prop · GH0367 · 1994-01-01 00:00:00 — Arbetsgivare som Arbetsgivare som uppsåtligen eller av uppsåtligen eller av oaktsamhet handlar i oaktsamhet handlar i strid med 4 , utan att strid med 4 döms till detta är tillåtet enligt böter. avtal som avses i 5 , döms till böter. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 3 eller 6 döms till böter eller fängelse . Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) Härigenom föreskrivs att p. 1 och 3 i bilagan till arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet I fråga om lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet skall dels 35 och 37 inte tillämpas, dels 4, 5, 11, 12, 14, dels 4, 5, 11, 12, 14, 16, 21, 34, 36, 38, 56 16, 21, 34, 36, 56 och och 69 ha 69 ha följande lydelse, följande lydelse, dels nya föreskrifter, betecknade 53 , införas av följande lydelse. Avtal är ogiltigt i den Ett avtal är ogiltigt i mån det innebär att den mån det innebär att rättighet eller skyldig- rättighet eller skyldig- het enligt denna lag het enligt denna lag upphäves eller upphävs eller inskränks. Trots bestämmelsen i Utan hinder av första första stycket är det stycket får genom tillåtet att genom kollektivavtal göras av- kollektivavtal göra vikelse från avvikelse från före- föreskrifterna i 11, 12, skrifterna i 11, 12, 14, 14, 19-22 och 28 , 29 19-22 och 28 , 29 tredje meningen, 33, tredje meningen, 33, 34 34, 36, 38-40 , 43 och 36 , 43 andra andra stycket samt 64 stycket samt 64 och 65 . och 65 . I kollektivavtal får I kollektivavtal får också föreskrivas längre också föreskrivas längre gående fredsplikt än 41, gående fredsplikt än 41 41 a, 41 b och 44 anger och 44 anger samt samt längre gående längre gående skades- skadeståndsansvar än som tåndsansvar än som följerföljer av denna lag. av denna lag. Vad i denna lag Vad i denna lag föreskrives innebär icke föreskrivs innebär inte rätt för part till insyn rätt till insyn för en i Föreslagen lydelse Nuvarande lydelse part i sådana förhållanden sådana förhållanden hos hos motparten, som har motpart, som har betydelse för en betydelse för föreståendeförestående eller redan eller redan utbruten utbruten arbetskonflikt, arbetskonflikt, eller eller rätt till in- rätt till inflytande överflytande över motpartens motpartens beslut beslut rörande sådan kon- rörande sådan konflikt. Föreskrifterna i 11, Föreskrifterna i 11, 12, 12, 19, 34, 38 och 39 19 och 34 skall äger tillämpning även närtillämpas även när kollektivavtal tillfäl- kollektivavtal ligt icke gäller. tillfälligt inte gäller. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Föreskrifterna i 33, 34 Föreskrifterna i 33 och och 39 utgör icke 34 utgör inte hinder mot hinder mot beslut beslut enligt 15 kap. enligt 15 kap. rätte- . [1] I fråga om lagen (1982:80) om anställningsskydd skall dels 25-27 och 32 inte tillämpas dels 2, 3, 5, 7, 8, 16, 22, 33 och 34 ha följande lydelse. Finns det i annan lag Om det i en annan lag eller i förordning som eller i en förordning har meddelats med stöd som har meddelats med av lag särskilda före- stöd av en lag finns skrifter som avviker särskilda föreskrifter som från denna lag, gäller deavviker från denna lag, föreskrifterna. skall dessa föreskrifter gälla. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Avtal är ogiltiga i den Ett avtal är ogiltigt i mån de upphäver eller den mån det upphäver eller inskränker arbets- inskränker arbetstagarnas tagarnas rättigheter rättigheter enligt denna enligt lag. Genom Genom ett kollektivavtal kollektivavtal som har som har slutits eller slutits eller godkänts av godkänts av en central en central arbetstagarorganisation arbetstagarorganisation får det dock göras får dock göras avvikelseravvikelser från 5, 6, 11, från 5, 15, 21, 22, 28, 33, 40 6, 11, 15, 21, 22, 28, och 41 . Det är också 33, 40 och 41 . Den tillåtet att genom ett närmare beräkningen av sådant kollektivavtal förmåner som avses i 12 bestämma följande: samt avvikelser från 1. Avvikelser från 6 a bestämmelserna i 30 a , under förutsättning att såvitt gäller besked avtalet inte innebär att enligt 15 , liksom be- mindre förmånliga regler stämmelserna i 30, 30 a skall tillämpas för ar- och 31 , såvitt gäller betstagarna än som följer den lokala av arbetstagarorga- 91/533/EEG av den 14 nisationens rättigheter, . får också bestämmas på det2. Den närmare beräkningen sättet. av förmåner som avses i 12 . Avvikelser från bestämmelserna i 30 a , såvitt gäller besked enligt 15 . Avvikelser från bestämmelserna i 30, 30 a och 31 , såvitt gäller den lokala arbetstagarorga- nisationens rättigheter. Avtal om avvikelser från Avtal om avvikelser reglerna i 21 får från reglerna i 21 fårträffas även utanför träffas även utanför kollektivavtalsförhål- kollektivavtalsförhål- landen, om avtalet landen, om avtalet innebär att innebär att kollektivavtal som med kollektivavtal som med stöd av tredje stycket stöd av andra stycket har träffats för har träffats för verksamhetsområdet skall verksamhetsområdet skall tillämpas. När efter bemyndigande av en central arbetstagarorganisation ett lokalt kollektivavtal har träffats om avvikelser från 22 får avtalet tillämpas i fråga om uppsägning av arbetstagare som vid uppsägningstidens slut är och bara om arbetsgivaren får den centrala arbetstagarorganisationens medgivande till varje enskild uppsägning. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En arbetsgivare som är En arbetsgivare som är bunden av ett bunden av ett kollektivavtal enligt kollektivavtal enligt andra stycket får tredje stycket får tillämpa avtalet även på tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är arbetstagare som inte är medlemmar av den av- medlemmar av den av- talsslutande arbets- talsslutande arbets- tagarorganisationen men tagarorganisationen men sysselsätts i arbete som sysselsätts i arbete som avses med avtalet. avses med avtalet. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Avtal om tidsbegränsad anställning får träffas i följande fall: 1. Avtal , viss säsong eller visst arbete, om det behövs för att tillgodose totalförsvarets behov av arbetskraft eller om det föranleds av arbetets särskilda beskaffenhet. Avtal som avser vikariat, praktikarbete eller feriearbete. Avtal , 3. Avtal , dock sammanlagt högst dock sammanlagt högst ,, om det föranleds av om det föranleds av tillfällig arbetsanhopning. Avtal som gäller för tiden till dess arbetstagaren skall börja värn- pliktstjänstgöring eller annan därmed jämförlig tjänstgöring, som skall pågå mer än . Avtal som avser anställning efter pensionering, om ar- betstagaren har uppnått den ålder som medför skyldighet att avgå från anställningen med ålderspension eller, om någon sådan avgångsskyldighet inte finns, när arbetstagaren har fyllt . Uppsägning från arbetsgivarens sida skall vara sakligt grundad. Saklig grund föreligger En uppsägning är inte ej om det är skäligt att sakligt grundad om det är kräva att arbetsgivaren skäligt att kräva att bereder arbetstagaren arbetsgivaren bereder annat arbete hos sig. arbetstagaren annat Vid bedömande av vad som arbete hos sig. Vid skäligen kan krävas av bedömande av vad som arbetsgivaren skall skäligen kan krävas av beaktas intresset av arbetsgivaren att tillgodose Föreslagen lydelse Nuvarande lydelse skall beaktas intresset totalförsvarets produk- av att tillgodose tionsbehov. totalförsvarets produk- tionsbehov. Om uppsägningen beror på Om uppsägningen beror påförhållanden som hänför sig förhållanden som hänför sigtill arbetstagaren till arbetstagaren personligen, får den inte personligen, får den grundas enbart på inte grundas enbart på omständigheter som omständigheter som arbetsgivaren har känt arbetsgivaren har känt till antingen mer än två innan under- innan underrättelse läm- rättelse lämnades enligt nades enligt 30 . Har 30 eller, om någon sådan arbetsgivaren underlåtit underrättelse inte att underrätta, räknas lämnats, före tiden i stället från tidpunkten för uppsägning- tidpunkten för en. Arbetsgivaren får uppsägningen. dock grunda uppsägningen enbart på omständigheter som han har känt , om tidsöver- draget berott på att han på arbetstagarens begäran eller med dennes medgivande dröjt med underrättelsen eller uppsägningen eller om det finns synnerliga skäl för att omständigheterna får åberopas. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 22 [2] Vid uppsägning på grund av arbetsbrist skall arbetsgivaren iaktta följande turordningsregler. Arbetstagarnas plats i Har arbetsgivaren flera turordningen bestäms med driftsenheter, fastställs utgångspunkt i varje en turordning för varje arbetstagares enhet för sig. Om arbets- sammanlagda an- givaren är eller brukar ställningstid hos vara bunden av kollek- arbetsgivaren. Arbets- tivavtal, fastställs en tagare med längre särskild turordning för anställningstid har varje företräde framför Föreslagen lydelse Nuvarande lydelse avtalsområde. Finns det i ett sådant fall flera arbetstagare med driftsenheter på samma kortare anställningstid. ort, skall inom en arbetstagarorganisations ger högre ålder företräde.avtalsområde fastställas Kan en arbetstagare en- en gemensam turordning dast efter omplacering för samtliga enheter på beredas fortsatt arbete orten, om organisationen hos arbetsgivaren, begär det senast vid för- gäller som förutsättning handlingar enligt 29 . för företräde enligt tu- rordningen att ar- betstagaren har tillräckliga kvalifi- kationer för det fortsatta arbetet. Vid Innan turordningen den bedöm-ningen skall fastställs får beaktas även intresset arbetsgivaren undanta två att tillgodose arbetstagare inom den totalförsvarets produk- turordningskrets där tionsbehov. Den eller de arbetstagare som har undantagits har företräde till fortsatt arbete. Detta företräde gäller även i förhållande till den eller de arbetstagare som kan få företräde enligt 23 denna lag och 8 lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen. Har arbetsgivaren övriga arbetstagarnas flera driftsenheter, plats i turordningen fastställs turordningen bestäms med utgångspunkt i för varje enhet för sig. varje arbetstagares sam- Om arbetsgivaren är manlagda anställningstid eller brukar vara bun- hos arbetsgivaren. den av kollektivavtal, Arbetstagare med längre fastställs en särskild anställningstid har turordning för varje av- företräde framför talsområde. Finns det i arbetstagare med kortare ett sådant fall flera anställningstid. Vid lika driftsenheter på samma anställningstid ger högre ort, skall inom en ålder företräde. Kan en arbetstagarorganisa- arbetstagare endast tions avtalsområde efter omplacering be- fastställas en gemensam redas fortsatt arbete turordning för samtliga hos arbetsgivaren, gäller enheter på orten, om som förutsättning för organisationen begär det företräde enligt tu- senast vid förhandlingar rordningen att enligt 29 . arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för det fortsatta arbetet. Vid den bedömningen skall beaktas även intresset att tillgodose totalförsvarets pro- duktionsbehov. 33 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1] Senaste lydelse 1989:964. [2] Ändringen innebär - utöver kursiverade delar - att nuvarande andra stycket blivit fjärde stycket och att nuvarande tredje stycket blivit andra stycket. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet . Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , . Proposition om ändringar i lagen om anställningsskydd och i lagen om medbestäm- 1 Ärendet och dess beredning Genom beslut beslöt regeringen att bemyndiga chefen för att tillkalla en kommitté för att göra en översyn av medbestämmandelagen och den centrala arbetsrättsliga lagstiftningen i övrigt. Kommittén, som antog namnet "arbetsrättskommitté", avlämnade delbetänkandet Ny anställningsskyddslag (SOU 1993:32). Delbetänkandet omfattar förslag till ny anställningsskyddslag och avskaffande av den fackliga vetorätten när arbetsgivaren anlitar arbetskraft som inte anställs samt förbud mot blockader mot enmans- eller familjeföretag. Till protokollet i detta ärende bör fogas kommitténs sammanfattning av betänkandet som bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna bör fogas till protokollet som bilaga 2. Remissyttrandena finns att tillgå i Arbets- marknadsdepartementet (dnr A93/1159/RS och dnr A93/1804/RS). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, lag om ändring i lagen (1993:440) om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft samt lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262). De förslag som remitterades till Lagrådet bör fogas till protokollet som bilaga 3. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet som bilaga 4. Jag behandlar Lagrådets synpunkter under avsnitt 3.5 och 4.2 samt i specialmotiveringen till 2, 7 och 22 anställningsskyddslagen och 41 a medbestämmandelagen. I förhållande till lagrådsremissen har dessutom gjorts vissa redaktionella ändringar i lagtexten. 2 Inledning Den svenska ekonomin befinner sig i en djup recession med hög arbetslöshet, finansiella obalanser och en låg produktionsnivå. De grundläggande problemen, som svag tillväxt och bristande utvecklingskraft hänger samman med brister i de senaste 20 årens politik. Olika hinder för tillväxt har byggts upp och förvärrats. Dessa brister och de svåra sviterna spekulation- sekonomi ställer nu samhället inför stora påfrestningar. Läget förvärras av den internationella lågkonjunkturen. Det allvarligaste problemet nu är arbetslösheten. Den är ett slöseri med mänskliga resurser och kan leda till sociala problem och utslagning. Trots betydande insatser av arbetsmarknadspolitiska åtgärder är arbetslösheten nu den högsta . var av de som tillhörde arbetskraften öppet arbetslösa. Därtill kommer i olika konjunk- turberoende åtgärder. Aktuella prognoser tyder på att kampen mot arbetslösheten kommer att vara en huvudfråga i såväl som övriga . Situationen på den svenska arbetsmarknaden präglas av det dramatiska bortfallet av arbetstillfällen som påbörjades inom industrisektorn. Den ekonomiska tillväxten är grunden för välståndet. Den är också nödvändig för att trygga och öka sysselsättningen. Att få till stånd en snabb expansion av antalet arbetstillfällen inom det privata näringslivet kommer att vara en av 1990-talets nyckelfrågor. De små och medelstora företagen står i centrum för regeringens näringspolitik. Växande små och medelstora företag är en för- utsättning för en uthållig tillväxt och en återgång till den sysselsättningsnivå som vi hade . Småföretag med färre än 20 anställda står för en femtedel av alla ar- betstillfällen. De utgör dock av alla företag i . Totalt finns det ca 480 000 företag med färre än 20 anställda. Om de mindre företagen börjar nyanställa innebär det alltså ett stort antal nya arbetstillfällen. Det finns nu tecken på att den ekonomiska aktiviteten i ekonomin förstärks. Vändningen i industrikonjunkturen har blivit allt tydligare. Det gäller dock främst för de exportinriktade företagen. Hemmamarknaden är alltjämt svag. Övertidsuttaget inom industrin ligger nu på samma nivå som under högkonjunkturåren . I ett sådant läge är det viktigt att undanröja de hinder som finns för att företag skall våga nyanställa arbetskraft. Det är också viktigt att långsiktigt öka arbetsmarknadens effektivitet. Mot denna bakgrund är det viktigt att ändringar nu görs även i det arbetsrättsliga regelsystemet. Ett syfte med de förslag som läggs fram är att i nuvarande svåra arbetsmarknadsläge och inför en konjunkturuppgång underlätta för arbetslösa, inte minst för ungdomar, att erhålla anställningar. Det förutsätter att en expansion av landets många småföretag underlättas. De delar av arbetsrättskommitténs förslag som är av speciell betydelse för små och medelstora företags förmåga att nyanställa bör genomföras så att de kan träda i kraft redan vid det kommande årsskiftet. Jag avser att senare återkomma till regeringen i de delar av arbets- rättskommitténs delbetänkande som inte behandlas i denna proposition. 3 Lagen om anställningsskydd 3.1 Tidsbegränsad anställning Mitt förslag: Den tillåtna anställningstiden för viss- tidsanställning vid arbetsanhopning förlängs från sam- manlagt högst till sammanlagt högst . Kommitténs förslag: Kommitténs förslag överensstämmer med mitt (betänkandet s. 263-310). Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som har uttalat sig i frågan tillstyrker förslaget. (), och Arbetarskyddsstyrelsen anser att man bör ge en arbetsgivare och en arbetstagare en generell möjlighet att avtala om tidsbegränsad anställning, oavsett skäl, . () tillstyrker förslaget men anger som förutsättning att en visstidsanställd skall ha samma rätt till uppsägning på eget initiativ som en tillsvidareanställd har. AMS föreslår även att 14 lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder (främjandelagen), skall upphöra att gälla. Arbetslivscentrum anser att de argument som kommittén anför till stöd för att införa en längre tillåten avtalstid är dåligt underbyggda. Juridiska fakultetsstyrelsen vid anser att det inte påvisats några egentliga behov av den föreslagna ordningen och att förslaget är olämpligt eftersom det riskerar kringående av reglerna om tillsvidareanställning. Styrelsen anser också att det är olämpligt att ordet "tillfällig" slopas i lagtexten. i (LO) anser att förslaget medför risk för missbruk och att det urholkar huvudregeln om tillsvidareanställning. () framför liknande synpunkter och avstyrker därför förslaget. Bakgrunden till mitt förslag: Anställningsskyddslagen utgår från att den normala anställningsformen är tillsvidareanställning. I vissa i an- ställningsskyddslagen särskilt uppräknade fall är det dock tillåtet att träffa avtal om en tidsbegränsad anställning. Det karakteristiska för en tidsbegränsad anställning är att anställningen i princip är avsedd att pågå bara en viss på förhand bestämd tidsperiod. Vid tidsperiodens utgång upphör anställningen utan att det krävs någon uppsägning och utan krav på saklig grund. En arbetsgivare och en arbetstagare kan avtala om att en visstidsanställning kan upphöra efter uppsägning. I 5 anställningsskyddslagen finns det en uppräkning av fem fall där tidsbegränsad anställning är tillåten. På en punkt - visstidsanställning vid tillfällig arbetsanhopning - finns det en begränsning av den tillåtna anställningstidens längd. En sådan visstidsanställning får pågå sammanlagt högst . Syftet med regeln är att ge arbetsgivaren en möjlighet att klara upp situationen när det tillfälligt uppkommer ett kortsiktigt behov av en extrainsats. Anledningen till att den tillåtna anställningstiden begränsats just i detta fall är att lagstiftaren velat skapa en klar och enkel regel som utan att undergräva huvudregeln om tillsvidareanställning tillåter att en visstidsanställning vid behov kan förlängas inom den uppdragna tidsramen. De arbetstagare som har mera varaktiga tidsbegränsade anställningar - mer än sammanlagt - har ett visst förstärkt skydd, t.ex. företrädesrätt till återanställning. I lagen finns också bestämmelser om att en anställning som har tidsbegränsats på ett otillåtet sätt kan omvandlas till en tillsvidareanställning på arbetstagarens begäran. Härtill kommer 14 främjandelagen, som ger länsarbetsnämnden möjlighet att vid vite förbjuda en arbetsgivare att träffa avtal om tidsbegränsade anställningar. Möjligheten till tidsbegränsade anställningar vid tillfällig arbetsanhopning infördes i och med anställningsskyddslag (prop. 1981/82:71 s. 38-54). Enligt anställningsskyddslag fanns det ingen lagregel som tillät en sådan anställningsform, men det var tillåtet att träffa kollektivavtal för att anställa för ett tillfälligt arbetskraftsbehov. Skälen för mitt förslag: Tillsvidareanställning skall enligt min uppfattning även fortsättningsvis vara den normala anställningsformen. Begränsningarna i rätten att träffa avtal om tidsbegränsad anställning är uppställda i syfte att förhindra kringgåenden av det starka anställningsskydd som tillsvidareanställning ger arbetstagaren i lagen. Det är därför inte lämpligt att i lagen, som SAF, och Arbetarskyddsstyrelsen före- slagit, generellt tillåta tidsbegränsad anställning, ens under en bestämd längsta tid, också i de fall där det inte finns något egentligt behov av en sådan anställningsform. Förslaget att generellt tillåta tidsbegränsade anställningar inom en viss tidsram ger inte ett tillräckligt skydd mot missbruk. Tidsbegränsade anställningar skall, såsom , tillåtas bara i de fall där det typiskt sett finns ett generellt och berättigat behov av sådana anställningar. I likhet med kommittén anser jag emellertid att det finns behov av att förlänga den tillåtna anställningstiden vid arbetsanhopning. Tidsgränsen i lagen skall förhindra missbruk och kringåenden av lagen. Genom en tidsgräns förhindras effektivt att arbetsgivaren missbrukar reglerna genom att ha en och samma arbetstagare anställd för arbetsanhopning. Tidsgränsen får dock inte vara så snäv att alltför många fall av befogade visstidsanställningar faller utanför. Om t.ex. ett företag får in en större order beträffande ett arbete som beräknas ta än att färdigställa är det inte rimligt att arbetsgivaren skall tvingas tillsvidareanställa extrapersonal som han sedan måste säga upp eller omplacera i en arbetsbristsituation. Det är inte heller rimligt att i detta fall ha en ordning som i praktiken gör det nödvändigt att byta ut den visstidsanställda arbetsstyrkan . Jag delar kommitténs uppfattning att tidsgränsen bör ändras till sammanlagt högst dvs., samma tidsgräns som gäller för upparbetande av företrädesrätt vid återanställning. Har en arbetsgivare behov av arbetstagaren även efter sammanlagt kan man inte med fog tala om ett behov av arbetstagaren på grund av arbetsanhopning. Vill arbetsgivaren anlita arbetstagaren även i fortsättningen får han i stället erbjuda en tillsvidareanställning. Tidsgränsen är så snäv att den effektivt förhindrar ett missbruk av anställningsformen. I kommitténs förslag till lagtext är ordet "tillfällig" slopat. Med hänsyn till att tiden föreslås förlängd anser även jag att ordet "till- fällig" kan utmönstras ur lagtexten. Även Arbetsdomstolen har tillstyrkt kom- mitténs lagtextförslag i denna del. Denna vidgade möjlighet kommer förmodligen särskilt de mindre företagen med få anställda till godo. Dessa företag kan ofta ha svårt att klara en större order än normalt utan nyanställningar. kan det vara tveksamt om de i längden stadigvarande kan sysselsätta ytterligare någon eller några anställda. En till- svidareanställning är då inte något egentligt alternativ. Genom att dessa företag nu får vidgade möjligheter att anpassa arbetsstyrkan efter arbetstillgången främjas också konkurrensen. får bättre möjligheter att konkurrera om större arbeten. Genom att arbetsgivaren bättre kan anpassa arbetsstyrkan efter arbetsmängden, blir det också lättare att iaktta intentionerna bakom bl.a. arbetstidsregleringen och förhindra att enskilda arbetstagare utsätts för stora övertidsuttag. Detta kan förbättra arbetsmiljön och arbetssituationen för samtliga anställda. En tidsbegränsad anställning kan även betyda fördelar för arbetstagarna. För ungdomar kan olika tidsbegränsade anställningar vara ett sätt att få prova på många olika slags arbeten för att kunna bestämma inriktning i yrkeslivet. Även under en tidsbegränsad anställning, som inte är en provanställning, kan en ar- betstagare få möjlighet att visa sin arbetsförmåga. Detta är till fördel för ungdomarna men även för andra t.ex. handikappade och deras möjlighet att komma in på den reguljära arbetsmarknaden.