prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — 1.godkänner att den övergripandemålsättningen för den mättekniska verksamheten friom SWEDAC :s ansvarsområdeskaU vara i enUghet med vad regeringen förordar i avsnittet Slutsatser, 2.tiU Styrelsen för tekniskackreditering: Bidrag till riksmätplatser för /96 anvisar ettreservationsanslag på Bidrag till provnings- och mätteknisk FoU, m.m. 1993/94 Utgift 51772 000 1994/95 Anslag 48 950 000 1995/96 Förslag 72 900 000 varav48 312 000 beräknat för Anslagetdisponeras för bidrag tiU teknisk forskning och utveckUng av mät- ochprovningsteknik, normaUehållning samt därtiU anknuten standardisering ochrådgivning. Uppgiftemafullgörs av det statUgt helägda bolaget (). SPskaU i detta sammanhang utföra följande tjänster -forskning och utveckling mommät- och provningsteknik syftande tiU genereU och tiUämpad utveckling avmätmetodik och provnings-metoder, -utarbeta harmoniserade mät- ochprovningsmetoder, normalt inom ramen för det intemationeUa och europeiskastandardiseringsarbetet, -rådgivning tUl myndigheter ideras föreskrivande verksamhet specieUt vad gäUer mät- och provningsteknik, -intemationeUt samarbete inommät- och provningsteknik och FoU, -normaUehållning innefattandeetablerande och upprätthåUande av nationeUa normaler och säkerstäUande av denmtemationeUa spår-barheten. SPhar i sfri ansökan om bidrag föreslagit att insatsen för art upprätthåUa,utveckla och föra ut baskompetens avseende mät- och provningsteknik håUs på enoförändrad nivå och föreslår frisatser i form av särskUda projekt riktade motsmå och medelstora företag, specifikt Europaarbete samt förstärkthögskolesamarbete. SP har vidare särskUt redovisat resultat från SP:s insatserinom mät- och provningsteknik, forskning och utveckling, rådgivning ochkunskapsförmedling. SP har under utveckling en modeU, där nyttoflödetdemonsfreras i msentals Icronor, för att göra effektvärderingar i ett störtesamhäUsperspektiv tiUämpad på ett antal praktiska exempel. Dessa visar, i dedelar som kan värderas, på "uppväxUngseffekter" istorleksordningen hundra eller mer. 1994/95: BU. SP skaU genomeffektiv projekthantering och uitemationeUt samarbete utveckla tvärtekniskaprojekt över branschgränser, forskningsdiscipliner och teknikområden. SP skaUvidare aktivt medverka tiU att FoU-resultat överförs i mdustrieUatillämpningar med särskUd mriktning på små och medelstora företag samt stärkamät-och provningsteknikens betydelse för FoU-processen genom samverkan medNUTEK, andra forskningsråd och sektorsorgan samt mdustri och högskola. Resurser 1995/96 Regeringenbedömer SP som ett kompetent, intemationeUt erkänt och effektivt FoU-organ inomsitt område. SP samverkar väl med och kompletterar högskole- ochuistimtsystemens FoU. SP fimgerar effektivt och direkt som kunskapsförmedlarefiamför aUt tiU små och medelstora företag. Idet europeiska samarbetet är mätteknik och provning med forskning ochutveckling prioriterade områden. Som den dominerande nationeUa resursen för FoUfriom området provning och mätteknik är SP en betydelsefuU länk i bl.a.teknUcspridning, standardiseringsarbete och kvaUtetssäkring för aktörer inomnäringsUvet, myndigheter och organisationer. SP:s uppgifter i anslutning tiU systemet medeuropeiska tekniska godkännanden på byggområdet skaU fortsättningsvisfinansieras inom anslaget. Regeringen har vid beräkningen av anslaget utöverpris- och löneuppräkning tiUämpat ett produktivitets- och effektivitetskrav om3 % i enUghet med den princip som tiUämpas genereUt i årets budgetförslag. tiUBidrag till provnings- och mätteknisk FoU, m.m. för /96 anvisarett reservationsanslag på . 1993/94 Utgift 44 592 000 1994/95 Anslag 39 651 000 1995/96 Förslag 61 400 000 varav40 689 000 beräknat för är sedan den 1 januari 1993förvaltningsmyndighet för tekniska säkerhetsfrågor på elområdet. är verksamheten uidelad i en central del - med ansvar för bl.a.föreskrifter, elanläggningssäkerhet och ehnaterielsäkerhet - och endistrikts-organisation med ansvar för den lokala tiUsynsverksamheten. Detövergripande målet för elsäkerhetsarbetet är att förebygga skada på person ochegendom orsakad av elektricitet. skaU därvid svara förStatUga insatser för att bygga upp, upprätthåUa och utveckla en godsäkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel. Uikomsterhos , som redovisas på statsbudgetens Prop. 1994/95:100inkomstsida under mkomsttitehi 2552 Övriga offenUigrättsUga avgifter. 13beräknas tiU ca 72 mUjoner kronor för nästa budgetår (oförändrat jämfört medumevarande budgetår - 48 nuljoner kronor ). Elsäkerhetsverketomfattas av den ttåriga budgetprocessen fr.o.m. tiieårsperioden /96 - 1998.Verket har gett m en fördjupad anslagsframstälhiing . Ism fördjupade anslagsframställning föreslår mte någraförändringar av målsättningen för området elsäkerhet. Verket anför attförändringar av verksamhetens omfatming fömtses beroende på förändradeomvärldsförhåUanden. Verket föreslår en ökning av anslagsmedel tUlverksamheten för /96. pekar på att verketgenom förordning (1993:1067) om elektfo-magnetisk kompatibUitet, EMC, från ochmed har fått tiU uppgift att vara föreskrivande myndighetoch tiUsammans med utöva tiUsyn uiom EMC-området. Verket harvidare utsetts tiU samordnande myndighet för EMC-frågor i . Verketföreslår att målsättnmgen för EMC-arbetet skaU vara att medverka tiU en tiUfredsstäUandeelekfromagnetisk kompatibUitet som medger att oUka elektriska utiaistiiingar,apparater och system kan fungera på avsett särt utan art risk för Uv, personUgsäkerhet och hälsa, radiokommunUcation eUer näringsverksamhet. anför att förslagen tiUförändringar av verksamhetens inriktning framföraUt är betingade av faktorersom har sin gmnd i mtemationaUseringen och ett ökat deltagande ieuropaintegrationen. Verket menar att samtUga verksamhetsgrenar påverkas avdetta och att effekten bUr mest påtagUg vad gäUer tiUsyn av efrnateriel där eneffektiv marknadskonfroU kommer att kräva ökade resurser. På EMC-området anförverket att det är fråga om en ny verksamhet. Ett ökat deltagande från verket idet mtemationeUa standardiseringsarbetet kommer att krävas. Föreskriftsarbetetkommer i aUt högre grad att bedrivas på EES/EU-nivå. En viss, successiv, ökningav tiUsynsbehovet kan också, enUgt verket, fömtses på elanläggningsområdet.Omfattningen blfr bl.a. beroende av den takt i vUken mstaUationsmarknadenmtemationaUseras. anför att förändringama ifömtsättningama för elsäkerhetsarbetet mnebär att behovet av mformationsmsatserfrån verkets sida kommer att vara stort . har i sm årsredovisning i dedelar som avser resultatredovisningen redovisat verksamheten i föreskriftsarbete, standar diseringsarbete, tUlsyn av elanläggningar samt tiUsyn av ehnateriel. Verket redovisar även verksamheten mom det nya verksamhetsområdet p Sttukmren i årsredovisningen överensstämmer huvudsakUgen medden som redovisats i den fördjupade anslagsframställnuigen. Vadbettäffar föreskrifter och standardisering svarar Prop.1994/95:100 för elsäkerhet där nödvändiga vUlkor faststäUs för att skydda Uv,hälsa. 13 nuljö och ekonomiska värden. Även mtemationeUt arbete såvälrörande föreskrifter som säkerhetsstandardisering är betydelsefuUa delar ielsäkerhetsarbetet. fiamhåUer att aktiviteten på före-skriftsområdetunder perioden har varit högre än normalt. Arbetsuppgiftema har kunnat delasupp i två områden, nämUgen unple-mentering av EG-dfrektiv samt revision avstarksfrömsföreskriftema. Vad befräffiar standardiseringsarbetet anför verketatt arbetet tiU viss del har präglats av försöken på intemationeUnivå att förkorta tiden för att ta fram nya eUer reviderade standarder.Sammanfattiiingsvis anser att målen för arbetet inomföreskrifter och standardisering har uppnåtts. TiUsynsarbetet består tiU stor del av frispektioneroch konttoUer på fältet, elolycksfalls- och elbrandsufredningar, mformations-och upplysningsverksamhet samt erfarenhetsåterföring tiU verkets arbete medstandardisering. I elanläggningstiUsynen uigår också verkets bearbettiing ochpubUcering av eloIycksfaUsstatistik och elbrandstatistik, dispens- ochtolkningsärenden med anknytning tiU verkets föreskrifter samt viss rådgivning.Vidare hör även tiUsynen av den spårbundna trafiken tiU denna verksamhetsgrensamt frågor om elinstaUatörsbehörighet. gör bedömningen attmålen för perioden uppnåtts. Vad gäUer ehnateriel skaU tiUsynen ske genommarknadskonfroU och genom tiUsyn på användningsplatsema. MarknadskonfroUen skaUbidra tiU att säkerstäUa att tiUverkare och unportörer marknadsför säkerehnateriel samt i de faU ej säker ehnateriel kommer ut på marknaden åtgärdervidtas för att begränsa riskema. framhåUer att verksamhetenmom området tiU största delen består av mark-nadskonttoU av ehnateriel. För attövervaka marknaden i stort görs besök hos försäljningsstäUen, importörer ochtiUverkare kompletterat med övervakning av marknadsföringen i olika former.EnUgt verkets bedömning är resultatet inom verksamhetsgrenen tiUfredsstäUande. har sedan början av1970-taIet varit föreskrivande myndighet för radiostömingar. Verksamheten vidElsäkerhetsverket har under /94 främst omfattat frisatser momradiostömingsområdet samt utgivandet av föreskrifter för att införa för radiostömingar och elekfromagnetisk kompatibiUtet, påpekar att verksainheten inom området fömtom ovan nämndamsatser varit begränsad. 1994/95:100 BU. Förden kommande planeringsperioden /96 - 1998 bör de övergripande mål somgäUer för elsäkerhetsarbetet för /95 Ugga fast. Det övergripandemålet för EMC-verksamheten bör vara att medverka tiU en tiUfredsstäUandeelekfromagnetisk kompatibiUtet som medger att olika elektriska utmstningar,apparater och system kan fimgera på avsett sätt utan risk för Uv, personUgsäkerhet och hälsa, radiokommunikation eUer näringsverksamhet. Resurser 1995/96 1995/96 1997 Avgiftemasom tas ut för verksamhet skaU redovisas under inkomsttitelpå statsbudgeten. Motsvarande utgifter facks från ramanslaget. Elsäkerhetsverketsårsredovisning visar enUgt regeringens mening att verksamheten bedrivs medsådan uiriktning att de uppsatta målen kan nås. Det har emeUertid i vissa delarinte varit möjUgt att göra en totalbedömning av effektiviteten avverksainheten, eftersom underlag för en sådan prövning mte varit tiUgängUgt.Redovisningen för /94 är förstaårsredovisning och några relativa förändringstendenser har därför inte kunnatutiäsas. Regeringen fömtsätter att verket arbetar vidare med frågor rörandenyckeltal för prestationer, produktivitet och styckkosmader. Regeringen konstaterar att RRV inte anfört någrainvändningar i sm revisionsberättelse för /94. Fördjupad prövning Prop. Deresultat som redovisat för verksamhetema föreskrifter ochstandardisering visar att målen för perioden i huvudsak har uppnåtts.Målsättningen för föreskriftsarbetet och för verkets deltagande istandardiseringsarbetet är att utarbeta föreskrifter och bidra tiU utformningenav sådana standarder som är nödvändiga för att elsäkerheten skaU upprätthåUasutan att de utgör hinder för den tekniska utvecklingen eUer för handehi medandra länder. Verkets kosmader för föreskriftsarbetet under /94var 4,8 mUjoner kronon I totalkosmadema för föreskriftsarbetet mgår bl.a.kosmader för utredningar och informationsinsatser avseende elektriska ochmagnetiska fålt samt konsultinsatser för arbetet med en guide tiU demtemationeUt anpassade starksfrömsföreskriftema. Inom verksamhetsgrenen standardiseringhar kosmader för arbetet varit 6,3 mUjoner kronor /94. För standardiseringsarbetet består en stor del avkosmadema, , av köpta tjänster som ersätter msatser av egen personal. Inom tiUsyn av elanläggningar inriktas verketsarbete mot att motivera och bidra tiU att säkerstäUa att ägare och användare avelektriska anläggningar och elektrisk materiel iakttar elsäkerhetsföreskriftemasamt att elinstaUationer utförs enUgt gäUande säkerhetsföreskrifter. Målsättningenför den lokala tiUsynen på elanläggningsområdet är att se tiU att föreskrifterom utförande, handhavande och skötsel följs samt att erfarenheter fråntiUsynsarbetet återförs tiU föreskrifts- och slandardise-ringsarbetet. Verketskosmader för insatsema inom området var 20,5 mUjoner kronor /94.Målen för perioden har i huvudsak uppnåtts. För verksamheten efrnateriel är insatsema tUlstörsta delen marknadskonfroU av efrnateriel. Målsättningen för tiUsynen påehnaterielområdet är att se tiU att föreskrifter om konttoUordning samt omutförande, handhavande och skötsel av ehnateriel följs, samt att erfarenheterfrån tiUsynsarbetet återförs tiU föreskrifts- och standardiseringsarbetet.Elsäkerhetsverkets kosmader för verksamhetsgrenen ehnateriel var 8,1 mUjonerkronor /94. En stor del av kosmadema, , är hänförUg tiUköpta tjänster. De redovisade resultaten och prioritering mom befintUga ramarpå marknadskonfroU anger att uppsatta mål torde kunna uppnås. Motbakgmnd av den prövning regeringen gjort av verksamheten dras följandeslutsatser. Regeringens bedömning är att verksamheten inommyndigheten bör bedrivas enhgt den allmännainriktiung som gäUer för elsäkerhetsarbetet för /95. Detövergripande målet för EMC-verksamheten bör vara att medverka tiU entiUfredsställande elekfromagnetisk kompatibiUtet som medger att olikaelektriska utmstningar, apparater och system kan ftmgera på avsett sätt utanrisk för Uv, personUg säkerhet ochhälsa, radiokommunikation eUer näringsverk- Prop. 1994/95:100 samhet. I anslutning tiU insatsema skaU verket följa denintemationeUa utvecklingen samt främja svenskt deltagande i intemationeUtsamarbete inom sitt verksamhetsområde. Insatsema bör i ökad grad söka relateras tiUnyckeltal för prestationer, produktivitet och styckkosmader för att därigenomförbättra möjUghetema för en bedömning av verksamhetens effektivitet. Den nya verksamheten inom området elekfromagnetiskkompatibiUtet innebär att fått nya arbetsuppgifter Regeringenhar bl.a. mot den bakgmnden beräknat vissa förstärkningar under anslaget. Regeringen fömtsätter att nogaföljer utveckUngen vad gäUer elolycksfaU och elbränder för att bl.a. analyserainsatsema och elsäkerhetsnivåns utveckUng med särskUd uppmärksamhet påehnaterielområdet. Fr.o.m. /94 infördes enavgiftsfinansiering av verksamheten i form av en elabonnentavgift. I enUghetmed förordning (1993:560) om elabonnentavgift skaU elabonnenter årUgen efterdebitering betala in elabonnentavgiften tiU eUeverantören. Intäktema frånelabonnent-avgiftema tiUförs inkomsttitel. Medel för elsäkerhetsmyndighetens verksamhet böranvisas under ramanslag. För /96 beräknas medelsbehovet förElsäkerhetsverket tiU . Planeringsramen för perioden /96 -1998 har beräknats tiU . omfattas avregeringens sparkrav på utgifter för statUg konsumtion. /96 haranslaget räknats ned med ca 2,9 mUjoner kronor. Vid årets utgång motsvararbesparingen en real nivåsänkning på . Vid beräkningen av anslaget har hänsyntagits tiU förändrade samkostnader inom den lokala tiUsynsverksamheten. 1.godkänner den övergripande målsättningen för verksamheten friom ansvarsområde somregeringen förordat, 2.tiU /96 anvisar ett ramanslag på . 1993/94 Utgift 12 426 322 1994/95 Anslag 15 499 000 1995/96 Förslag 23 000 000 varav15 442 000 beräknat för Inkomsterhos (), som redovisas på . 1994/95:100statsbudgetens inkomstsida under uikomsttiteln 2552 Övriga offentUg- Bil. 13rättsUga avgifter, beräknas tiU 22 nuljoner kronor för nästa budgetår(innevarande budgetår 12 mUjoner kronor). SÅI är central förvaltningsmyndighet för frågor somrör brandfarUga och explosiva varor. Det övergripande målet för verksamheten äratt förebygga att personer och egendom kommer tiU skada vid hantering av sådanavaror. SÄIhar i sin årsredovisning i de delar som avser resultafredovisningen redovisatverksamheten i delområdena tiUsynsverksamhet, regelarbete, tiiUståndsfrågor,godkännandefrågor, utredningsarbete m.m., förlagsverksamhet samt extemutbUdning. Stmkmren överensstämmer i huvudsak med den som redovisades i denfördjupade anslagsframställningen. Verksamhetsmål har lagts fast för de olikadelområdena. Resultatredovisningen indUcerar att deverksamhetsmål som lagts fast i tiUfredsstäUande grad har uppnåtts. Vad gäUerregelarbetet nänrner inspektionen att projektplanen för översynen av det egnaregelverket behövt revideras, framför aUt beroende på att det varit nödvändigtatt prioritera EES-relaterat regelarbete. SÄI menar att de avvUcelser som finnsinte är av den arten och omfattningen att särskUda åtgärder behöver vidtas. SÄIpåpekar att resultatet av en pågående försöksverksanihet med samordnad tiUsynmeUan Arbetarskyddsstyrelsen, , ,och inspektionen visar att den gemensamma tiUsynenfiingerat bra. SärskUt positiva är företagen som bl.a. anser att den ärtidsbesparande. På myndighetssidan finns också positiva synpunkter, även om detinneburit en större arbetsinsats för myndighetema. Av en i årsredovisningenredovisad enkät tiU drygt 120 företag och lokala myndigheter framgår att majoritet ser synnerUgen positivt på inspektionens insatser och finner devara av väsentUg betydelse för säkerhetstänkandet mom resp. organisation. SÄI menar att det ekonomiska resultatet ärtiUfredsstäUande. Kostnadema för verksamheten har varit något lägre än detdisponibla anslaget. Anslagssparandet uppgår tiU . Detta sparandeutgör av det disponibla ramanslaget, i huvudsak en följd av högre mtäkter, som inspektionen disponerar, än väntat för förlags- ochutbUdningsverksamheten. SÄI har vidare tagit upp lån i tUlett belopp av . Avgifter som redovisats mot mkomsttitel uppgår tiU 13687 OCX) kr och det ackumulerade överskottet har ökats tiU 4 564 000 kr.Överskottet skaU användas för avräkning av kommande avgifts intäker. RRVredovisar inga invändningar i sin revisionsberättelse. Isin enkla anslagsframställning menar SÅI utan att hänvisa tUl resultateni årsredovisningen att inriktningen av verksamheten bör Ugga fastunder /96. Vidareföreslår SÄI i anslagsfiramställningen art anslaget faststäUs i enUghet medfasUagd resursram och att låneramen i bestäms tiU 450 000 kr.Inspektionen hemstäUer om i ökade resurser för EES/EU-refaterademsatser. 1994/95:100 BU. Deövergripande mål som gäUer för perioden /92 - 1995/96 bör Ugga fast. SÄI:sårsredovisning visar enUgt regeringens mening att verksamheten bedrivs medsådan inriktning att de uppsatta målen kan nås. Regeringens bedömning är attresultamppföljningen bör utvecklas ytterUgare i enUghet med gjorda åtaganden,bl.a. för att möjUggöra analys av verksamhetens effekter, dvs. hur skyddsnivånoch därmed indirekt olycksnivån påverkas av SÄI:s verksamhet. Inspektionensekononuska resulfat är tiUfredsstäUande. Regeringenkonstaterar att RRV inte anfört några invändningar i revisionsberättelsenavseende SÄI. Regeringenavser ge SÄI dfrektiv att tiU i en fördjupad anslagsframställninganalysera verksamheten med avseende på verksamhetsmål, resultat, inriktning,omfattning m.m. En vUctig utgångspunkt härför är EU-medlemskapets konsekvenserför den firamtida verksamheten. Nuvarande riktlinjer bör därför - i avvaktan påden fördjupade prövnmgen - omfatta endast /96. Regermgendelar SÄl:s uppfatttiing att det EU-relaterade arbetet måste prioriteras ochatt det kommer att kräva ökade resurser. Resursnivån är dock beroende av vissai dag mte helt överbUckbara faktorer EnUgt regeringens bedömning bör därför - iavvaktan på att bUden klamar -resursförstärknmgen för /96beräknas tiU ett belopp som ligger i den nedre delen av det uitervaU som SÄIangivit i sfri anslagsframställning. Med beaktande av det anslagssparande sominspektionen beräknat för /96 och efter teknisk justering avanslaget bör nänmda resursbehovkunna finansieras inom ramen för befintUga Prop. 1994/95:100 resurser. Det långsUctiga resursbehovet för denna verksamhet får Bil. 13klarläggas inom ramen för den fördjupade prövningen av frispektionensverksamhet. Anslaget bör faststäUas i enUghet med denplaneringsram som beräknades budgetproposition. Regeringen beräknarefter pris-och löneomräkning anslaget tiU . Myndigheten omfattasav regeringens sparkrav på utgifter för statUg konsumtion. /96har anslaget räknats ned med . Vid årets utgång motsvarar besparingenen nivåsänkning på I %. Regeringen tiUstyrker att myndighetens låneram ökasfrån tiU . Regeringen fömtsätter att det ackumuleradeavgiftsöverskottet så snart som möjUgt regleras genom nedsättning avavgiftsuttaget. Vid den organisatoriska omstmkmreringen av detmiUtära försvaret har regeringen i samråd med berörda intressenter fimnitlämphgt att i en helt annan omfattning än tidigare knyfa Försvarsmaktenshantering av brandfarliga och explosiva varor tiU samma regler som gäUer förden civUa hanteringen. Som en följd härav har regeringen nyUgen genom ändring iförordningen (1988:1145) om brandfarUga och explosiva varor (SFS 1994:1380)utökat Försvarsmaktens tiUståndsplikt vid hantering av explosiva varor tiU attomfatta även förvaring av sådana varor på fasta platser med SÄI som tiUståndsmyndighet.EnUgt regeringens uppfattning bör SÄI också vara tiUståndsmyndighet förFörsvarsmaktens hantering av brandfarUga varor. Detta kräver ändring av 13 §lagen (1988:868) om brandfarUga och explosiva varor. Överklagandebestämmelsema i 27 och 28 §§ lagen ombrandfarUga och explosiva varor innebär bl.a. att överklagande får ske hoskammartätten. Dessa bestämmelser bör nu anpassas tiU de nya regler omöverklagande som angetts i prop. 1993/94:133 och som innebär att överklagandesom huvudregel skaU ske vid aUmän förvaltningsdomstol varmed, enhgt 14 § lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, avses länsrätt. Befräffande vissa av de beslut som kommer att fåöverklagas vid allmän förvaltningsdomstol bör det, med hänsyn tiU frågomas art,i fortsättningen krävas prövningstiUstånd för att få frågan prövad ikammartätten. Inom har med anledning av detanförda upprättats ett förslag tiU lag om ändring i lagen (1988:868) om brandfarUgaoch explosiva varor. Förslaget fogas tiU protokoUet i detta ärende som bilaga13.1. 1.antar regeringens förslag tiUlag om ändring i lagen (1988:868) om brandfarUga och explosiva varor, 2.tiU /96 anvisar ett c 10.Sveriges geologiska undersökning: Geologisk under- Prop. 1993/94 Utgift 126 955 542 1994/95 Anslag 145 680 0001995/96 Förslag 191 400 000 varav129 715 000 beräknat för Inkomster vid geologiska undersökning ochBergsstaten, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln2528 Avgifter vid Bergsstaten, beräknas tiU 5,7 mUjoner kronor för nästabudgetår (mnevarande budgetår 4,1 nuljoner kronor). SGU är central förvaltningsmyndighet för frågor omlandets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. Det övergripande måletför SGU:s verksamhet ar att undersöka, dokumentera och beskriva Sverigesgeologi för att tillhandahåUa geologisk mformation som behövs särskUt inomområdena nuljö och hälsa, fysisk planering och hushållning med namrtesurser,namrresursförsörjning, jord- och skogsbmk och totalförsvar samt attmarknadsföra denna uiformation. SGU är chefsmyndighet för Bergsstaten, som ärregional förvaltningsmyndighet för frågor om landets mineralhantering. Måletför Bergsstatens verksamhet är att möjUggöra eftersökande och utvmning avfrämst , att förhindra misshushåUning med våra minerafresurser samt attförebygga att personer och egendom kommer tiU skada vid gmvdrift. SGUhar i sm årsredovisning i de delar som avser resultatredovisningen redovisatverksamheten i delonuådena geologisk undersökningsverksamhet,myndighetsverksamhet inkl. Bergsstaten, intäktsfinansierad verksamhet samtforskning och utveckling. Stmkmren överensstämmer i aUt väsentUgt med den somredovisades i den fördjupade anslagsframställningen. Som mål för den anslagsfinansierade verksainhetenexkl. stöd tiU geovetenskapUg forskning har följande lagts fast. De långsiktiga målen för den regionala systematiskaundersökningsverksamheten umebär att modem mformation anpassad tiU samhäUetsolika behov inom skUda regioner skaU firmas tiUgängUg för av Sverigeslandyta . För de prospekteringsintressanta delama av ochNortbottens län skaU mformationen finnas . För de flygbaseradegeofysiska undersökningarna skaU 75 %-målet uppnås . Informationen om delösa avlagringama på hela den svenska kontinentalsockeln skaU finnas tiUgängUgår 2060.