallras senast efter det att denne varit aktuell hos länsarbetsnämnden. 5.2 Det centrala datasystemet Uppgifter från länsarbetsnämndernas register förs med hjälp av automatisk databehandling över till det av AMS förda personregistret "AMV:s centrala statistik- och uppföljningsregister". Den registeransvarige ser till att uppgifter om enskilda personer inte avslöjas i statistiska sammanställningar. Regeringens förslag: De arbetsförmedlingsregister som förs med hjälp av automatisk databehandling inom de offentliga arbetsförmedlingarnas och arbetsmarknadsinstitutens verksamhets- område område samt AMS centrala statistikregister regleras i en särskild lag om arbetsförmedlingsregister. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Synpunkter vid hearingen: Samtliga närvarande ansåg att arbetsförmedlingens personregister som förs med hjälp av ADB bör regleras i lag. Skälen för regeringens förslag: Många av de uppgifter som finns i ärendena hos offentliga arbetsförmedlingar och och som registreras med hjälp av ADB är integritetskänsliga. Registren hos är personregister enligt 1 datalagen (1973:289), vars bestämmelser till skydd för registrerade personers integritet är tillämpliga på registren. Regeringen delar den uppfattning Datainspektionen i olika sammanhang gett uttryck för, nämligen att det är ett starkt samhälleligt intresse att arbetsförmedling bedrivs effektivt och rationellt och att den personregistrering som förekommer i förmed- lingsverksamheten därvid måste utformas på ett från integritetssynpunkt acceptabelt sätt. Den nödvändiga avvägningen mellan samhällets intresse av effektiv arbetsförmedling och den enskildes krav på skydd för sin personliga integritet bör därför såsom nu föreslås lagregleras. Lagregleringen ersätter de tillstånd från Datainspektionen som ligger till grund för den registrering som förekommer. Lagen bör alltså reglera de arbetsförmedlingsregister som förs hos de offentliga arbetsförmedlingarna och arbetsmarknadsinstituten inom deras verksamhetsområden samt AMS centrala statistikregister. Den bör innehålla bestämmelser om registerändamål, registerinnehåll, registeransvar, terminalåtkomst, sökmöjligheter, uppgiftslämnande på ADB-medium, gallring samt om en särskild informationsskyldighet om registret för den registeransvarige gentemot registrerade personer. Regeringens förslag: Ett arbetsförmedlingsregister får användas för handläggning av ärenden som rör platsförmedling, arbetsförberedande åtgärder i form av vägledning, utbildning och yrkesinriktad reha- bilitering samt för andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder som är föreskrivna i lag eller förordning. Ett arbetsförmedlingsregister får även utgöra underlag för publicering av lediga platser och för framställning av statistik. Det får användas för planering, tillsyn, uppföljning och utvärdering av verksamheten samt utgöra underlag för metodutveckling. Det får också användas såväl i det nordiska arbetsförmedlingssamarbetet som i arbets- förmedlingssamarbetet med övriga europeiska länder inom ramen för . Ett centralt statistikregister får användas främst för AMS tillsyn, uppföljning och utvärdering av verksamheten och för framställning av aviden- tifierad statistik. Promemorians förslag: Överensstämmer i stort med regeringens förslag. Synpunkter vid hearingen: Förslaget har i stort sett godtagits. Vissa förtydliganden och kompletteringar föreslogs. AMS påpekade att man vid handläggning av överklagningsärenden behöver kunna få uppgifter från arbetsförmedlingsregistret. AMS och () ansåg att det klarare borde framgå att registren får användas för tillsyn, uppföljning och utvärdering av verksamheten. Beträffande AMS centrala statistikregister ansåg Datainspektionen att formuleringen "framställa avidentifierad statistik" bättre angav vad det var fråga om. uttryckte önskemål om att forskning skulle anges som ett ändamål. Skälen för regeringens förslag: För att hindra otillbörligt intrång i registrerade personers integritet måste ändamålet med registren uttömmande anges i lagen. Datalagens bestämmelser innebär att den som för ett personregister är skyldig att se till att inga andra uppgifter registreras än sådana som står i överensstämmelse med ändamålen och att registret inte används i strid med dessa. Ändamålsbeskrivningen i lagen om arbetsförmedlingsregister kommer alltså att utgöra ramen för registrens användning och innehåll. Utgångspunkten för beskrivningen av ändamålen med ett arbetsförmed- lingsregister bör enligt regeringens mening vara att detta ges en utformning som svarar mot det behov av ett utvecklat ADB-stöd som konstaterats i det föregående. Detta innebär att registret skall få användas för handläggning av ärenden som rör platsförmedling, vägledning, yrkesinriktad rehabilitering och andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I sådana fall bör registreringen, liksom , vara obligatorisk. I andra fall bör den även i fortsättningen vara frivillig (se vidare specialmotiveringen till 4 ). beslutar bl.a. om rätten till - arbetsmarknadsutbildning och rätten till utbildningsbidrag enligt förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning, - starta-eget-bidrag enligt förordningen (1984:523) om bidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen näringsverksamhet, - kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) enligt lagen (1973:371) om kontant arbets- marknadsstöd, - arbetsbiträde och/eller arbetshjälpmedel samt näringshjälp enligt förordningen (1987:409) om bidrag till arbetshjälpmedel m.m., - ungdomspraktik enligt förordningen (1992:330) om ungdomspraktikanter, - arbetslivsutveckling enligt förordningen (1992:1333) om arbetslivsutveckling. är vidare enligt 12 förordningen (1987:405) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten skyldig att underrätta en arbetslös- hetskassa om en arbetssökande som tillhör kassan avvisar ett lämpligt arbete eller en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som erbjuds sökanden. beslutar även om olika typer av bidrag till arbetsgivare som t.ex. - lönebidrag enligt förordningen (1991:333) om lönebidrag, - rekryteringsstöd enligt förordningen (1986:414) om rekryteringsstöd, - beredskapsarbete enligt förordningen (1987:411) om beredskapsarbete. verksamhet bedrivs vid ett antal offentliga arbetsför- medlingar och i varje län. Dessutom finns special- förmedlingar inom områdena kultur och sjöfart som omfattar regioner vari flera län ingår. Arbetsförmedlingen Utland vid i har ett rikstäckande ansvar för förmedling av lediga platser utomlands och för förmedling av arbete i för utlandssvenskar. Även med särskilda resurser för personer med funktionshinder har ett större upp- tagningsområde än det egna länet. Arbetssökandens önskemål om och förutsättningar för att kunna ta ett arbete är grunden och utgångspunkten för förmedlingsarbetet. Den arbetssökandes kvalifikationer och önskemål om arbete av visst slag jämförs med hjälp av ADB med de krav en arbetsgivare har ställt för att anställa en person. Ett av de viktigaste ändamålen med arbetsförmedlingsregistret är att på ett effektivt sätt underlätta för den sökande att hitta ett lämpligt arbete var som helst i landet. Vid varje kontakt som den offentliga arbetsförmedlingen eller ett arbets- marknadsinstitut har med en arbetssökande görs en daganteckning som innehåller information om vad som överenskommits och annan information som är av betydelse för att föra ärendet framåt. Detta görs i enlighet med kravet i 15 förvaltningslagen (1986:223) om att uppgifter som en myndighet får på annat sätt än genom en skriftlig handling och som kan ha betydelse för utgången av ärendet skall antecknas av myndigheten, om ärendet avser myndighetsutövning mot någon enskild person. Flera av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är avsedda för arbetssökande med en svag ställning på arbetsmarknaden och för lång- tidsarbetslösa. För att förmedlingen skall kunna prioritera dessa grupper vid beslut om arbetsmarknadspolitiska åtgärder är en noggrann dokumentation med hjälp av ADB nödvändig. Förutom för handläggning av enskilda ärenden och publicering av platsin- formation bör ett arbetsförmedlingsregister få användas i det arbetsför- medlingssamarbete som redan nu finns i och det som utvecklas inom ramen för . Liksom bör ett sådant register även få användas för planering, metodutveckling och framställning av statistik. Planering omfattar även de uppgifter som AMS har inom totalförsvaret enligt beredskapsförordningen (1993:242). Vid hearingen har AMS och RFV framfört att vissa kompletteringar borde göras beträffande ändamålen med registren så att det klart framgår att registren också får användas för tillsyn, uppföljning och utvärdering av verksamheten. Vissa förtydliganden har därför gjorts i lagtexten. AMS har även föreslagit att ett av ändamålen skulle vara AMS handläggning av överklagningsärenden. Enligt regeringens mening borde det dock inte innebära någon större olägenhet om de uppgifter som har betydelse i överklagningsärendet vidarebefordras genom att utskrifter görs från registren. AMS tillgång till arbetsförmedlingsregistren hos länsarbetsnämnderna bör begränsas till sådana uppgifter som behövs för framställning av statistik. Personregistrering för forskning och statistikändamål är inte särreglerad i datalagen. I den mån ett forskningsregister inte är reglerat i ett s.k. stats- maktsregister, dvs. register som inrättas efter beslut av eller regeringen, krävs i allmänhet tillstånd av Datainspektionen. Vid sin prövning ifrågasätter som regel inte Datainspektionen det behov som anges för inrättande av personregister. Däremot sätter inspektionen i det enskilda fallet upp villkor för att minska risken för intrång i den personliga integriteten. har framfört önskemål om att forskning skall anges som ett ändamål i registerlagen. Regeringen anser att frågan om huruvida ett arbetsförmedlingsregister skall få användas för forskning bör prövas enligt sedvanliga regler, dvs. bestämmelserna i sekretesslagen och datalagen. Någon särskild bestämmelse om registrens användning för forskning bör därför inte tas in i registerlagen. Lagen bör däremot innehålla särskilda bestämmelser som reglerar användningen av statistik både i arbetsförmedlingsregistret och i AMS centrala statistikregister. Uppgifter som registreras vid offentliga arbetsförmedlingar och bör få sammanställas till statistik där en enskild person inte kan identifieras. Denna statistik är nödvändig för att statsmakterna skall kunna följa utvecklingen av arbetslösheten och utvärdera resultaten av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Regeringens förslag: Arbetsförmedlingsregistren får innehålla uppgifter om den som är registrerad som arbetssökande, om arbetsgivare, lediga platser och kontaktpersoner. De integritetskänsliga uppgifter som får finnas i arbetsförmedlingsregistret regleras uttömmande i den föreslagna lagen. För alla registrerade arbetssökande får vissa allmänna ärendeuppgifter anges (namn, personnummer, adress, sökt arbete m.m.). Uppgift om arbetshandi- kapp och om medborgarskap får endast förekomma i form av koder. Vissa känsliga uppgifter får antecknas endast med den registrerades uttryckliga samtycke. Det gäller uppgifter om hälsotillstånd och om andra förhållanden som utgör någon form av arbetshinder. En förutsättning för att det skall få ske är bl.a. att uppgifterna är av väsentlig betydelse för handläggningen av ärendet. I lagen anges också att vissa speciellt känsliga uppgifter som kan förekomma i detta sammanhang inte får registreras. I AMS centrala statistikregister får finnas de uppgifter som behövs för att planera och följa upp verksamhet. Känsliga uppgif- ter får med några i lagen angivna undantag inte registreras. Promemorians förslag: Överensstämmer i stort med regeringens. I promemorians förslag saknas dock föreskrifter om användandet av koder för arbetshandikapp och medborgarskap. Till skillnad från regeringens förslag innebär promemorians att även uppgifter om vård enligt socialtjänstlagen (1980:620) och om åtgärder enligt utlänningslagen (1989:529) skall få registreras. I förhållande till pro- memorian innehåller regeringens förslag bl.a. vissa ytterligare allmänna ären- deuppgifter. Synpunkter vid hearingen: Förslag till utvidgningar, inskränkningar och preciseringar framfördes från flera av de närvarande. Vad gäller de allmänna ärendeuppgifterna om arbetssökande föreslog () med instämmande av åtskilliga andra att uppgift om arbetslöshet bör registreras. ansåg att en sökandes tidigare arbetsgivare borde få registreras. Även AMS underströk behovet av att kunna registrera uppgifter om en arbetsgivare som förmedlingen inte haft direkt kontakt med. Datainspektionen ville ha en garanti för att koderna för arbetshandikapp och medborgarskap inte ges en mer detaljerad utformning än samt framhöll även att det borde krävas samtycke av den registrerade för att registrera kod om arbetshandikapp. Datainspektionen framhöll också vikten av att känsliga uppgifter, omdömen och andra värderande upplysningar inte får registreras bland de uppgifter som rör tidpunkter och händelser vid kontakt med arbetsförmedling och . Beträffande registrering av känsliga uppgifter framhölls från flera håll svårigheten i att lagreglera fri text i form av s.k. daganteckning och att förutse vad som kan tänkas vara relevanta och nödvändiga uppgifter vid handläggningen av ett ärende. Många av de närvarande underströk vikten av att den sökande gav sitt samtycke till vilka känsliga uppgifter som skall få registreras. I fråga om dessa uppgifter ansåg Datainspektionen att en grund- läggande förutsättning borde vara att uppgifterna endast får registreras om de har väsentlig betydelse för handläggningen. Datainspektionen motsatte sig inte att uppgifter om sjukdom och hälsotillstånd under de i lagen angivna förutsätt- ningarna registreras. AMS ansåg att samtycket inte skulle gälla själva regi- streringen i . Daganteckningar med integritetskänsliga uppgifter borde få göras om den registrerade ville åberopa uppgiften i fråga i ärendet. Den registrerade skulle alltså på det sättet förfoga över uppgifternas använd- ning. Datainspektionen, RFV och poängterade vikten av att den enskilde skall ha avgörande inflytande över vilka uppgifter som registreras. När det gäller frivillig vård enligt socialtjänstlagen och åtgärder enligt utlänningslagen ifrågasatte Datainspektionen och Akademikers () behovet av att registrera den typen av uppgifter. ansåg att förslaget om vad som efter samtycke skulle få regi- streras gick väl långt och att omdömen och värderande upplysningar om arbetssökande inte borde få registreras. I fråga om vilka uppgifter som inte får registreras påpekade att uppräkningen av lagar som tillåter tvångsingripande borde kompletteras med smittskyddslagen (1988:1472). Alla närvarande utom AMS ansåg att sådana synnerligen känsliga uppgifter som anges i 4 första stycket datalagen inte under några omständigheter skulle få registreras. Enligt AMS borde sådana uppgifter få antecknas i de fall då samverkar med social- eller kriminalvårdsmyndighet. AMS påpekade att de uppgifter som får registreras i ett arbetsgivarregister borde kompletteras med uppgift om personer som finns på företaget i någon form av arbetsmarknadspolitisk åtgärd samt huruvida arbetskonflikt råder . () ansåg att de uppgifter som bör få registreras skulle motsvara de vanliga uppgifterna i en platsannons och således även ange eventuella kontaktpersoners funktion vid företaget inklusive fackliga företrädare. TCO, och påminde om att det europeiska arbetsförmedlingssamarbetet inom ramen för borde beröras. Beträffande lediga platser ansåg AMS att uppgifter om önskvärd ålder, underrepresenterat kön samt krav på svenskt medborgarskap borde få registreras. Datainspektionen och CSN efterlyste preciseringar av begreppet tekniska och administrativa uppgifter. I AMS centrala statistikregister borde enligt Datainspektionen inga uppgifter om kontaktpersoner vid företag få finnas med. Skälen för regeringens förslag: Regeringen instämmer i de synpunkter som framfördes av många deltagare i hearingen att det är av väsentlig betydelse för integritetsskyddet att det i lagen noga anges vad ett arbetsförmedlingsregister får innehålla. Regleringen i lagen bör vara uttömmande. Bestämmelserna om innehållet i registret bör utformas med utgångspunkt i att registret i första hand skall vara ett stöd för den offentliga arbetsförmedlingen och arbetsmark- nadsinstituten vid handläggning av ärenden som rör platsförmedling och arbets- förberedande åtgärder. I ett arbetsförmedlingsregister bör därför i första hand föras in de uppgifter som behövs för att snabbt och effektivt kunna anvisa en arbetssökande lämpligt arbete och hitta rätt sökande till de lediga platserna. Uppgifter som är absolut oundgängliga för att fatta beslut om en arbetsmarknadspolitisk åtgärd bör också få föras in. Bland de uppgifter om de arbetssökande som behöver registreras kan i första hand nämnas uppgift om namn, personnummer, medborgarskap, adress och telefonnummer samt vilken typ av arbete som vederbörande söker. Dessutom bör utbildning, tidigare arbetsgivare och arbetsuppgifter liksom körkort och övriga meriter som den arbetssökande själv önskar åberopa kunna registreras. Beslut om arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt utbetalda belopp för sådana åtgärder och utbetald arbetslöshetsersättning bör också få registreras. Uppgifter om en arbetssökandes namn och personnummer är absolut nödvändiga för ärendehandläggningen hos de offentliga arbetsförmedlingarna och arbetsmarknadsinstituten. Det är klart motiverat med hänsyn till registrets ändamål och vikten av en säker identifiering vid utbetalning av ekonomiska bidrag. Behövliga för handläggningen är även uppgifter om adress och telefonnummer. Arbetsförmedlaren måste snabbt kunna komma i kontakt med den arbetssökande för att anvisa lämpliga lediga platser. En central uppgift i sam- manhanget är naturligtvis om den arbetssökande är arbetslös eller s.k. ombytessökande. Som CSN påpekat behövs uppgiften dessutom i ärenden om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA). Uppgiften om arbets- och uppehålls- tillstånd är nödvändig för att kunna förmedla arbete för den tid och inom den eller de branscher som tillståndet omfattar. Uppgifter om kod för medborgarskap och arbetshandikapp får registreras enligt de tillstånd som Datainspektionen tidigare meddelat för registren. Uppgift om medborgarskap kan vara känslig. Det finns dock stort behov av uppgiften eftersom statsmakterna uppdragit åt att särskilt stödja svaga grupper på arbetsmarknaden varav utländska medborgare är en. Försämringen på arbetsmarknaden för utomeuropeiska medborgare har varit dramatisk . Arbetslösheten har ökat från till som sysselsättningsgraden har sjunkit till . Motsvarande siffra för hela befolkningen är . Det är mot denna bakgrund som särskilda medel tilldelats AMS för arbetsmarknadspolitiska insatser för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för invandrare och flyktingar. För att länsarbetsnämnden skall kunna planera för och fatta beslut om kompletterande utbildningsinsatser eller andra åtgärder som är unika för personer som inte är uppvuxna i är uppgift om medborgarskap nödvändig. Med hänsyn till risken för integritetsin- trång bör inte medborgarskap få anges i klartext. Däremot bör koder få användas. Som Datainspektionen påpekat bör koderna utformas gruppvis och exempelvis avse svenskt, nordiskt eller utomeuropeiskt medborgarskap. Föreskrifter om vilka koder som skall användas bör meddelas av regeringen eller efter regeringens bemyndigande av AMS. Utformningen bör ske efter samråd med Datainspektionen. Vad gäller uppgift om arbetshandikapp kan det först konstateras att en betydande del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är särskilt inriktade på sökande med funktionshinder. Arbetet med arbetshandikappade sökande har hög prioritet inom . Regeringen föreslår i årets budgetproposition (1993/94:100 bilaga 11) att insatserna för arbetshandikappade skall fortsatt prioriteras. Regeringen delar också uppfattning att svårt funktionshindrade behöver särskilt stöd för att få praktisk arbetslivserfarenhet och arbete. Även personer med psykiskt betingade handikapp behöver särskilt stöd från arbetsförmedling och arbetsmarknadsinsti- tut. En uppgift om arbetshandikapp kan givetvis vara känslig ur integritets- synpunkt. Även dessa uppgifter bör därför endast förekomma i kodform och före- skrifter om dessa bör, liksom beträffande koder för medborgarskap, meddelas efter samråd med Datainspektionen. Vid hearingen har Datainspektionen framfört att det bör krävas samtycke för att kod om arbetshandikapp skall få registreras, eftersom det kan förekomma att en arbetshandikappad inte vill ha sådana insatser. Det har enligt Datainspektionen hänt att en arbetssökande registrerats som arbetshandikappad trots att personen själv inte ansåg sig vara det. Enligt regeringens bedömning torde dessa situationer vara ytterst ovanliga. I praktiken sker alltid registreringen av kod för arbetshandikapp i samförstånd med den arbetssökande och grundar sig på skriftlig dokumentation, framför allt läkarutlåtanden. Skulle den situationen uppkomma att en enligt länsarbetsnämndens bedömning arbetshandikappad person inte anser sig vara i behov av de särskilda åtgärderna och inte vill att dataregistrering sker av handikappet skall detta givetvis respekteras. I lagen bör därför anges att kod om arbetshandikapp endast får antecknas bland de allmänna ärendeuppgifterna om samtycke lämnats av den arbetssökande. I annat fall får anteckningar om vad som diskuterats föras på papper. Utgångspunkten för dokumentation av handläggningen vid den offentliga arbetsförmedlingen eller bör vara att det skall vara möjligt att följa ärendet från början till slut, vilka insatser som gjorts samt slutsatser och resultat av dessa. Beslut om åtgärd liksom tidpunkter och händelser vid kontakt med en offentlig arbetsförmedling eller ett bör alltid registreras. Som exempel på en sådan händelse kan nämnas besök på förmedlingen, telefonsamtal, anvisat arbete etc. Som Datain- spektionen påpekat är det viktigt att inga integritetskänsliga uppgifter före- kommer i dessa anteckningar. Uppgifter som får registreras endast efter uttryckligt samtycke Ett framgångsrikt förmedlingsarbete bygger i grunden på ett förtroendefullt samarbete mellan de arbetssökande och handläggarna vid offentliga arbets- förmedlingar och å den ena sidan och med arbetsgivarna å den andra sidan. Det bör vara en självklarhet att handläggaren vid en registrering av en daganteckning är överens med den arbetssökande om vilka integritetskänsliga uppgifter som är nödvändiga att beakta vid handläggningen av ett ärende. Det kan t.ex. vara en uppgift om att någon inte kan fortsätta att arbeta inom en viss bransch eller med vissa arbetsuppgifter på grund av allergi av något slag. I likhet med Datainspektionen vill regeringen framhålla att det är angeläget att såväl urval som ordval görs noga och med omdöme. En dagan- teckning bör få innehålla uppgifter om eventuella arbetshinder som antingen lämnats muntligt eller finns redovisade i läkarintyg, remisser eller skrivelser från olika samverkansparter.