prop · GI0335 · 1994-12-31 00:00:00 — Somanförte i avsnitt 5.9 kan regeringen med stöd av lagen (1987:1069) om mllfrihetm.m. meddela föreskrifter om utjämnings- och antidumpningsåtgärder Förfarandetför utjämningsåtgärder är deteamma som för antidumpningsåtgärder. haraldrig vidtegit några utjämningsåtgärder. Detreviderade avtelet har jämfört med Tokyorandans allmänt hållna bestommelser omsubventioner en ny och tydligare sttiikmr I texten fastelås bl.a. vilka slag avstetiiga stödåtgärder som är att betrakte som en subvention, när och huråtgärder får vidtes mot subventioner samt undantegs- och övergångsregler föru-länder och f d. planekonomier Exporteubventioneroch subventioner som villkoras på så sätt att inhemska insatevaror skall användas före importerade är förbjudna. Stöd till forskning och utveckling, regional utveckling och miljöanpassning är tillåtna under förateättning art ett antel kriterier kan uppfyllas. Övriga stödformer kan angripas. Om de orsakar skada på annat lands industri eller orsakar andra negativa handelseffekter, eller om subventionsnivån " överstiger av varans värde, kan det drabbade landet införa Prop.1994/95:35 motetgärder Detta kan antingen ske unilateralt genom utjänmingsåtgärdereller multilateralt genom att WTO:s medlemmar bemyndigar landet i fråga attvidte sanktioner som ster i proportion till den skada som åsamkate det. Reglernaom utjänmingsåtgärder är till stora delar identiska med de bestommelser omantidumpning som redovisate i avsnitt 5.9. I undersökningar omutjämningsåtgärder festetolls dock omfattningen av en subvention istellet fördumpningmarginalen. Däratöver är WTO:s allmänna tvistlösningsregler tillämpligauten några begränsningar Dock föreskrivs i en ministerdeklaration att enhetligalösningar av tvister vad gäller utjämnings- och antidumpningsåtgärder skalleftersträvas. Subventionsbestemmelseraa för handel med civila flygplanpresenteras i ett särskilt avsnitt. Subventionsregleraa avseendeJordbraksområdet regleras genom särskilt avtel. Sverigeförespråkade under förhandlingaraa den s.k. trafikljusmodellen, där rätten attge vissa subventioner som har liten eller obefintiig handelspåverkan skullebalanseras av strikte regler för övriga stödformer Utfallet ligger väl i linjemed denna målsättning, även om utrymmet för tillåtna subventioner blev störreän vad vi önskat. Framför allt gäller derta subventioner till forskning ochutveckling, där de tillåma subventionsnivåeraa är höga. Möjligheten att gesubventioner för anpassning till nya miljökrav är snävt avgränsad ochöverensstemmer väl med svenska målsätmingar Bestemmelsema om regionalstödsaknar hänvisning till befolkningstethet, men regeringens bedömning är ändå attnuvarande svenska former för regionalstöd konuner att rymmas inom avtelet. Förövriga stödformer kommer det nya avtelet att medföra strängare regler ocheffektivare motetgärder, vilket är positivt. Öppenheten i systemet kommer attförbätttas i och med den ökade anmälningsplikten avseende medlemmarnassubventionssystem. kommer för svensk del att hanteras enligt gällandeordning. Vadgäller utjämningsåtgärder är utfallet tillfredssteUande. På samma sätt som ifråga om antidumpningsavtelet ligger förtjänsten framför allt i tillkomsten avklarare och tydligare regler Dessa bör minska utrymmet för godtycke i framtidaundersökningar. Det är också betydelsefullt att utjämningsåtgärder endast fårvara i kraft en begränsad tid. Liksom beträffande antidumpningsåtgärder kommer,om blir medlem i EU, subventioner och utjämningsåtgärder, att hanterasgemensamt av och övriga medlemssteter inom ramen för EU:s gemensammahandelspolitik. Somanförte i avsnitt 5.9 kan det vid ett negativt utelag i folkomröstningen om ett svenskt medlemskap i bli akmellt med vissa ändringar i lagen (1987:1069) om mllfrihet m.m. Regeringen avser i sådant fall att återkomma till med förslag till de lagändringar som kan behövas. Sammanfattning:Det nya avtelet om skyddsåtgärder innebär en mycket deteljerad uttolkning ochvidareutveckling av artikel XIX. Regler för hur och när en skyddsåtgärdfår vidtes har förtydligate och tidsgränser har satte för hur längeskyddsåtgärder får vara i kraft. Förbud mot gråzonsåtgärder har införts.Avtelet föreskriver att skyddsåtgärder skall vara icke-diskriminerande, menvissa möjligheter till selektiv tillämpning finns vid införande av kvoterReteliationsrätten har inskränkte, vilket kan leda till att användningen avskyddsåtgärder ökar ArtikelXIX är den centrala GATT-regeln för skyddsåtgärder. Den tillåter en medlem attvidte skyddsåtgärder mot plöteliga importökningar som skadar eller hoter skadainhemska producenter av varor av samma slag eller direkt konkurrerande varor.Artikeln är relativt allmänt utformad och anger inga deteljerade bestemmelserför när en skyddsåtgärd får införas. Den praxis om icke-diskriminerandetillämpning som utvecklate har gjort att artikeln har använte relativtsparsamt. Även risken att uteättes för omfattende reteliationsåtgärder torde haverkat avhållande. har i sin mr lett till ett ökande antelgråzonsåtgärder, dvs. handelsrestriktioner i form av s.k. frivilligaexportbegränsningsavtel o.d. Diskussioner har länge pågått om hur denna artikelskall tolkas. Liksom under Tokyorandan kom förhandlingaraa i Uraguayrandanfrämst att gälla frågan om selektivitet kontra globalitet, dvs. om enskyddsåtgärd kan införas mot bara ett land eller om den måste göras ickediskriminerande.I Tokyorandan misslyckades man med att lösa denna fråga. Enannan förhandlingsfråga rörde rätten för det land som uteätte för enskyddsåtgärd att själv vidto motåtgärder. I artikelns nuvarande utformningfinns denna rätt i form av en rättighet att undandra GATT-koncessioner sommotevarar den 'förlust' som man får utete. Reteliationsrätten var främst ägnadål att höja tröskeln för skyddsåtgärder Iövrigt diskuterades bl.a. frågan om hur länge en skyddsåtgärd får vara i kraftoch hur gråzonsåtgärder skall avvecklas. Uraguayrandans avtel omskyddsåtgärder innebär en mycket deteljerad uttolkning och vidareutveckling avGATT:s artikel XIX. Reglema för när och hur en skyddsåtgärd får vidtes harförtydligate och tidsgränser för hur länge en skyddsåtgärdfår vara i kraft har införte. Avtelet föreskriver Prop. 1994/95:35 vidareförbud mot gråzonsåtgärder som sttider mot regleraa om ickediskriminering och lägger också fast tidsgränser för utfesning av existerande åtgärder. Iavtelet föreskrivs att skyddsåtgärder skall vidtes på global och ickediskriminerandebasis. Om skyddsåtgärden innebär att kvoter införs och importlandet kan påvisaatt importen från vissa länder har ökat oproportionerligt mycket i förhållandetill den totela importökningen , ges dockmöjlighet till riktede åtgärder. Dengenerella tidsgränsen för en skyddsåtgärd har satte till , med rätt tillförlängning En begränsningsåtgärd får således vara ikraft i högst Alla åtgärder med längre varaktighet än skall docksuccessivt trappas ned . Vidare har en spän införte mot att vidtenya åtgärder i anslutning till att de gamla löper ut. En lika sombegränsningen har gällt, dock , måste gå innan åtgärden får vidtespå nytt mot samma vara. I sådana fall måste namrligtvis en ny prövning görasinnan åtgärden återinförs. Rättentill motetgärder har inskränkte. Om överenskommelse inte kan nås kvarsterrätten att införa motetgärder, men dessa får inte införas under de tre försteåren som åtgärden är i kraft, om skälet till införandet av skyddsåtgärder är enimportökning i absolute termer Idet nya avtelet har man även definierat begreppen "allvarlig skada","hot om allvarlig skada" och "inhemsk industti". Vidareexemplifieras faktorer som man har att beakte vid fastetellande av skada ellerhot därom. Genom avtelet ges u-länderaa vissa förmånligare villkor bl.a. genomatt de kan ha en skyddsåtgärd i kraft än i-länderU-länder skall också undantes från skyddsåtgärder om deras individuella andelav importen till det land som vidter skyddsåtgärden understiger tte procent,dock på villkor att sådana länders sammantegna andel utgör högst avtotelimporten. Svensktexport kännetecknas av relativt låga importendelar på många marknader, vilketgjort att vi nästen helt har undgått att uteättes för skyddsåtgärderEn mycket positiv aspekt av det nya avtelet är att gråzonsåtgärder förbjuds ochatt existerande åtgärder av dette slag skall avvecklas. Detta bör innebära attden långvariga ttenden att tillgripa handelsresttiktioner utenför detmultilaterala regelverket nu kan brytes, vilket bör bidra till att förtroendetför det multilaterala regelverket ökar. Det finns dock en risk att deninskränkning i reteliationsrätten som det nya avtelet innehåller kan komma attleda till att användandet av skyddsåtgärder enligt artikel XIX ökar Det är emellertidförst som man kan få en uppfattning om hur olika länder kommer atttillämpa de nya regleraa. 5.16 Allmänna tjänstehandelsavtalet (General onTrade in Services, GATS) Sammanfattning:Enligt beräkningar var världens I5:e störstetjänsteexportör med ett exportvärde om (1,7 %av den totela väridsexporten). Värdet av tjänsteexport, så som den kanmätes, utgjorde av värdet av varaexporten , och värdetav den svenska tjänsteexporten har ökat betydligtsnabbare än värdet av varaexporten. Tillskapandet av ett multilateraltregelverk för den interaationella handeln med tjänster har mot den bakgranden varitett högt prioriterat svenskt inttesse och att tjänstehandelsförhandlingaraa iUraguayrandan ledde till ett sådant avtel får betraktes som en stor framgång.Avtelet är uppbyggt med som förebild och innehåller föratom ett ramavteloch bilagor med kompletterande regler för vissa tjänstesektorer även nationellabindningslistor över åteganden i fråga om regleringar för handeln med tjänsteri olika sektorer Förhandlingarna om finans-, telekommunikations-, sjöfarte- ochpersonrörlighetetjänster kunde inte slutföras inom ramen för Uraguayrandan ochforteätter därför med sikte på att avslutes Det totela värdet av denintemationella handeln med tjänster uppgick till ca 1000 miljarder USD.Värdet av tjänstehandeln hade då under en följd av år ökat betydligt snabbareän värdet av varahandeln och en forteatt liknande utveckling föratees. Sverigehar integit en framskjuten position bland världens tjänsteexportörer och värdetav den svenska tjänsteexporten var 15,2 miljarder USD. Det ärtjänsteföretegen i som svarar för den snabbast växande andelen avSveriges näringsliv, och värdet av tjänsteexporten uppgick till ca 30 %av värdet av varaexporten. Liksom i andra stöne industtiländer ökarsysselsättningen i på tjänsteområdet medan den minskar inom detraditionella varahandelssektorema. Förhandlingar omtjänstehandel har inte förte i någon av de tidigare GATT-randorna. Genom tillskapandet av ettallmänt tjänstehandelsavtel har man för förste gången lyckate eteblera ettgenerellt multilateralt regelverk för handeln med tjänster som även gällertjänsteföretegs eteblering i utiandet. ,sterkt uppbackat av egna inflytelserika lobbygrapper inom främst Prop.1994/95:35 finanssektora, var det land som sterkast drev frågan om attinkludera tjänster i Uraguayrandan. fick dock efter hand stöd av EG, sominsåg vilken betydelse tjänstehandeln hade för medlemsländeraa, och då i förstehand , och . Sverigeoch de övriga nordiska länderaa gav också från början sitt stöd åtförhandlingar om tjänstehandel, liksom flertelet övriga i-länder. ochövriga har deltegit mycket aktivt i förhandlingaraa om ramavtelet ochdess bilagor samt de nationella bindmngslistoma. Mångau-länder, däribland nyckelländer som och , var däremot sterktnegativa till att förhandla om tjänstehandel i Uraguayrandan. De ansåg atttjänstesektorn var av begränsat exportinttesse för u-länderaa och attförhandlingar skulle befäste i-landsdominansen i tjänstehandeln och drauppmärksamheten från förhandlingarna om för u-länderaa prioriterade frågor sommarknadstillträde i varasektom (t.ex. teko och Jordbrak). U-länderaas farhågorom att tjänstehandeln skulle dominera den kommande förhandlingsrandan leddetill krav på en formell separering av tjänstehandelsförhandlingaraa frånförhandlingaraa om varor, och en speciell förhandlingsgrapp (GNS, Group onNegotiations in Services) tillskapades. Trotedessa moteättningar kunde ministtaraa i Punte del enas om attförhandlingar om handel med tjänster skulle inledas. Målsättningen medförhandlingama var att eteblera ett multilateralt ramverk av principer ochregler för tjänstehandel. skulle leda till ökande handel med tjänsterparallellt med ökad öppenhet och fortiöpande liberalisering. Allteftersom förhandlingama fortekred kom också motetendet från u-ländema motförhandlingar om tjänstehandel att successivt minska. I tekt med en såledesallt mer konstraktiv attityd, kunde ambitionen höjas till att omfattenationella åteganden också av u-länderaa. Denna attitydförändring harmotiverate dels av unilaterala liberaliseringsprogram i flera , dels avatt flera har utvecklat sina tjänstehandelssektorer och fått ökadinsikt om egna offensiva förhandlingsinttessen. Pågrand av oenighet mellan parteraa i slutekedet av förhandlingaraa om värdet avgjorda åteganden på vissa områden kunde förhandlingama om finans-, sjöfarte-och personrörlighetetjänster inte slutföras. Man beslöt därför att forteatteförhandlingaraa efter Uraguayrandans avslutning. För telekommunikationstjänsterhade man redan tidigare beslutet om forteatte förhandlingar Förhandlingarna påovan nämnda områden har redan inlette och kommer att fortsatte i högst framåt. Tjänstehandelsavtelet,som enligt avtelete definitioner tecker all handel med tjänster, är uppbyggt med som förebild och består av tre huvuddelar: ° 1. ett ramavtel med allmänna förpliktelser som gälleralla medlemmar Prop. 1994/95:35 och all tjänstehandel, 2. nationella bindningslistor för åteganden ommarknadstillttäde och nationell behandling för enskilda tjänstehandelssektorersamt 3. bilagor och ministerbeslut som behandlar speciellaförhållanden inom respektive tjänstehandelssektor, inklusive beslut omförlängda förhandlingar inom vissa tjänstehandelssektorer. Blandde viktigaste tjänstehandelssektorer som omfattas av avtelet kan särskiltnämnas finansiella tjänster, telekommunikationer och transporter Andra viktigasektorer är t.ex. yrkesmässiga tjänster (advokater, revisorer, arkitekter,ingenjörer, etc.), datotjänster, forsknings- och utvecklingstjänster,fastighetemäkleri, uthyming, olika konsult- och kontorstjänster, posttjänster,disttibution, undervisning, miljötjänster, hälsorelaterade tjänster och mrism. Tjänstehandelsavteletinnehåller också bestemmelser om forteatto förhandlingar om och utveckling avregler för bl.a. kvalifikationer, licenser, subventioner och stetligupphandling. Tjänstehandelsavteletär uppbyggt med som förebild, men med vissa variationer på grand avtjänstehandelns speciella karakter Den kanske viktigaste skillnaden är atttjänstehandelsavtelet gäller såväl handel i traditionell mening somtjänsteföretegs investeringar i utlandet. Nedan anges några av huvudprinciperaaoch regleraa i avtelet. Mestgynnad nations-principen (MGN) innebär att den mest förmånliga behandling avtjänster och tjänsteleverantörer som ett visst land ger till något annat landmåste utettäckas till att gälla alla länder som undertecknattjänstehandelsavtelet på samma villkor. Vissa möjligheter till undanteg frånMGN-principen föreskrivs. Sådana får dock inte gälla än tio åroch skall ses över En förteckning över de begärda undantegen(s.k. MGN-undantagsliste) skall bifogas varje lands bindningsliste. Ävenprincipen om nationell behandling, dvs. principen om att en utländsk tjänsteller tjänsteleverantör inte får ges sämre behandling, varken de facto eller dejure, än motevarande inhemska tjänster eller tjänsteleverantörer, finnsfastlagd i tjänstehandelsavtelet. Reservationer kan dock, till skillnad från iGATT, göras mot denna princip och skall i så fall särskilt anges i resp. landsbindningsliste. Avteletsyftar till öppenhet och insyn i fråga om relevante lagar och andraförfattningar som berör tjänstehandel. Sådana skall offentliggöras på lämpligtsätt. Regler om ekonomiskintegration tillåter länder att under vissa förateättningar ingå avtel om längre gående ekonomisk integration (t.ex. EES, EG och ). Detta innebär t.ex. att EES-ländema, utöver den nivå som bundite multilateralt i tjänstehandelsavtelet, kan ge sina resp. tjänster och tjänsteleverantörer en bättre behandling än den man ger utiändska tjänster ochtjänsteleverantörer Avtel om full integration av Prop. 1994/95:35 arbetemarknader tilläte också. innebär t.ex.att den nordiskagemensamma arbetemarknaden inte behöver utettäckas att gälla enligtMGN-principen. Undantegfrån de generella avtelsförpliktelseraa får, i likhet med vad som gäller enligtGATT, göras när det gäller att skydda den allmänna ordningen, djurs, människorseller växters liv och hälsa, tillämpandet av lagar om bl.a. bedrägeri,konfidentiella handlingar, skatter samt rikete säkerhet, etc. Tjänstehandelsavteletinnehåller också regler för tvistiösning och konsultetion. Slutligeninnehåller tjänstehandelsavtelet även bestemmelser om inrättende av speciellainformations- och kontektpunkter Det ankommer på regeringen att närmarebestemma hur dessa bestommelser skall genomföras för svensk del. Införandetav en viss tjänstesektor (t.ex. miljötjänster) i ett lands nationellabindningslisto innebär att landet i fråga har gjort ett obegränsat åtogande delsi fråga om marknadstillträde (främst med avseende på frånvaron av kvantitotivabegränsningar), dels beträffande nationell behandling för sektorn i fråga. Detär dock tillåtet att inom resp. tjänstesektor bibehålla ev. kvantitotivarestriktioner (t.ex. begränsningar i fråga om värde, volym, etc.) som kan ansesbegränsa en utiändsk tjänste eller tjänsteleverantörs tillträde till en marknadgenom att ange dem i bindningslisten. Begränsningar i fråga om nationellbehandling är på samma sätt tillåtna genom angivande i bindningslisten avregler som medför att utiändska tjänster eller tjänsteleverantörer i någotavseende ges mindre förmånlig behandling än inhemska tjänster ochtjänsteleverantörer på landete hemmamarknad. Varjeland kan allteå välja hur långtgående åteganden man vill göra inom varje sektoroch därmed dess liberaliseringsgrad. Efter bilaterala förhandlingar med andraländer har åtegandena införte i landete bindningsliste, vilket innebär att debundite, dvs. mer restriktiva regler får därefter inte införas. Bindningslistengäller dock multilateralt - dvs. lika mot alla avtelsparter enligtMGN-principen. Ett bundet åtegande kan inte försämras uten att landet i frågatvingas betela kompensation till andra avtelsparter i enlighet medtjänstehandelsavtelete bestemmelser Bindningslistoraasätter således ert tek för existerande restriktioner I kommandeförhandlingsrandor skall restriktionema successivt trappas ned på motevarandesärt som successiva förhandlingar i reducerat varamllaraa . Bilagoroch ministerbeslut Prop. Bilaganom artikel Il-undanteg fasteteller formerna för hur undanteg från MGN-principenskall göras och deras giltighetetid. Bilaganom rörlighet för fysiska personer som levererar tjänster under avtelet slårfast att avtelet dels inte tecker personer som individuellt söker tillgång tillett annat avtelsslutende lands arbetemarknad, dels inte gäller permanentanstellning, medborgarskap eller bosätming. Förpersoru-örlighetesektom föreligger dessutom ett ministerbeslut om attförhandlingarna om dessa tjänster skall fortsatte i syfte att uppnå längregående åtoganden. Dessa förhandlingar skall vara avslutode senast 6 månaderefter WTO-avtelete ikraftträdande. Visserligen har i stort sett samtliga ländergjort åteganden för att möjliggöra rörlighet över gränseraa för företegsledareoch specialister, men dette har av u-ländema betraktete som otillräckligt. Enligtbilagan om luftttansporttjänster och därtill relaterade aktiviteter ingårreparations- och underhållstjänster, marknadsföring och försäljning samtdatereservationssystem i tjänstehandelsavtelet, medan däremot trafikrättigheterär undantegna. Bilaganom finansiella tjänster reglerar rätten till nationell lagstiftning omförsiktigheteåtgärder i syfte att skydda integriteten och stebiliteten i ettlands finansiella system. 1andra bilagan om finansiella tjänster anges att MGN-undantagen suspenderas ochatt ändringar av gjorda åteganden får göras i samband med de ovan nämndaförlängda förhandlingama om finansiella tjänster. Tilltjänstehandelsavtelet firms dessutom fogat ett ministerbeslut om förlängdaförhandlingar om finanstjänster Frågan om åteganden inom finanssektorn blev islutförhandlingama i Uraguayrandan en av de allra viktigaste frågorna.Bakgranden var att , på grand av missnöje med vissa ländersfinanserbjudanden, avsåg att gradera sitt finansfjänsteerbjudande i två nivåer,vilket skulle ha undergrävt tjänstehandelsavtelete MGN-förpliktelse. Förart förhindra dette överenskoms i förhandlingamas absolute slutekede att deåteganden som görs på MGN-basis inte skall tillämpas fönän de förlängdaförhandlingaraa om finansiella tjänster avslutete. Förhandlingaraa skall varaavslutede senast efter det att WTO-avtelet ttätt i kraft. Vid det tillfälletges de avtelsslutende länderaa rätt att uten krav på kompensation förändra sinaåtoganden och MGN-undanteg. Avsikten är art det i samband med de förlängdaförhandlingarna om finansiella tjänster skall gå att uppnå sådana förbärtringarav vissa länders finanserbjudanden art långtgående MGN-undanteg inte blirnödvändiga. Detfakmm art MGN-undantagen suspenderas ledde till att endast gjorde åteganden på en lägre nivå. Som en reaktion därpå reducerade några länder, bl.a. , värdet av sina åteganden. Emellertid ansåg sig bl.a. EG, , de nordiska länderaa, , , , , , och , trote dette, kunna bibehålla sina ursprangliga högre Bilaganom förhandlingar om sjötranspomjänster anger ramaraa för de förlängdaförhandlingarna om sjötransporttjänster. SJöfarteförhandlingaraa harkomplicerate av att en rad länder haft svårigheter med att göra åteganden ommarknadstillträde och nationell behandling. USAhar inte gjort åteganden för en av de tre delsektorema, intemationell sjöfart,som man genom MGN-undantag har bibehållit möjligheten att vidteunilaterala åtgärder mot länder som man anser föra en ur amerikansk synvinkelorättvis sjöfartepolitik. Fleraandra aktörer, däribland EG och , har emellertid arbetet för ettlångtgående resultet och lyckate få många länder att göra betydande åtegandeninom sjöfartesektora. Dåläget i slutförhandlingama var fortsatt blockerat, beslöt man att skjuteliberaliserande åtoganden och förhandlade i stellet fram ettministerbeslut om förlängda förhandlingar. Dettemedförde att flertalet , däribland EG och de nordiska länderna, heltdrog tillbaka sina sjöfarteåteganden. Mot bakgrand av de relativt omfattendeåteganden som erbjudite, är resultetet av sjöfarteförhandlingarna enbesvikelse, inte minst for de nordiska länderna som engagerat sig för attsjöfarten skulle införas under tjänstehandelsavtelet. Det är dock positivt attsektora inte uteslöte helt, och förhoppningen ster nu till de förlängdaförhandlingama, som skall vara avslutede senast . Telekommunikationsbilaganinnehåller bestemmelser om tillgång till och användande av medlemmarnas allmännateletjänster på skäliga och ickediskriminerande villkor Bilaganom basteletjänster anger ramama för de forteätta förhandlingarna förbasteletjänster (i förste hand s.k. teltelefoni), vilka enligt ettministerbeslut skall vara avslutede . Deltegande ländergör i utgångsläget inte några åteganden för basteletjänster, men förbinder sigsamtidigt att inte förbättta sin förhandlingssimation (s.k.fredsklausul). Sverigehar engagerat sig starkt för de förlängda basteleförhandlingama, och beslutetom att dessa nu kommer att äga ram var välkommet ur svensk synvinkel. Ävenför yrkesmässiga tjänster har upprättete en arbetegrapp, som skall ge prioritetåt frågor om revisorstjänster Grappen har som mål att eteblera multilateralaregler angående kvalifikations- och licenskrav samt tekniska stondarder i syfteart onödiga handelshinder avskaffas. Resultatet för svensk del Prop.