prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — enskilda adoptioner, minskar något. Antalet förmedlade adoptivbam ochförmedlingssättet framgår av följande sammanställning. Antalet förmedlade adoptivbarn och rdrmedlingssättet, åren1990-1993 -Förmedlad genom aukt. -Förmedlad utan aukt. Andel barn förmedlade utan aukt. organisation (%) De flesta utländska bam som anlänt tillSverige har kommit Prop. 1994/95:100 från länder i ochLatinamerika. Önskan om att fä bam från de Bil. 6 tidigare öststaternahar dock ökat. Förmedlingen från dessa länder är emellertid ännu begränsad. Väntetidema för blivande adoptivföräldrar har minskatkraftigt. Adop-tionsköema till många länder är korta och har i många fallt.o.m. Trots att det i de flesta länder finns bam attförmedla redovisar adoptionsorganisationema brist på sökande familjer,framförallt när det gäller något äldre bam. Riksdagenhar beslutat att slopa vårdnadsbidraget och återinföra garantidagama iföräldraförsäkringssystemet fr.o.m. den (prop. 1994/95:61, bet.1994/95:SoU8, rskr. 1994/95:105). Beslutet innebär en nettobesparing påstatsbudgeten med . Propositionenom vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. Riksdagenbeslutade efter förslag i propositionen Vissa ekonomisk-politiska åtgärderm.m. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiUl, rskr. 1994/95:145) bl.a. om vissabesparingar inom bambidragssystemet och bidragsförskottssystemet. Beslutetinnebär en begränsad sänkning av flerbamstilläggen fr.o.m. ,som dessa frikopplas från bambidragsnivån i systemet. Beslutetinnebär en besparing på . Vidare beslutades attbidragsförskott och särskilt bidrag för vissa adoptivbam inte räknas upp enligtgällande indexregler utan fr.o.m. fastställs på samma nivåsom eller maximalt per bam och år. Om inte den översyn avunderhålls- och bidragsförskottssystemet (S 1993:09) som pågårföranleder ändringar som tillsammans med ovanstående åtgärd ger ennettoutgiftsminskning på , kommer regeringen attåterkomma med förslag om en successiv sänkning av bidragsförskottsnivån till12 . Slutligen beslutades en förlängning avpreskriptionstiden för underhållsbidrag från tte till vilket uppskattasinnebära en besparing på . 1 den nämnda propositionen aviserades ettutredningsarbete med inrikming att minska nettoutgiftema fördet direkta stödet till bamfamiljema med utöver de besparingarsom föreslogs i propositionen. Som regeringen inledningsvis konstaterat ärdetta sparkrav svårt att behandla separat som det nu är nödvändigtatt genomföra ytterligare utgiftsminskningar för staten som delvis ligger igränslandet till familjepolitiken. Regeringen avser därför nu lägga framförslag som inkluderar de nämnda tre miljarderna kronor. I det följande föreslås en sänkning av bambidragetfrån 9 000 till Prop. 1994/95:100 7 500 kronor per bam och år fr.o.m.den 1 januari 1996. Därvid har ett Bil. 6 utrymme beräknats förkompensation till särskih drabbade grupper. Altemativt kan bambidraget sättastill per bam och år utan att någon grupp fär särskildkompensation. Förslaget innebär en besparing som för kan uppskattastill . Frånoch med tillämpas ett nytt system för bostadsbidragen. Detnya systemet innebär vissa större regelförändringar. Bland annat prövas numerabostadsbidragen i allt väsentligt mot en beräknad framtida inkomst medefterkonfroll i ett sk. mllande system, utan att nya ansökningar görs varje år.Avsikten med en sådan prövning i stället för, som tidigare, en prövning mot gammal inkomst, är bl.a. att den fördelningspoHtiska träffsäkerhetenskall förbätfras. Det nya systemet innebär vidare attRiksförsäkringsverket (RFV) som central myndighet har ansvar för tillsyn,uppföljning och utvärdering av bostadsbidragen. På lokal nivå handläggsbidragen av de allmänna försäkringskassoma. Hanteringen av bostadsbidragen som stödform och dennya inkomstprövningen m.m. ställer krav på en uppföljning av bidragssystemetbåde som del i familjepolitiken och som del i bostadspolitiken. Regeringen hardärför gett RFV i uppdrag att redovisa hur det nyabostadsbidragssystemet fungerar. I uppdraget ingår även en analys av vilkafaktorer som påverkat de senaste årens kraftiga kostnadsutveckling förstödformen. I avvaktan på resultatet av RFV:s analys börreglema för bostadsbidragen fastställas så att kosmadsutvecklingen förbidragsgivningen bryts. Regeringens förslag i det följande med avseende påbostadsbidrag till bamfamiljer och hushåll utan bam, har därför inriktats såatt kostnadema för bidragsgivningen beräknas minska med ca 690miljoner kronor i förhållande till motsvarande kostnader under föregåendebidragsår. Sedanden har föräldrar till bam under som omfattas av lagen(1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) rätt per bam och år. Vidare kan förälder till bam som fyUt 16 årmen inte (i vissa fall ) och som omfattas av LSS fä tillfälligföräldrapenning om föräldem behöver avstå från förvärvsarbete för vård av sjuktbam. Fram till utgavs föräldrapenningunder sammanlagt för föräldrama. För 90 av dagama utgavsföräldrapenning med belopp enligt garantinivån, de s.k. garantidagama. Vidflerbamsbörd utgavs föräldrapenning för varje bamutöver det första, varav med belopp enligt garantinivån. medatt vårdnadsbidraget infördes fr.o.m. slopades Prop.1994/95:100 garantidagama samt höjdes garantinivån - som varit 60kronor Bil. 6 per dag - till per dag. Som en konsekvens av regeringens förslag i prop.1994/95:61 om avskaffande av vårdnadsbidraget föreslogs att de 90 garantidagamaskulle återinföras fr.o.m. den och att garantinivån skulle återställastill per dag. biföll regeringens förslag att avskaffavårdnadsbidraget och återinföra garantidagama fr.o.m. ( bet.1994/95:SoU8, rskr. 1994/95:105). Som redovisats i det föregående innebär detstatsfinansiella läget att besparingar måste göras på flertalet områden inomsocialförsäkringen. Detta gäller även föräldraförsäkringen. Vidare finns detenligt regeringens bedömning skäl att överväga om inte enhetligaersättningsnivåer bör införas i de olika socialförsäkringssystemen. Denuvarande dagersättningssystemen har blivit mycketkomplicerade. Detta har bl.a. resulterat i att överskådligheten i systemet hargått förlorad. Komplexiteten kan ha fört med sig beteendeförändringar som inteär önskvärda. Enligt regeringens uppfattning bör därför en enhetlig ersättningsnivåom införas såväl i sjuklöne- och sjukpenningsystemen som iföräldraförsäkringen som karensdagen i sjukersättningssystemen slopas.Ersättningsnivån vad gäller de två månadema med föräldrapenning som inte kanöverlåtas liksom den tillfälliga föräldrapenningen efter det att förmånenutgetts för samma bam bör dock alltjämt vara högre.Regeringen avser att senare föreslå att ersättningsnivån iföräldraförsäkringen sänks till av den sjukpenninggrundande inkomsten medundantag med föräldrapenning och tillfälligföräldrapenning fr.o.m. dag 15 där ersättningsnivån bör vara . För att åstadkomma ytterligare besparingar i syfteatt sanera statens finanser fordras att även andra åtgärder vidtas inomföräldraförsäkringen. En förändring som sannolikt är mindre kännbar förbamfamiljema än att ytterligare sänka ersättningsnivåema är slopandet av des.k. kontaktdagama inom den tillfälliga föräldrapenningen. avsedda för besök i och kontakt med bamets vardagliga miljö, t.ex. bamomsorgoch skola. Föräldrama har möjlighet att disponera två sådana dagar perbam och år fr.o.m. det kalenderår under vilket bamet fyller t.o.m. detkalenderår bamet fyller . Eftersom föräldrar har möjlighet att utnyttjaföräldrapenningdagar i samma syfte anser regeringen att kontaktdagama bör kunnaavskaffas. Regeringen avser därför att senare förelägga ett förslagom att fr.o.m. slopa dessa kontaktdagar. Vad nu sagts gällerdock inte de som kan utges till föräldrar med bam som omfattas avLSS. De sammanlagda besparingama till följd av nuaviserade förslag bedöms uppgå till I brutto. De nu nämndaändringsförslagen bör dock inte träda i kraft förrän den 1 januari 1997.Motivet härtill är att sänkningen av ersättningsnivån från i föräldrapenningenfr.o.m. gäller bam födda denna dag eller . För bamfödda före detta datum har föräldrama möjlighet att ta ut föräldrapenningmed t.o.m. . 1994/95:100 därefter är det således rimligt att sänka ersättningsnivån ytterligare. Som ett led i den nu nämnda reformen med enhetligaersättningsnivåer för föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning bör ävenersättningsnivån för havandeskapspenning sänkas från fr.o.m. denfjärde dagen i ersättningsperioden. Besparingen kan uppskattas till ca 20miljoner kronor brutto. Även denna ändring bör träda i kraft den 1 januari1997. Såvitt gäller havandeskapspenningen i övrigt harregeringen uppdragit åt att utreda frågan om i vilkenomfattning de olika förmånema under den senare delen av graviditeten utnyttjas.Därvid skall sjukskrivningsorsaker under graviditeten belysas samt sambandmellan sjukpenning, föräldrapenning och havandeskapspenning kartläggas. Uppdragetskall redovisas till regeringen före utgången av . Denekonomiska regleringen mellan särlevande föräldrar med bam och stödet tillensamföräldrar har varit föremål för ett långvarigt utredningsarbete utan attframlagda förslag har lett till ändrad lagstiftning. ser ensärskild utredning - Underhålls- och bidragsförskottsutredningen - 93 (S1993:09) - över ensamförälderstödet med uppgift att bl.a. pröva omförsäkringskassoma kan ges en störte roll vid fastställel-ser och jämkningar avunderhållsbidrag. Utredningen kommer att redovisa förslagvad gäller såväl administrationen av underhållsbidrag som reglema för beräkningav dessa. I den ekonomisk-politiska propositionen fömtsattsatt man vid det fortsatta utredningsarbetet beträffande familjepolitikenredovisar förslag till utgiftsminskningar, som tillsammans med den beslutade"frysningen" av bidragsförskottsnivån ger en besparing som senast år1998 uppgår till . Om sådana förslag inte redovisas kommeren successiv sänkning av bidragsnivån till per bam attgenomföras. Under arbetet med budgetpropositionen harregeringen konstaterat att ytterligare besparingar inom bidragsförskotten börövervägas inom ramen för det besparingspaket på somregeringen anser bör träda i kraft . Detta skall omfatta stmkturåtgärderinom läkemedels-och tandvårdsområdena och bidragsförskotten. Se vidare underavsnitt B. Ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp och ålderdom. Ändradebetalningstidpunkter för barnbidrag, bostadsbidrag och bidragsförskott Mednuvarande regler betalas bambidrag, bidragsförskott och särskilt bidrag förvissa adoptivbam ut den 20 och bostadsbidrag den 25 i . Regeringenföreslår att bidragen fr.o.m. betalas ut den 27 i varjemånad. Förslaget innebär minskade räntekostnader förstaten med ca räknat. Förslaget för- Prop. 1994/95:100 anleder ändring i förordningama om bambidrag,bidragsförskott, särskilt Bil. 6 bidrag för vissa adoptivbam ochbostadsbidrag. Genombeslut utfärdade regeringen direktiv till en särskild utredare(1992:08) att se över verksamheten med intemationella adoptioner och föreslåde förändringar som han finner påkallade. Utredningsarbetet initierades bl.a.mot bakgmnd av arbetet inom Konferensen för intemationeU privaträtt i medatt utarbeta en konvention som skall reglera förfarandet när det gällerintemationella adoptioner. Arbetet i har sedermera resulterat i enkonvention om skydd av bam och samarbete vid intemationellaadoptioner. Av direktiven (dir. 1992:69) framgår att utredarenbl.a. skall pröva den roll som för intemationella adoptionsfrågor() har i adoptionsverksamheten. Inriktningen skall vara att, medbibehållande av den enskildes möjlighet att adoptera utan medverkan avauktoriserad adoptionsorganisation, stärka NIA:s roll när det gäller attupprätthålla en verksamhet på hög etisk nivå till bamets bästa. Utredaren skallvidare redovisa olika möjligheter att minska kostnadema för intemationellaadoptioner utan att adoptionsorganisationemas arbetsmöjligheter begränsas samtundersöka hur de små adoptionsorganisationema kan stödjas. Även frågan om hurolika hjälporganisationer och andra ideella sammanslutningar kan medverka vidintemationella adoptioner skall prövas. Utredarens uppdrag har itilläggsdirektiv (dir. 1994:50) utökats med att även omfatta erkännanden avutländska adoptionsbeslut och därmed sammanhängande frågor. Resultatet avutredarens översyn redovisas i betänkandet Intemationella adoptionsfrågor; 1993års m.m. Betänkandet skall remissbehandlas. -att genom pedagogiskgruppverksamhet ge bam stöd och stimulans för sin emotionella, sociala ochintellektuella utveckling och bidra till goda uppväxtvillkor, -att ge bam med behov avsärskilt stöd i sin utveckling den omsorg som deras speciella behov kräver, -att underlätta för föräldraratt förena förvärvsarbete och studier med vård och ansvar för bam, -att utforma verksamheten isamarbete med föräldrama för att därigenom öka deras delaktighet, medansvaroch inflytande, -att utforma stödet ochregleringen så att verksamheten bedrivs ekonomiskt effektivt. Underde har två viktiga steg tagits för att nå dessa mål. Det första steget var principbeslut år1985 om att alla bam Bil. 6 över ett och fram tillskolstarten skall få delta i en organiserad förskoleverksamhet (prop.1984/85:209, bet. 1985/86:SoU5, rskr. 1985/86:27). Bam till förvärvsarbetandeeller studerande föräldrar erbjuds plats i kommunala eller altemativa (föräldrakooperativm.m.) daghem eller i familjedaghem. Bam i familjedaghem eller vars föräldrar ärhemarbetande erbjuds möjlighet att delta i verksamhet i öppen förskola ellerfä plats i deltidsgmpp. Ett andra steg togs då riksdagenantog regeringens proposition Utvidgad lagreglering på bamomsorgsområdet (prop.1993/94:11, bet. 1993/94:SoUll, rskr. 1993/94:117). I propositionen ladesövergripande mål för bamomsorg utanför hemmet fast. Kommunemas skyldighet atttillhandahålla bamomsorg för bam i åldrama till och med skärptesgenom ändringar i socialtjänstlagen (1980:620). Beslutet innebar en utvidgningav beslut genom att åldersgränsen för rätt till bamomsorg sänktes från18 till 12 månaders ålder. Även skyldigheten att tillhandahålla skolbamsomsorgskärptes. Bestämmelser infördes i socialtjänstlagen sompreciserar bamom-sorgens uppgift samt de kvalitetskrav som gäller förverksamheten. Förskoleverksamhetens uppgift är att genompedagogisk verksamhet erbjuda bam fostran och omvårdnad. Skolbamsomsorgensuppgift är att komplettera skolan samt erbjuda bam stöd i deras utveckling ochen meningsfull fritid. Förskoleverksamhetens och skolbamsomsorgens verksamhetomfattar omvårdnad, fostran och utvecklande stimulans i gmppens form. Att intesärskilja pedagogiken och omsorgen utan i stället se dessa som integreradedelar i verksamheten är utmärkande för bamomsorgen såväl i som i övriganordiska länder. Bamomsorgens organisation, dess kvantitet ochkvalitet, innebär att den kan fylla flera behov i det modema välfärdssamhället.Den möjliggör för föräldrar, mödrar såväl som fäder, att förena föräldraskapoch förvärvsarbete. Den erbjuder bamen trygga och stimulerande uppväxtvillkor.För barn med behov av särskilt stöd, t.ex. bam med funktionshinder och bam medpsykosociala problem, tar bamomsorgen ett särskilt ansvar. Bamomsorgen är i första hand till för bamen. Ettbam kan ha behov av att fä vara i sin invanda miljö i daghemmet ellerfritidshemmet även om föräldrar blir arbetslösa eller är föräldralediga. Personalen i förskola och skolbamsomsorg ärviktigast för kvaliteten i verksamheten. Personalen skall ha sådan utbildningeller erfarenhet att bamens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhetkan tillgodoses. Barngruppen i förskoleverksamhet och skolbamsomsorgskall vara lämpligt sammansatt med avseende på både gruppens storlek ochålders-och könssammansättning. Bamgmppen fär givetvis inte vara för stor iförhållande till personalstyrkan, om kraven på pedagogiskt innehåll skall kunnaupprätthållas. Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen skallvidare bedrivas i Prop. 1994/95:100 ändamålsenliga lokaler. Lokalemasstorlek och utformning samt miljö Bil. 6 och material skall varabeskaffade så att bam genom pedagogisk verksamhet kan erbjudas fostran ochomvårdnad. antog regeringens propositionVårdnadsbidrag. 1994/95:61, bet.1994/95:SoU8, rskr. 1994/95:105). Kommunemas skyldighet att ge bidrag tillenskild bamomsorg, som skulle ha trätt i kraft upphävdes.Kommunema kan i stället efter egen bedömning lämna bidrag till enskildförskole- och fritidshemsverksamhet. Samma regler skall nu gälla för kommunensom för vid tillståndsprövningen. Kommunema skall själva kommaöverens om hur kostnadsfrågan skall lösas för bamomsorgsplats för bam som inteär hemmavarande i kommunen. Enskilda daghem och fritidshem kan, under de rättaförutsättningama, berika bamomsorgen och bidra till en fortsatt positivutveckling. En grundläggande förutsättning är dock att de inte leder tillsegregering, t.ex. genom att avgiftssättning och intagningsregler fär styrandeeffekter på föräldrars val av verksamhetsform. Resurskrävande bam måste särskiltbeaktas. Därför bör enskild och bamomsorgsverksamhet bedrivas medsamma ekonomiska fömtsättningar. Kommunen måste ha ansvaret för hela denoffentligt finansierade bamomsorgen. Bamomsorgutanför hemmet bedrivs i form av kommunala och enskilda daghem, familjedaghem,deltidsgrupp, öppen förskola, fritidshem och öppen fritidsverksamhet förskolbam. har det också skert en snabb utveckling mot enintegration av skolbamsomsorgen i skolan. Sammanställningen nedan visar utvecklingen av dettotala antalet bam i daghem, familjedaghem, fritidshem och deltidsgmpp från år1985 . Uppgifter om antalet bam som fär del av verksamheten i öppnaförskolor och i öppen verksamhet för skolbam finns inte tillgängliga eftersombam som besöker dessa verksamheter inte behöver vara inskrivna. Antal barn i olika barnomsorgsformer 1980-1993 Källa: Statistiska meddelanden Av ovanstående sammanställning framgår att det harskett en kraftig utbyggnad efter det att principbeslutet fattades år1985. Detta gäller inte enbart bamomsorgen för förskolebam utan än mer förskol-bamen frots att dessa inte omfattades av principbeslutet. Andelen bam ifamiljedaghem har minskat . Följandeuppgifter har hämtats ur Bamomsorgsundersökningen , som förutom att geinfonnation om barnomsorgsformer också ger en bild av hur föräldrarförvärvsarbetar, utnyttjar föräldraledighet m.m. 1994/95:100 Bil. Barn 1-6 årefter omsorgsform. ■ Privat bet. ED Annat(mormor m.m.) Att bamen får tillsyn uteslutande i hemmet innebärinte självklart att vårdnadshavaren/modem inte förvärvsarbetar. (65000) av de bam vars vårdnadshavare förvärvsarbetade fick trots detta tillsyn ihemmet. Många - främst kvinnor - arbetar enbart /ellerföräldrama "saxar" sina arbetstider så att en av föräldrama alltidkan vara hemma. Av SCB:s löpande statistik (S 10 ) framgår att 52 800bam går i deltidsgrupp /94. Därvid har bam som harplats i familjedaghem frånräknats eftersom dessa annars skulledubbelredovisas. Sammantaget innebär detta att av bamen iåldem 1 - får del av samhällets bamomsorg. Socialstyrelsenhar haft i uppdrag att göra en kartläggning av kommunemas daghemsavgifter åren1993 och 1994. Av rapporten framgår följande. -Allt fler kommuner ser översina bamomsorgsavgifter. Nya konstruktioner införs och nivåema höjs. Sedanjanuari 1993 har 241 av landets kommuner gjort större eller mindre förändringari sina daghemsavgifter. -Avgiftema varierar mycketmellan olika kommuner - nivåer och konstruktioner. Avgiftema för ennormalinkomsttagare med ett bam på daghem kan variera mellan och 2 500kronor . -Förändringen mot tidsrelateradeavgifter är störst i storstadsregionerna. , och haralla en tidsrelaterad avgift med tre intervall. Bland förortskommunema har över50 % en avgift med fler än tre intervall. Är 1993 var andelen . -Den mest långtgående formen avtidsrelaterade avgifter är när föräldrar betalar en avgift . Våren1994 hade 22 kommuner infört timtaxa vid daghemmen - en fredubbling mottidigare år. - Ett syfte med tidsrelaterade taxor är att sökastyra närvaron vid dag hemmen så att kostnadema kan minskas. -I av kommunema ärdaghemsavgiftema inkomstrelaterade. Andelen har inte förändrats . -Vid de enskilda daghemmen -framför allt föräldrakooperativen - är det betydligt vanligare med enhetstaxa,oberoende av föräldrars inkomst och bamens närvarotider. Andraåtgärder för barns miljö och uppväxtvillkor Barnslevnadsvillkor i vissa storstadsområden Bamomsorgenoch andra verksamheter som riktar sig till barn och unga har under de senasteåren varit utsatta för kraftiga besparingar. har i rapportenBams villkor i förändringstider (följer upp och utvärderar1994:4) beskrivit utvecklingen av bams villkor med anledning av detfömyelsearbete och de besparingar som pågår i kommuner och landsting. Irapporten görs bedömningen att den generella kvaliteten inom bamomsorgen förförskolebam, trots allt, är god på de flesta håll i landet. Det finns dock ettantal kommuner med brister i fiera viktiga kvalitetskriterier. Speciellt idelar av storstäder och i förortskommuner har besparingar varh så omfattandeoch snabba att det inte gått att upprätthålla en verksamhet som överensstämmermed de mål som finns för bamomsorgen. Av rapport framgåratt barn till ensamstående föräldrar och bam med invandrarbakgrund i störreutsträckning än andra bam lever under knappa materiella omständigheter.Arbetslöshet är också vanligare i dessa grupper. kommer att tillkallas med uppgift att belysa och analyse- Prop.1994/95:100 ra den sociala utvecklingen i ett antal bostadsområden istorstadsregio- Bil. 6 nema, med utgångspunkt från bamens och ungdomamassituation. Särskild uppmärksamhet skall ges ungdomar med en svag ställning påarbetsmarknaden. Kommittén skall analysera hur boendesegregationen harutvecklats i ett antal storstadsregioner med bamrikabostadsområden där det fmns en hög koncentration av ekonomiskt och socialtsvaga gmpper, ensamstående föräldrar och invandrarfamiljer. analysera hur offentlig och kommersiell service fungerar och samverkar idessa områden och undersöka om det finns strukturella faktorer i dessabostadsområden som bidrar till att skapa sociala problem. Kommittén skallbelysa vilka som är de strategiska åtgärdema för att förändra en dåligsituation och bryta en negativ utveckling. Bamperspektivet skall särskiltframhållas. () inrättades som myndighet , med särskild uppgift att bevakafrågor som angår bams och ungdomars rättigheter och intressen. Ombudsmannenskall särskih uppmärksamma att lagar och andra författningar samt derastillämpning stämmer överens med åtaganden enligt FN:s konvention ombamets rättigheter. BO skall enligt sin instmktion (SFS 1993:710)lämna en berättelse till regeringen om sinverksamhet under det gångna budgetåret. 1 rapporten skall frågor lyftas framsom ombudsmannen anser att regeringen behöver överväga. I rapporten skallfinnas en sammanställning över de mer principiella uttalanden som ombudsmannengjort under verksamhetsåret. Särskilt skall sådana uttalanden tas upp sombehandlar författningars överensstämmelse med . Med anledning av övergången till kalenderårsbudgetkommer en författningsförändring att göras angående datum för avlämnande avBO:s rapport till med början , vilket innebär attnästa rapport kommer att omfatta tiden - 31 december 1995.Därefter skall tiden avse . BO:s första årsrapport till regeringen överlämnadesden . Rapporten består av två delar. Den första allmänna delenbeskriver bakgrunden till BO:s tillkomst, BO:s roll, arbetsmetoder och organisation.Den ger också en kortfattad beskrivning av de frågor BO arbetat med /94 och avser att arbeta med . Den andra delen innehåller de konkreta förslag ochsynpunkter i olika sakfrågor som BO vill framföra till regeringen. frågor som rör bamperspektivet i socialtjänstlagen, bamhälsovården,flykting-bamen, medinflytande för bam och unga i kommuner och i skolan,sexuella övergrepp, unga i fängsligt förvar, samt behovet av ett nationelltstatistiksystem över olycksfallsskador. De omfattande förslagen i BO:s rapport bereds förnärvarande av be- Prop. 1994/95:100 rörda departement. Vissa avförslagen är också föremål för utredning i Bil.