prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Artöverväga särskilda åtgärder i invandrartäta bostadsområden och hur eventaellaolägenheter med koncenttationen av invandringen till vissa kommuner kanmotverkas är som nänmts också en cenfral uppgift för den parlamentariskakommitté som ska se över invandrarpolitiken. Dessa båda ufredningar arbetar med att bryta dennegativa utvecklmgen i ett långsiktigt perspektiv. Det krävs emeUertid ocksåomedelbara åtgärder för att ge invanchare och andra som bor i segregeradeområden likvärdiga fömtsättaingar vad gäller t.ex. arbete och utbildning. Härhar såväl kommunema som arbetsmarknadsmyndighetema ert stort ansvar ochinsatser i dessa områden måste ges hög prioritet inom olika verksamhetsområden.Det krävs också en ökad och djupgående samverkan mellan olika myndigheter ochen stor flexibilitet i insatsema. Lokah finns på många håll projektidéer somkan vara svåra art förverkliga hiom ramen för ordinarie regelsystem,organisation och resursen Mot detma bakgmnd föreslår regeringen att 125miljoner kronor nu avsätts till ett nytt anslag på statsbudgeten för budgetåret1995/96 för särskilda insatser i invandrartäta storstadsområden. Syftet medinsatsema bör vara att stärka kompetensen och öka arbetskraftsdeltagandet blandde boende i dessa områden samt att konkret bidra till en god social utvecklingoch förhindra utanförskap. Finansiering av de nya anslagsmedlen sker genomomfördelning från anslaget för ersättaing till kommunerna förflyktingmottagandet, där i första hand medel för ersättning avexfraordinära kostaader minskas. Regeringen har för avsikt att föreslå ytterligaresärskilda insatser i invandrartäta områden i det program för användning avmedel från Europeiska socialfonden som ska överiämnas till EU-kommissionenföre . Regeringen återkommer med närmare förslagtill inriktaing av dessa insatser och hur medfinansiering ska ske. De medel som avsatts bör fördelas på msatser avprojektkaraktär i ett begränsat antal segregerade och invandrartäta områden istorstadsregionema. Insatsema bör bygga på lokala initiativ från de aktuellaområdena och kommunema. Respektive konimun bör ha det operativa ansvaret förgenomförandet av projekten. I projekten förväntas arbetsförmedling,försäkringskassa, landsting, fackliga och andra organisationer ingå. I den måndet framkommer behov av lag- och regeländringar för att kunna genomföraangelägna samverkansprojekt eller annan försöksverksamhet har regeringen föravsikt att återkomma med sådana förslag. Erfarenheter från det s.k.Plusprojektet inom bör i detta sammanhang särskilt beaktas. Särskildaprojektinsatser från kommunema av detta slag innebär ett Prop. 1994/95:100oförändrat ansvar för att svara för och prioritera Bilaga 11 arbetsmarknadspolitiska åtgärder riktade mot invandrare. Det ärnödvändigt att arbetsförmedlingama avsätter tilhäckliga förvaltaingsresurserför att kunna delta i samverkansprojekt. Vid sidan av de här redovisade insatsema imvandrartäta storstadskommuner kommer det också inom andra departementsansvarsområden att göras prioriteringar av särskilda åtgärder i segregeradestorstadsområden och ske en viss omfördehimg av medel för att ge utrymme försådana insatsen Inom den särskilda utredning om Levnadsvillkor istorstadsområden som tillsatt, förbereds projekt där enförstärkt samverkan mellan tex. kommunens socialtjänst, socialförsäkringar ocharbetsmarknadspolitik ska kunna åstadkommas i särskilt invandrartätastorstadsområden. 1993/94 Utgift 475 101 000 1994/95 Anslag 412 509 000 1995/96 Förslag 589 200 000 varav 391232 000 beräknat för är centi-al förvaltningsmyndighet för utlännings-, flykting-,hivandrar- och medborgarskapsfrågor i den mån de inte ska prövas av annanmyndighet. ska bl.a. pröva asyl-, tillstånds- ochmedborgarskapsansökningar; svara för överföring och mottagande av organiseratuttagna flyktingar, ta emot asylsökande samt främja invandrares integration idet svenska samhället. Från anslaget finansieras Invancfrarverketsförvaltamg vid huvudkontoret i och dess fem regionkonton Utgiftemaför Invandrarverkets förvaltaingskostaader har minskat de tre senastebudgetåren. disponerar dessutom följandeanslag inom littera D. *D3.Åtgärder för invandrare *D4.Överföring av och andra åtgärder för flyktmgar m.m. *D5.Ersättamg till kommunema för åtgärder för flyktmgar m.m. Underandra huvudtitlar disponeras del i anslagen: *F6.Diverse kostnader för rättsväsendet De övergripande målen för verksamheten är att denreglerade invandringen ska ske i enlighet med gäUande författamgar ochmtemationeUa Prövningen avärenden enligt utlänningslagstiftningen och lagen om svenskt medborgarskap skaske på ett rättssäkert sätt. Mottagandet av asylsökande och flyktingar skapräglas av respekt för individen och dennes förmåga och vilja att ta ansvar. Invandraresintegration i det svenska samhället ska ske i enlighet med deinvandraipolitiska målen jämlikhet, valfrihet och samverkan. har i sin årsredovisning för /94 lämnat underlagför regeringens uppföljnhig av myndighetens verksamhet harredovisat fem verksamhetsgrenar med bl.a. följande fastlagda verksamhetsmåloch uppnådda resultat: 1994/95:100 Bilaga11 Invandrarverketbör bringa ned handläggningstidema. Dengenomsnittliga handläggningstiden har minskat bå 1992/93 till 55dagar bå 1993/94. Såväl svårighetsgraden som kostnadema för tiUståndsärenden harökat. Handläggningstid for ärenden som Den genomsnittliga handläggningsti- ej berörtsav verkställighetsstopp eller avvaktan på regeringens praxisbeslut bör ejöverstiga . den, inkl.ärenden som överlämnats till regeringen, har uppgått bå 1993/94.Vid ingången av /94 hade verket en stor balans av ärenden somvarit vilande i avvaktan på regeringens praxisbeslut om bosnier. Asylmottagning Den genomsnittliga förläggnings- dygnskostnaden bör inte överstiga . Dengenomsnittliga förläggningsdygnskostnaden har uppgått till bå 1993/94. Väntetidenför mottagning I kommun bör Inte överstiga . Väntetidenpå verkets anläggningar efter beslut om uppehållstillstånd har uppgått till 9,4veckor under bå 1993/94. bör bringa ned handläggningstidema. Den genomsnittliga handläggningstl-den har minskat från 6månader bå 1992/93 bå 1993/94. Invandrarverketbedriver översärtningsverksamhet som finansieras med avgiften Avgiftemasstorlek bestäms och disponeras av . Verksamhetens intäkteruppgick till och kostnadema till ,vilket således innebär ett positivt resultat om 1 649 000 krononKostaadstäckningsgraden uppgår därmed till . ansvarar för funktionen Flyktingverksamhet inom det civilaförsvaret. ansvarar bl.a. för samordningen med övrigamyndigheter som har uppgifter inom funktionen dvs. ,, och . Av årsredovisnuigen förInvandrarverket framgår att när det gäller funktionen Flyktingverksamhet finnsviss planering för nivåer på flyktingmottagandet som ligger över vadInvandrarverket klarar inom sin ordinarie organisation. Vidare harInvandrarverket medverkat i ett stort antal totalförsvarsövningar /94. tilldelades för /94, medan avräknades. Derta resulterade i ert anslagssparande på 46 753000 kronon Regeringen beslutade art skulleföra bort som en besparing, vilket i praktiken innebär artanslagssparandet från /94 begränsades till 30 352 000 kronon skuld till förlån till investeringar i anläggningstillgångar uppgick till 34641 000 kronon () revisionsberättelseinnehåller inte några invändningar. Den dokumentation som utgör underlag tillårsredovisningen anses av revisorema vara föredömlig. 1994/95:100 Bilaga11 Deövergripande målen som gäller för perioden /95 - 1995/96 bör ligga fast. Deövergripande invandrarpolitiska målen har i flera avseenden inte helt kunnatförverkligas. Integrationen av invandrare har inte fortlöpt på det särt somvarit tanken, även om variationema är stora och många invandrare är väletablerade i det svenska samhället. fortlöpande bevaka behovet av åtgärder för Prop. 1994/95:100 artfrämja invandrares sitaation i , uppmärksamma berörda myn- Bilaga 11digheter på sådana behov samt verka för att vidtagna åtgärder samordnas. Somett av flera medel för att fullgöra denna uppgift bedömer regeringen det somviktigt att vidareutvecklar arbetet med sitaationsbeskrivningarom mvandramas integration. I jämförelse med /93 minskadeantalet asylsökande /94 från drygt 80 000 till 17 800.hivandrarverket påverkades direkt och på ett omfattande sätt av dennautvecklmg och myndigheten har ställts inför stora krav på att anpassaverksamhet och organisation efter de nya fömtsättningama. harunder /94 präglats starkt av neddragningar. Antalet anställdahar t.ex. minskat från 5 000 till 3 500 och cfrka 160 förläggningar har lagtsned. Inom Invandrarverket har det gjorts stora ansttängningar för att bemästtasitaationen. Extema faktorer har under /94påverkat möjlighetema att uppnå alla uppställda verksamhetsmål, bl.a. har detinte varit möjligt att uppnå handläggningstidema för asylprövningen. Regeringenbedömer att det nu finns väsentligt störte fömtsättningar för att uppnå verksamhetsmålenoch ser det som särskilt angeläget art nedbringarhandläggningstidema i asylärenden. Långa vistelsetider på förläggningar är nedbrytandeoch kan bl.a. medföra att yrkeskunskaper förioras och flyktingamapassiviseras. Kvaliteten i mottagandet är därför en viktig variabelför att åstadkomma goda fömtsättaingar för flyktingamas integration i detsvenska samhället altemativt återvändandet till sitt hemland. Under budgetåret1993/94 har organiserat särskild undervisning i svenska förbosnier som vistats på förläggningar. Svenskundervisning på förläggningar ärett exempel på att höjt ambitionsnivån för att förbättrakvaliteten i mottagandet. Den mer generella åtgärden för att höja kvaliteten imottagandet är att erbjuda samtiiga vuxna att delta i s.k. organiseradverksamhet, dvs. smdier i svenska, samhällsorientering, skötsel av lokaler m.m.Under /94 har huvuddelen av de vuxna deltagit i organiseradverksamhet under minst per dag. Regeringen bedömer det som angelägetatt arbetet med den organiserade verksamheten intensifieras för att dels höjakvaliteten i mottagandet, dels kunna uppnå målet och vuxenunder /95. Kommunema har under /94 tagit emotnärmare 53 000 flyktingar, varav ca 41 000 från föriäggningar.Verkets överenskommelse med kommunema om flyktingmottagande har ökat med 130 %jämfört . Det ökade flyktingmottagandet har medfört attkontaktema mellan och kommunema har intensifierats. Omkommunplaceringama kan antas ha låg eller hög kvalitet kan bl.a. bedömas genomatt mäta andelen flyktingar som efter kort tid - och utan attflyttaingen medför förbättrade fömtsättaingar för tex. 1994/95:100utbildning eller arbete - flyttar från sin urspmngliga kommunplacering. Bilaga 11 Regeringen bedömer det som angeläget att kvaliteten på kommunplaceringamaökar och att andelen flyktingar som flyttar till en ny kommun -som av anges uppgå till - mhiskar tillhögst . Tillsammans med och fleracenfrala frivilligorganisationer har gjort värdefulla msatseri strävan att engagera föreningar och enskilda människor imottagningskommu-nema för att underlätta flyktingars (företrädesvis bosniers)integration i det svenska samhället. Genom ett upprop finns det nu i mer än 150kommuner speciella gmpper som arbetar med att förmedla kontakter mellaninvandrare och svenska guider i det s.k. kontaktaätet Resultatredovisningen i Invandrarverketsårsredovisning har bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. Regeringenfinner den informativ och välstmktarerad i många avseenden men saknarredovisning och kommentarer av hur resultatet för varje verksamhetsgren harutvecklats med avseende på kvaliteten och i förhållande till övergripande mål. Övervägandenmed anledning av RRVs årliga rapport RRVhar i sin årliga rapport uppmärksammat regeringen på behovet av åtgärder förstyming och uppföljning vid . Regeringen avser - innan evenmellaåtgärder vidtas - att avvakta utfallet och de rekommendationer som framkommeri RRV:s pågående huvudstadie av ekonomi- och resultatsty'ming.RRV har även i vissa fall ifrågasatt tillämpning av långauppsägningstider och avtal om avgångsvederlag. Regeringen fömtsätter attInvandrarverket följer de generella anvisningar som gäller för statligamyndigheten Deantaganden om bl.a. antalet asylsökande som redovisats i litterainled-ningeninnebär art /96 bör klara av verksamheten ochsamtidigt, uiom ramen för gmndorganisationen, ha en potential för ytterligareärenden motsvarande 5 000 asylsökande. Regeringen anser att beredskapen införsnabba förändringar i asyltillströmningen motiverar en överkapacitet även pålängre sikt. Överkapaciteten bör utayttjas flexibelt så att personalenskompetens vidgas utöver de normala arbetsuppgiftema. Överkapaciteten bör bl.a.kunna utnyttjas för ökad medverkan i inresekontrollen vid inreseorter och förförstärkning vid utlandsmyndigheter med omfattande hantering avutlänningsärenden. Anslagsbehovet för gmndorganisationberäknades i prop 1993/94:100 till 388 809 000 kronon Omräknat till detförlängda budgetåret1995/96 uppgår anslaget för gmndorganisationen till Prop. 1994/95:100 583 214000 kronon Kompensation för pris- och löneförändringar bör Bilaga 11 lämnas med16 900 000 kronon har i sin anslagsframställning bl.a. yrkatmedel dels för avvecklingskostnader omfattande , dels förutgivning av publikationen Tema invandrare omfattande 600 000 kronon Dessabelopp bör engångsvis tillföras anslaget /96. De ökadeutgiftsbehov som följer av övriga förslag, bl.a. arbete inomden Europeiska Unionen, far genom omprioriteringar. En utgångspunkt vidfördelningen av verksamhetsområdets sparbetuig är att besparingama /96 ska gälla alla myndigheters förvaltaingskostaader.Invandrarverkets andel utgör , vilket motsvarar avgmndorganisationen. Regeringen bedömer att ävenfortsättaingsvis har en icke oväsentiig rationaliseringspotential. Övergångenfrån användning av stordatorer med höga driftkostaader till ett nytt datorstödmed betydligt lägre driftkostnader bör exempelvis minskakostnadema för gmndorganisation. Sammantaget beräknar regeringen för /96 till 589 200 000 kronon Långsiktigt kan gmndorganisationen beräknas till386 per budgetår (normalbudgetår ) i nu aktaellprisnivå. Detta vid en antagen asylinströmning om 15 000 till 25 000 personeroch oräknat evenmella krav på ökade rationaliseringsinsatser/besparingar. Regeringenbedömer det som nödvändigt att , som , snabbt skakutma anpassa ufrednings- och mottagningskapaciteten till oväntade och kraftigaförändringar i antalet asylsökande och ärendemängden bördärför bemyndigas att vid exfraordinära anspråk på myndighetens utrednings- ochbeslutskapacitet fa överskrida ramanslaget med 25 mUjoner kronor - utöversedvanlig anslagskredh -utan föregående regeringsbeslut. Förnärvarande saknas relevant underlag för att bedöma behov avlåneram för investeringar i anläggningstillgångar. Överväganden om låneram hosRiksgäldskontoret görs därför vid senare tillfälle. 10 1994/95. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. 1. godkänner att under vissaextraordinära omständigheter far överskrida ramanslaget med utanföregående regeringsbeslut 2. till för budgetåret1995/96 anvisar ett ramanslag på . 1993/94 Utgift 4 615 504 000 1994/95 Anslag 2 1995/96 Förslag 1 756 000 000 varav 1 244000 000 beräknat för juU 1995 - Frånanslaget finansieras förläggningsverksamhet medmottagningscentra vid utredningsslussar och asylförläggningar samt kostnademaför asylsökande som bor enskilt i kommunema. Även Invandrarverkets tolk- ochöversättaingskostaader för verksamheten med asylprövningar samt polisensförvarslokaler vid Carlslundsförläggningen finansieras från anslaget. Anhopningenav överklagade avvisningsbeslut hos samt vissa trögheter ikommunmottagandet av flyktingar med uppehållstillstånd väntas leda till ennågot långsammare utflyttaing från förläggningar och eget boende än vad somkunde fömtses . Med de fömtsättaingar som givits ilitterainledningen kan utgiftema under föriäggningsanslaget komma att uppgåtill ca /95. Detta överstiger anvisatanslag med drygt 300 miljoner kronon Utgiftemaför förläggningsanslaget beräknas till 1 756 000 000 kronon Som fömtsättninggäller att antalet personer i asylmottagningssystemet sjunker från 18 300 den Ijuli 1995 till 12 000 . 1 antagandebilden ingår vidare att14 300 utlänningar i genomsnitt försörjs i förläggningsvistelse eller i egetboende. Den genomsnittliga dygnskostnaden ska pressas nedmed från den nivå som ingick i antagandena för den senastelångsiktiga kon- sekvenskalkylen.Detta ger en utgiftsminskning på ca 157 miljoner kro- Prop. 1994/95:100 nonDen genomsnittliga dygnskostaaden fär därvid inte överstiga 220 Bilaga 11kronon I anslagsberäkningen ingår 19 mUjoner kronor förtolk- och översättningskostnader (som även inkluderar Invandrarverketshandläggning i asylprocessen) samt till polisensförvarslokaler i . till Förläggningskostnader m.m. för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på 1 . 1993/94 Utgift 21038 000 Reservation 19 000 1993/94 Anslag 21 326 000 1994/95 Förslag 38 420 000 varav 23276 000 för Anslagetdisponeras för bidrag enligt förordningen (1986:472) om statsbidrag tillinvandramas riksorganisationer samt till vissa samarbetsorgan för sådanariksorganisationen finansieras från anslaget sådana bidrag som lämnasenligt förordningen (1990:632) om bidrag till avgränsade invandrarpolitiskaprojekt. Desenaste årens omfattande invandring har dels medfört att vissa befintligariksorganisationer fatt fler medlemmar, dels att nya riksorganisationer växtfram och kvalificerat sig för statsbidrag. har i sinanslagsframställning redovisat fem nya organisationer som uppfyller kraven ibidragsförordningen och som bör få statsbidrag. Dessa är: i , , i ,samt Syriska föreningars riksförbund. Genom en neddragning av destatsbidragsnivåer som anges i förordningen och ett anslagstillskottpå blfr det möjligt att länrna stöd till samtliga de riksorganisationersom föreslagits av . i Sverigehar redan i tilläggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetårföreslagits erhålla bidrag med med hänsyn till förbundetssnabba expansion. För projektbicfrag beräknas oförändrade /96. 1994/95:100 Regeringen bedömer det härvid somangeläget att fortsatt statsbidrag Bilaga 11 länmas till Sociala missionensåtervändandeprojekt. till Åtgärder för invandrare för budgetåret1995/96 anvisar ett reservationsanslag på . Överföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m. 1993/94 Utgift 214 776 000 1994/95 Anslag 1 087 960 000 1995/96 Förslag 396 420 000 varav 262613 000 beräknat för Frånanslaget bekostas organiserad överföring av flyktingar och mottagning iSverige samt bidrag till vissa hjälpinsatser för flyktingar utanför Sverige.Vidare bekostas bidrag enligt förordningen (1984:890) om bidrag tillflyktingars resor från för bosättning i annat land, bidrag enligtförordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigasresor till samt bidrag till resor från för vissa asylsökandesom vill lämna landet innan asylärendet är avgjort. Från anslaget avräknas ävenschablonersättning till de kommuner som tar emot kvotflyktingar. /96 avses anslaget bekostaden ersättning för efterforskningsverksamhet m.m. som enligt avtal utgår tillSvenska röda korset. Ilikhet med vad som gäller för innevarande budgetår, bör ändamålet för åtgärderunder detta anslag omfatta såväl bidrag till lösningar av flyk-tingsimationerutanför som organiserad överföring hit. Liksom för innevarande budgetårbör insatser komma i fråga som initieras av UNHCR eller av de mellanstatiigaorganisationer som är verksamma inom flyktingområdet. Överföringskostaadema för 2 760 flyktingar beräknastill , medan ersättningskostnadema till kommunema för derasmottagande av motsvarande antal flyktingar kan komma att uppgå till 364 000000 kronon Till bidrag till flyktmgars resa från , s.k.återvändanderesor, Prop. 1994/95:100 beräknas ett oförändrat medelsbehov om 5 250 000 kronon Bilaga11 Behovet av bichag till anhörigas resor till även det till oförändrad nivå, 4 140 000 kronon Regeringen bedömer att antalet hemresor för vissaasylsökande kommer att minska i omfattning och att anslaget för detta ändamåldärför kan räknas ned. För det förlängda budgetåret beräknas ett belopp om . Enligt avtal med staten bedriver Svenska rödakorset viss efterforskningsverksamhet som ersätts genom statsbidrag.Ersättaingen har tidigare utgått från fjärde huvudtitelns förslagsanslag G 15.Delegationen för planläggning av efterforskningsbyråns verksamhet Deefterforskningar som bedrivs i fredstid bör emellertid, enligt regeringensmenuig, i stället finansieras över tionde huvudtiteln och förevarande anslag.Svenska röda korset har yrkat höjd ersättning för /96 samt ettsärskilt bidrag för investering i ADB. Regermgen bifaller inte dessa yrkandenutan beräknar anslag enligt oförändrad statsbidragsnivå, vilket innebär för det förlängda /96. till Överföring av och andra åtgärder förflyktingar m.m. för /96 anvisar ett förslagsanslag på . Ersättning till kommunema för åtgärder förflyktingar m.m. 1993/94 Utgift 4 123 777 000 1994/95 Anslag 7 322 141 000 1995/96 Förslag 6 647 700 000 varav 5 033700 000 beräknat för Anslagetdisponeras för statsbidrag till kommuner och landstingskommuner enligtförordnuigen (1990:927) om statlig ersättning för flyktfrig-mottagande m.m. Regeringenbedömer art anslagsutbetalningama under innevarande budgetår bör bli 700 - 800miljoner kronor lägre än anvisat belopp. Detta beror på att färte personerkommer att tas emot i kommunema än vad som tidigare antagits. 1994/95:100 Regeringens överväganden Bilaga 11 Anslagsberäkningamautgår ifrån de antaganden om kommunmottagandet budgetåren 1994/95 och 1995/96som redovisats i litterainledningen. Efter genomförda överläggningar med har regeringen beslutat om vissa justeringar aversättningsnivåerna fno.m. Beräkningama redovisas i likhet fördet totala kommunmottagandet, dvs även för de utlänningar som tas emot på dens.k. Därefter avräknas ett belopp som motsvarar den beräknadeschablonersättaingen /96 och förs över till anslaget D 4.Överföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m. Ersättningenför 270 mottagningskommuner beräknas till 123,2 miljoner kronon Schablonersättningenför har höjts för vuxna och för bam under . Somen följd av de överläggningar som genomförts med Svenska kommunförbimdetavser regeringen att tillsätta en arbetsgmpp med förettädare förArbetsmarknadsdepartementet, och Svenska kommunförbundetför att utforma ett nytt utbetahiingssystem för schablonersättaingar. Det nyasystemet, som bör träda i kraft , syftar till enklareutbetalningsregler, helst utan ansöknings-förfarande, och tätareutbetalningsperioder för att dels minska statens kostnader försekundärflyttningama, dels nå en rättvisare fördelning av schablonbidragetmellan olika kommuner Deflyktingmottagande kommunema ska möjligt upprätta en inttoduktionsplanför vaije flykting. Syftet med planen är att underiätta för flyktingama att levaoch verka normalt och självständigt i det svens- Prop. 1994/95:100 kasamhället. Planen utgör också en fömtsättaing för att schablonersätt- Bilaga11 ning ska betalas ut till kommunema. Statens invandrarverks erfarenhet - som denredovisats i anslagsframställan - är att inttoduktionsplanema ofta brister iinnehåll eller genomförande. har därför föreslagit attersättaingsförordningen (1990:927) ska ändras så att verket vid uppenbarabrister kan innehålla eller reducera schablonersättaingen. Regeringen delar mening artinfroduktionsplanema måste fimgera på avsert vis men finner inteanledning att ändra nu gällande bestämmelser. Regeringen har dock för avsiktatt genom uppföljningsarbete följa hur infroduktionsplanemaupprättas och genomförs i kommunema. Deutbetalningar /96 som följer av kommunmottagandet innevarandebudgetår samt av de utiänningar som tas emot /96 beräknasmedföra schablonersättningar om 6 124 miljoner kronon Ersättningarför äldre och handikappade Förflyktingar som till följd av handikapp eller hög ålder inte kan stå tillarbetsmarknadens förfogande eller på annat sätt bli självförsörjande utgår,enligt nuvarande regler, särskild ersättning till kommunema.