prop · GH0386 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:86 Finansiering av vissa väginvesteringar i m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen läggs fram förslag till statliga lånegarantier om totalt i prisnivån för fortsättningen av förberedelse- arbetet med och utbyggnaden av vissa vägprojekt i m.m.- Vidare läggs fram förslag att låta ta i anspråk de lån som tar upp och vidareförmedlar till för att finansiera de förberedelser och utbyggnader av vissa vägprojekt som omfattas av bemyndigande att teckna statlig borgen. Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att medge att får belasta anslaget Byggande av vägar med för att påbörja förberedelsearbetet för utbyggnaden av vägsystemet i i enlighet med den slutliga uppgörelsen om trafik och miljö i . 1 Förslag till riksdagsbeslut................ 3 2 Ärendet och dess beredning................. 4 2.1 Storstadsförhandlingarna............... 4 2.1.1Ringen och Yttre tvärleden enligt 5 2.1.2Investeringar i kollektivtrafik enligt ......................... 8 2.1.3Miljöåtgärder och övriga väganknutna investeringar enligt ......................... 10 2.2 med framställning om annan finansiering av den statliga väghållningen - Förslag rörande vägavgifter m.m. 12 2.3 Departementspromemoria om en lag om vissa vägtullar i .................................... 12 2.4 och kommunernas redovisning enligt 6 kap. 2 naturresurslagen och remissinstansernas synpunkter på redovisningen.......................... 13 2.4.1Bakgrund.......................... 13 2.4.2Kommunernas redovisning........... 14 2.4.3Länsstyrelsens redovisning och remissynpunkterna på redovisningen..................... 14 3 Garantier för vissa väginvesteringar i 20 3.1 Kostnader och intäkter för avgiftsfinansierade projekt enligt .............................. 20 3.1.1Av reviderade intäktsberäkningar av vägtullar 21 3.1.2Av reviderade kostnadsberäkningar för vägprojekten 22 3.2 Behov av statliga lånegarantier........ 23 3.3 Garantier.............................. 24 3.4 Vägtullar.............................. 28 3.5 Skydd för samt Södra och ............................. 29 4 Förberedelsearbetet för nya vägar i 30 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............................. 32 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. godkänner det som regeringen förordar om garantier för vissa väginvesteringar i (avsnitt 3.3), 2. godkänner det som regeringen förordar om utbetalning av medel för utbyggnad av kollektivtrafikens infrastruktur i (avsnitt 3.3), 3. godkänner det som regeringen förordar om att vägtullar skall finansiera utbyggnaden av vissa vägprojekt i m.m. (avsnitt 3.4), 4. bemyndigar regeringen att låta teckna statlig borgen för förberedelsearbete och byggande av projekten , Haningeleden 2:1, Haningeleden 2:2, Haningeleden 4, Häggviksleden, Söderhall-Rösa, förlängning, , inom en ram om högst i prisnivån (avsnitt 3.3), 5. bemyndigar regeringen att låta teckna statlig borgen för förberedelsearbete för övriga vägprojekt och marklösen inom en ram om högst i prisnivån (avsnitt 3.3), 6. bemyndigar regeringen att låta för utvecklingen av avgiftssystemet och övriga väganknutna miljöinvesteringar teckna statlig borgen inom en ram om högst i prisnivån (avsnitt 3.3), 7. bemyndigar regeringen att låta justera ovan givna garantier med tillkommande räntekostnader för upptagna lån samt beräknade behov av justeringar för prisökningar i samhället (avsnitt 3.3), 8. bemyndigar regeringen att låta sätta sig i skuld för de lån som tar upp och vidareförmedlar till för att finansiera de förberedelser och utbyggnader av vissa vägprojekt i som omfattas av bemyndigande att teckna statlig borgen (avsnitt 3.3), 9. bemyndigar regeringen att låta belasta sjätte huvudtitelns ramanslag Byggande av vägar med för att påbörja förberedelsearbetet för utbyggnaden av vägsystemet i i enlighet med den slutliga uppgörelsen om trafik och miljö i (avsnitt 4). 2 Ärendet och dess beredning tillkallades tre förhandlare för de tre storstadsregionerna med uppdrag att tillsammans med berörda parter skapa överenskommelser om trafiksystemen i resp. region. Syftet var att i dessa regioner förbättra miljösituationen, öka tillgängligheten samt skapa bättre förutsättningar för utveckling. Överenskommelser redovisades av de tre förhandlarna . För var uppgörelsen preliminär och förutsatte kompletterande beslut från de regionala parterna. En slutgiltig överenskommelse i redovisades för regeringen . Även i och var uppgörelserna preliminära. För har en slutlig överenskommelse träffats . Uppgörelsen har godkänts av berörda kommuner. För träffades en överenskommelse med berörda parter . De preliminära överenskommelserna redovisades för i propositionen Näringspolitik för tillväxt (prop. 1990/91:87). uttalade sig positivt om de tre uppgörelser som träffats (bet. 1990/91:TU24, rskr. 1990/91:286). ansåg att ett fullföljande av uppgörelserna skulle leda till att en angelägen utveckling främjades varför det var angeläget att upp- görelserna kunde genomföras. medgav att sammanlagt fick tas i anspråk av anslaget Investeringar i trafikens infrastruktur för ett fullföljande av överenskommelserna under förutsättning att syftet med uppgörelserna kunde uppnås i sina huvuddrag. De slutliga överenskommelserna om trafiken i () och samt en lägesbeskrivning av förhandlingsläget i redovisades för riks- dagen i prop. 1992/93:100 bil. Innehållet i redovisas nedan. Stockholms- och Göteborgsöverenskommelserna innehåller båda vägobjekt som enligt överenskommelserna skall lånefinansieras och betalas med vägtullar. Överenskommelserna innebär att infartstullar i kombination med tullar på vissa nya leder skall användas så att en påtaglig dämpning av biltrafiken uppnås i innerstadsområdena. beslutade (prop. 1992/93:132, bet. 1992/93:TU11, rskr. 1992/93:152) att bemyndiga regeringen att låta ställa garantier för förberedelsearbeten för utbyggnaden av trafikleder i för högst . beslutade vidare (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446) att bl.a. bemyndiga regeringen att låta ta i anspråk från anslaget Byggande av vägar för investeringar på och väg E 18, delen Söderhall-Rösa. 2.1.1Ringen och Yttre tvärleden enligt Regeringen redovisade innehållet i den slutgiltiga överenskommelsen om trafik och miljö i () för 1993 (prop. 1992/93:100 bil. Av redovisningen framgår att överens- kommelsen omfattar program och planer för investeringar i kollektivtrafiken om ca , i trafikleder om ca samt i övriga väganknutna investeringar i prisnivån . Utbyggnaden av trafiklederna, en komplett ringled runt innerstaden och en yttre tvärled, samt miljöförbättrande åtgärder i inner- och ytterstad, ett stomnät för busstrafiken i innerstaden och infartsparkeringar är enligt överenskommelsen avsedda att helt finansieras genom tullar på biltrafiken. Utbyggnaden av en ringled runt innerstaden innebär att de befintliga delarna Essingeleden och kompletteras med tre länkar, förlängning (), Österleden (Lidingö- vägen-Frihamnen-Värmdöleden) och (kanal-Årsta partihallar). Av figur 2.1.1 framgår Ringen runt , dess delar och viktigaste tillfartsleder. Utbyggnaden av de kompletterande delarna av Ringen skall enligt uppgörelsen till största delen ske i tunnlar. Byggandet var planerat att påbörjas och den sista etappen på Ringen beräknades öppnas 1998. förlängning planeras med tre körfält i varje riktning, varvid merparten av vägsträckningen förläggs i tunnel. Trafikplatserna vid och förläggs under mark. Trafikplatsen vid planeras antingen vid Storängsbotten eller vid Värtan. Österleden planeras med tre körfält i varje riktning i tunnel från under , och . planeras till största delen som tunnel under Hammarby-höjden,- och . Trafikplatserna vid , och läggs under mark. Trafikplatserna vid Årstalänken och läggs helt eller delvis i öppet läge. Figur 2.1.1 Ringen runt Yttre tvärleden är en yttre förbifarts- och tvärled från i kommun i söder till i kommun i norr. Yttre tvärleden består av följande delar; , Södertörnsleden, Västerleden, , Hjulsta-Häggvik, Norrortsleden och Söderhall-Rösa. Av figur 2.1.2 framgår Yttre tvärledens sträckning och dess olika delar. Väg 73 byggs om på delen . Den nya sträckningen utgörs av en förbifart förbi och och utformas som en motorväg med smal mittremsa och en motortrafikled. Förbifarten omfattar även tre trafikplatser. Södertörnsleden består av delsträckorna Haningeleden 1, 2 och 4 samt Bot- kyrkaleden, totalt ny väg. Haningeleden del 3 är redan byggd och de nu planerade delsträckorna kommer att ansluta till denna led. Haningeleden 4 och 2 planeras för två körfält. Haningeleden 1 planeras också huvudsakligen som en väg med 2 körfält men med ca 700 m fyrfältig väg. Botkyrkaleden avser en ny sträckning på delen . Vägen planeras för fyra körfält. Västerleden planeras som en fyrfältig motorväg mellan och Bergslagsplan. Leden planeras att huvudsakligen förläggas i tunnel, totalt . Därtill kommer tre broar över och trafik- platser under jord. Bergslagsplan-Hjulsta-Häggvik planeras som motorväg mellan Bergslagsplan via ny trafikplats vid vid E 18 till Häggvik vid E 4. Norrortsleden planeras som väg med fyra körfält från Häggvik via till . Från till Rosenkälla vid E 18 byggs tvärleden . Norrortsleden består av etapperna Häggviksleden, samt Kyrkby-Rosenkälla. Söderhall-Rösa utgör en ny motorväg mellan och på 18. har i avvaktan på beslut om lånegarantier m.m. beslutat (bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446) att delsträckorna Söderhall-Rösa samt del av Södertörnsleden bör finansieras inom ramen för anslaget Byggande av vägar. När staten beslutat om garantier för utbyggnaden av trafiklederna i skall ianspråktagna anslag omvandlas till lån och medlen återbetalas till anslaget Byggande av vägar. Figur 2.1.2 Yttre tvärleden förbi med tidsplan enligt 2.1.2Investeringar i kollektivtrafik enligt Regeringen redovisade 1993 (prop. 1992/93:100 bil. 7) för innehållet i den slutliga uppgörelsen som parterna i träffade . Av redovisningen framgick att kollektivtrafikdel omfattade investeringar för prisnivå. Regeringen beslutade om utbetalning av det särskilda statsbidraget till för investeringar i trafikens in- frastruktur som var avsett för investeringar i kollektivtrafiken. påbörjades utbetalningen av medel till , som ansvarar för investeringar i tunnelbanan, snabbspårvägen och . gavs även rätt att påbörja utbyggnaden av dubbelspåret mellan och . Utbyggnaden och förberedelsearbetet för kollektivtrafikprojekten inom ramen för har således redan påbörjats och i vissa fall kommit en bra bit på väg. I det följande lämnar regeringen för kännedom en redogörelse för de olika kollektivtrafikprojekten som ingår i . Nya spår C-Årsta: En nödvändig förutsättning för utbyggnaden av såväl snabbtågssystemet för fjärrtrafiken som för regionaltågen i och , är ökad spårkapacitet mellan och . Projektet finansieras helt med statliga medel och är kostnadsberäknat till ca 1 600 miljo- ner kronor. Genomförandeläget: Projektet är kraftigt försenat på grund av svårigheten att finna en bra utformning av spåret i ytläge med hänsyn till stadsbilden och intrånget på . En förläggning av spåret i tunnel finns det inte ekonomiska resurser för. övervägs ett alternativ med spåret i ytläge men där vissa delar av centralbrons vägutrymme tas i anspråk. Dubbelspår : Kapaciteten på sträckan är otillräcklig. För att kunna utöka lokaltågtrafiken till kvartstimmestrafik och trafikera banan med en ökad mängd regionaltåg och snabbtåg måste banans kapacitet byggas ut. Kostnaden för utbyggnaden är beräknad till ca . Genomförandeläget: Utbyggnaden av banan blir försenad. Kommunen arbetar med två olika detaljplaneförslag varav ett överensstämmer med önskemål om banans sträckning. Nynäsbanan: För att förbättra kollektivtrafikens standard i riktning mot ingår en utbyggnad av sträckan till dubbelspår och en upprustning av sträckan i . Utbyggnaden ger möjlighet till ökad turtäthet, bättre regularitet och kortare restid på pendeltågen. Investeringen beräknas till ca . Genomförandeläget: Upprustningen av spåren på sträckan är färdig. pågår arbetet med utbyggnaden av dubbelspår på sträckan . Upprustning, utbyggnad och förnyelse av tunnelbanan Upprustning och förnyelse: Tunnelbanan skall rustas upp och förbättras till en total kostnad om ca . En betydande del av investeringen utgör utbyte av tunnelbanevagnar. Kostnaden för detta beräknas till ca och finansieras till största delen av i . Förutom nya tunnelbanevagnar omfattar förnyelsen av tunnelbanan reinvesteringar i banor, konstbyggnader och trafikledningssystem. Kostnaden för reinvesteringar i infrastrukturen har beräknats till ca . Genomförandeläget: Upprustning och förnyelse av tunnelbanan fram till nu genomförs helt enligt ambitionen i . SL bedömer att genomförandet kommer att ske i en något snabbare takt. Utbyggnad : kommer att få ett strategiskt läge i när utbyggnaden av projekten i är genomförda. kommer då att ligga mitt i skärningspunkten mellan E 18, Yttre tvärleden och Västeråsbanan. Därför planeras tunnelbanan att förlängas till när en station för fjärr- eller regionaltåg har etablerats där. Utbyggnaden av tunnelbanan beräknas ske . Kostnaden för projektet är beräknad till ca . Genomförandeläget: En förlängning av tunnelbanan från till förutsätter enligt att en station för fjärr- eller re- gionaltåg etableras vid . SL gör bedömningen att det finns goda förut- sättningar att träffa en överenskommelse om etableringen av en sådan station. Den förberedande planeringen av projektet pågår i en takt som medger att genomförandet av tunnelbaneutbyggnaden kan ske enligt överenskommelsen. Ett antal olika alternativa utformningar studeras . Utbyggnad och upprustning av För att förbättra kollektivtrafikförsörjningen i nordostsektor innehåller en kraftfull modernisering av . Moderniseringen syftar till minskade restider, högre turtäthet, bättre regularitet och komfort. Det sker bl.a. genom utbyggnad av dubbelspår och mötesspår samt en ny bro över . Totalt beräknas moderniseringen av banan kosta . Genomförandeläget: Genomförandet har skett i planerad takt. Utbyggnaden av dubbelspår och mötesspår har avslutats . Byggandet av en ny bro över är en strategisk investering som riskerar att bli försenad i avvaktan på detaljplaner, bygglov samt vattendom. En snabbspårväg är planerad för att skapa effektiva tvärförbindelser. innehåller två etapper av en snabbspårväg, dels etappen Gullmarsplan-Liljeholmen-Alvik, dels etappen Årsta- . Kostnaden för utbyggnaden av de två första etapperna har beräknats till . Det finns även förslag till en vidare utbyggnad av en snabbspårväg dels mellan Sjöstad, dels mellan flygfält och vidare mot nordost. För delen norr om och Sjöstad saknas finansie- ring. Läget: Planeringen av snabbspårvägen är något försenad. Trafiken kan komma igång först jämfört med planerad trafikstart . har bygghandlingar tagits fram för sträckan Gull- marsplan-Liljeholmen. För sträckan har planeringsarbetet kommit så långt att ett ställningstagande krävs för sträckning över och anslutningen till . 2.1.3Miljöåtgärder och övriga väganknutna investeringar enligt Miljövänliga bussar - stomnät för kollektivtrafiken När avlastas från biltrafik, till följd av investeringar i vägar och kollektivtrafik samt att vägtullar införs, beräknas biltrafiken minska i innerstaden. Det ger möjlighet för kollektivtrafiken att förbättra sin framkomlighet. Därför planerar och SL tillsammans utbyggnaden av ett stomnät för busstrafiken i . Åtgärder i gatusystemet finansieras helt genom vägtullar och SL ansvarar för anskaffningen av miljövänliga bussar. Genomförandeläget: Planeringen och utbyggnaden av ett stomnät för busstrafiken i pågår . Upphandling av ett informationssys- tem för stomnätet har påbörjats. och SL har förskotterat för stomnätsuppbyggnaden. SL har anpassat sin budget för inköp av miljövänliga bussar till resursplan. levererades 20 nya etanolbussar till SL för innerstadstrafiken. Två nya hybridbussar levereras till SL och ytterligare sex stycken är beställda. kommer ytterligare ett 30-tal etanolbussar att kunna sättas i trafik. För att förbättra möjligheten till infartsparkering vid införandet av vägtullar planeras infartsparkeringarna att byggas ut. Utbyggnaden sker samordnat med andra åtgärder i trafiksystemet. Enligt skall avsättas för utbyggnaden av infartsparkeringar. Dessa parkeringar skall finansieras med vägtullar.Genomförandeläget: Enligt uppgörelsen disponeras medel för utbyggnaden av infartsparkeringar först . De regionala parterna vill påskynda dessa investeringar. SL har beslutat förskottera . Det innebär att ca 900 parkeringsplatser kan byggas . SL har hos hemställt om 70 resp. för utbyggnaden resp. . Miljöåtgärder i inner- och ytterstad Ett av de tre huvudsyftena med är att trafiken i innerstaden skall minska och innerstadsmiljön förbättras. När trafiken minskar i innerstaden kommer även luftföroreningar, buller och trängsel att minska. Enligt och miljön kommer biltrafiken i innerstaden att minska när Dennispaketet har genomförts. Totalt beräknas biltrafiken öka i regionen beroende på den ekonomiska tillväxt och den befolkningsökning som beräknas ske i . När trafiken i innerstaden minskat skapas även förutsättningar för att förbättra den fysiska miljön i city, på malmarna och i ytterstadens bostadsområden. I pågår ett arbete som syftar till att ta till vara de utrymmen i gatumiljön som frigörs när biltrafiken minskar. Befintliga gator kan göras smalare. Gatumark kan ersättas med promenadvägar. kajer kan till stora delar frigöras från biltrafik och ersättas med gångstråk eller parkområden. Det är även tänkbart att vissa broar i innerstaden kan tas bort till förmån för en öppnare vattenspegel. Ett av syftena med miljöåtgärderna i är att återvinna en del av de ytor som togs i anspråk för bilismen när innerstaden omvandlades . Framkomligheten för kollektivtrafiken förbättras bl.a. genom ett busstomnät. är vissa bostadsområden kring de mest trafikerade vägarna i bullerstörda. I de fall investeringar i kollektivtrafik eller avlastande vägleder inte kan bidra till minskade bullerstörningar kommer särskilda åtgärder att vidtas som minskar bullerstörningarna. Det gäller bl.a. och vissa bostadsområden i ytterstad. 2.2 med framställning om annan finansiering av den statliga väghållningen - Förslag rörande vägavgifter m.m. Mot bakgrund av uppgörelserna i och , vilka förutsätter att vissa väginvesteringar finansieras genom avgifter på väg-och gatutrafiken, uppdrog regeringen åt att utforma ett i ett längre tidsperspektiv hållbart förslag till kravspecifikation för avgiftssystem för väg- och gatutrafik i storstadsområdena och för de övriga delarna av vägnätet där avgifter kan aktualiseras. lämnade en första avrapportering till Dennisförhandlarna , Rapport om avgifter på biltrafiken. innehöll en redovisning av alternativa intäktssystem för , systemkrav vid upptagning av avgifter från biltrafik samt utvecklingen av teknologi och betalsystem. redovisar i rapporten bl.a. sex alternativa lösningar med infartstullar enligt följande: a) enbart vägtullar innanför Ringen - med och utan centrumsnitt, b) enbart tullar utanför Ringen och på , c) vägtullar på Ringen, Västerleden och innanför Ringen och vid passage genom centrumsnittet i innerstaden, d) vägtullar på Ringen och innanför Ringen, e) vägtullar innanför Ringen och vid passage genom innerstaden samt f) upprepad betalning i tre snitt utanför Ringen. förordade i rapporten alternativen b eller c då endast dessa alternativ kan ge erforderliga intäkter för att finansiera planerade väginvesteringar. Alternativ b kan lösas med be- fintlig teknik medan alternativ c blir möjlig först när den nya helautomatiska upptagningstekniken kan användas. Vid överenskommelsen fastslogs att mycket talar för alternativ b. Även andra avgiftsalternativ kan dock bli aktuella med den snabba utveckling av tekniken för avgiftsupptagning. överlämnade en redovisning med förslag rörande bl.a. vägavgifter till regeringen . Rapporten innehåller såväl förslag till genomförande av storstadsöverenskommelserna som förslag av mer generell natur. I det följande behandlas enbart frågor av betydelse för storstadsuppgörelsernas genomförande i Stockholms- och Göteborgsregionerna. Regeringen har för avsikt att behandla övriga delar av i ett annat sammanhang. har lämnat kompletterande uppgifter om ekonomiska och finansiella förutsättningar för projektet. De regionala parterna har överlämnat en granskningsrapport beträffande Väg- verkets skrivelse. 2.3 Departementspromemoria om en lag om vissa vägtullar i Efter ändring i väglagen (1971:948) kan vägobjekt efter regeringsbeslut helt eller delvis finansieras med avgifter från vägtrafikanterna. Detta avser objekt som byggts efter . Väglagens reglering är tillräcklig när det gäller finansiering av nya vägobjekt med avgifter. Om däremot vägavgift avses tas ut utan att tillräckliga kopplingar mellan avgift och prestation föreligger eller om avgifter avser även äldre vägobjekt är den att betrakta som en skatt och kräver en kompletterande lagstiftning. Inom har utarbetats en promemoria, Lag om vissa vägtullar i - En modell - (Ds 1993:52), med principer för hur en vägtullslag bör byggas upp. Promemorian har remissbehandlats. En reviderad promemoria, med beaktande bl.a. av lämnade remissynpunkter, har upprättats inom rättssekretariat. 2.4 och kommunernas redovisning enligt 6 kap. 2 naturresurslagen och remissinstansernas synpunkter på redovisningen Regeringen beslutade med stöd av 6 kap. 2 lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (NRL) att , , , , , , , , , , , , , , , och kommuner skulle redovisa hur kommunerna i sin planering enligt (1987:10) avser att tillgodose intressen som rör hushållningen med naturresurser i de områden som berörs av . Redovisningen skulle lämnas till i . skulle också enligt beslutet efter samråd med redovisa vad som helhet och i överenskommelsen ingående projekt innebär för miljön i regionen, samt hur dessa projekt går att förena med bestämmelserna i om en långsiktigt god hushållning med marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. Redovisningen skulle lämnas till regeringen . De berörda kommunerna överlämnade de begärda redovisningarna till , som kom in med sin redovisning till regeringen. Redovisningen omfattade förutom yttrande och berörda kommuners redovisningar, även bl.a. nr 1993:6, och miljön, som innehåller en redovisning av vad som helhet och i överenskommelsen ingående projekt innebär för miljön i regionen. redovisning remitterades till ett antal myndigheter. Synpunkter har kommit in från Överbefälhavaren, , , , , , , , Kommunikationsforskningsberedningen (tidigare Transportforskningsberedningen), , , , , , , , för byggnadsforskning, geologiska undersökning, , m.fl. Kommunernas redovisning visar enligt att det pågår ett omfattande planeringsarbete i syfte att genomföra . Kommunerna för visserligen fram en hel del synpunkter på överenskommelsens olika delar, men samlade intryck är att principiella innebörd har stort stöd i kommunerna. Flera kommuner betonar karaktär av prin- cipöverenskommelse och behovet av fortsatta förhandlingar inom ramen för överenskommelsen. En flexibel organisation bör finnas för dialog mellan berörda parter, främst staten och kommunerna. Mer än hälften av kommunerna anser att åtgärder för att motverka negativa miljöeffekter måste rymmas inom . Flera kommuner uttrycker därför krav på ytterligare utredningar om tunnellösningar för väg- och järnvägssträckningar. Det gäller främst för Getingmidjan och , kommun för järnvägen , kommun för järnvägen förbi , för öster om , kommun för i delen och kommun för vid Orlångenområdet. kommun anger att några planeringsinsatser från kommunens sida med anledning av Västerleden inte är aktuella. 2.4.3Länsstyrelsens redovisning och remissynpunkterna på redovisningen anser att överenskommelsen som helhet är positiv och gagnar länet och dess utveckling. Det slutförda uppdraget - i kombination med kommunernas redovisningar - ger en god överblick över de frågor som ännu återstår att lösa.