prop · GH0321 · 1994-01-01 00:00:00 — Däremot bör det vara möjligt att som försöksverksamhet vid valen medge särskilda undantag från reglerna i 14 kap. 3 och 7 §§ vallagen. Sådana undantag bör beslutas av regeringen. När det gäller försöksverksamheten beträffande röstlängderna bör man i vissa vallokaler ha röst- längderna i en persondator i stället för på papper. Avprickning i röstlängden skulle i så fall kunna göras med hjälp av streckkoder eller liknande. Detta bör samordnas med försöken med större valdistrikt. I de förslag som lämnas när det gäller den allmänna och särskilda röstlängden förutsätts inte att röstlängderna endast tas ut på papper. Någon särskild lagregel avseende röstlängd på elektroniskt medium behövs därför inte för att kunna genomföra denna typ av försöksverksamhet. Av vikt är att centrala valmyndigheten aktivt stimulerar försöksverksamheten. Myndigheten bör därför ha relativt fria händer att styra verksam- heten på det sätt som anses lämpligt. Viktigt är emellertid att försöksverksamheten genomförs på sådant sätt att en noggrann och meningsfull utvärdering kan göras. 9 Brevröstning i och i Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag beträffande men innebär att möjlig- heten att brevrösta från tas bort. Remissinstanserna: påpekar att en förutsättning för röstmottagning vid utlandsmyn- dighet i är att ansökan härom görs före det aktuella valet och därför bör en brevröstningslag innefatta även . Skälen för regeringens förslag: Utredningens förslag att undanta har föranletts av att numera förklarat sig villigt att tillåta röstmottagning vid de svenska utlandsmyndigheterna där. Som UD framhållit, vilket utredningen också uppmärksammat, är det emellertid tveksamt om en sådan röstmottagning kan anordnas vid extra val eller folkomröstning före de ordinarie valen . De tider som gäller för detta innebär att det vid ett extra val eller folkomröstning knappast går att efterleva de tyska kraven. Mot bakgrund härav bör en brevröstningslag även i fortsättningen avse också . Regeringen förordar därför en sådan ny lag motsvarande den som gäller, men med de skillnader som föranleds av förslagen i övrigt i denna proposition angående valförfarandet. 10 Specialmotivering10.1 Förslaget till lag om ändring i vallagenÄndringarna i lagen innebär bl.a. att de särskilda anmärknings- och rättelseför- farandena slås samman till ett enhetligt rättelseförfarande. Bestämmelser som gäller dessa särskilda förfaranden och om kungörelse i vissa fall finns i 4 kap. 5, 8, 10, 17 och 21 §§. Vidare innebär ändringarna att den särskilda makeröst- ningen slopas. Bestämmelser om denna typ av röstning finns i 11 kap. 1 och 2 §§. Dessa paragrafer skall därför upphävas. Den allmänna röstlängden skall också i fortsättningen föras med hjälp av automatisk databehandling. Innehållet i folkbokföringsregistret skall ligga till grund för röstlängden. Den allmänna röstlängden skall upprättas . Med att röstlängden är upprättad menas att de uppgifter som skall finnas i folkbokföringsregis- tret per skall vara överförda till röst- längden. Tidpunkten för när längden skall vara upprättad har bestämts till . Till skillnad från vad som gäller skall en utskrift av längden bara göras då val skall hållas. skall längden bara finnas tillgänglig via terminal. av längden skall också göras då allmänna folkomröst- ningar skall hållas och om en kommun beslutat att hålla en folkomröstning. Med utskrift av längden menas i första hand att uppgifterna i registret skrivs ut på papper. Möj- ligheten att ta ut röstlängden på diskett bör emellertid kunna utnyttjas vid den försöksverksamhet som föreslås. Den avgörande tidpunkten när det gäller vem som skall tas upp i den allmänna röstlängden och till vilket valdistrikt en person skall hänföras, flyttas fram från till . Samma tidpunkt skall gälla i fråga om den särskilda röstlängden, se 12 §. Det är således de uppgifter som hänför sig till tiden före som skall ligga till grund för längden. På detta sätt kommer uppgifter om t.ex. flyttningar eller beslut om svenskt medborgarskap som hänför sig till tiden före att hinna registreras innan röstlängden upprättas. Detta tillvägagångssätt bör tillämpas också i fortsättningen. Genom att tidpunkten för röstlängdens upprättande flyttas fram kommer de personer som flyttar före och som anmäler detta till skattemyn- digheten senast att kunna rösta i "rätt" valdistrikt. Det nya folkbokförings- systemet kommer i sig att leda till en förbättring för de väljare som flyttar strax före av- stämningsdagen. De uppgifter som lämnats till skattemyndigheten för att tas in i folkbokföringen registreras möjligt. För den som har flyttat skall den tidpunkt när han blivit folkbokförd i sitt nya hemvist i princip vara avgörande. Den som flyttar efter men före då röstlängden börjar gälla, skall tas upp i röstlängden där han enligt skattemyndighetens personband var folkbokförd . I paragrafen sägs att allmän röstlängd skall hållas tillgänglig för granskning hos skattemyndigheten varje vardag . En väljare skall kunna se om uppgifterna i röstlängden beträffande honom är riktiga. Denna kontroll skall kunna ske på plats hos skattemyn- digheten via terminal men uppgifterna skall också kunna inhämtas per telefon. Röstlängden skall bara finnas tillgänglig hos skattemyndigheten. Den skall således inte vara framlagd hos eller hos någon valnämnd. Röstlängden skall vara upprättad . Som vi anmärkt under 1 och 2 §§ bör t.ex. beslut om svenskt medborgarskap som fattats före men också uppgifter om flyttningar hinna registreras i folkbokföringen innan röstlängden upprättas. Under ordinarie valår kommer också underlaget för röstkort att tas ut per . På röstkorten anges de uppgifter beträffande väljaren som finns i den allmänna röstlängden. För att väljarna inför ett ordinarie val skall ha en rimlig möjlighet att kontrollera de uppgifter som finns i röstlängden skall röstkorten skickas till väljarna , se 7 kap. 2 §. skall, om denna dag inte är lördag eller söndag, granskning av längden vara möjlig för den väljare som vill kontrollera uppgifterna i den allmänna röstlängden. Eftersom röstlängderna enbart skall hållas tillgängliga inom skatteförvaltningen blir det naturligt att informationen om var röstlängden skall hållas tillgänglig lämnas av centrala valmyndigheten, RSV. Den skyldighet som centrala valmyndigheten har enligt 7 kap. 4 § att sprida kännedom bland allmänheten om de bestämmelser som gäller i val skall alltså gälla även den information som behövs till allmänheten när det gäller tid och plats där röstlängden skall hållas tillgänglig . Informationen kan lämnas på samma sätt som annan information om valet. RSV har i detta sammanhang använt sig av informationsinslag i TV och radio men också annonsering i vissa tidningar. Genom detta system kan kungörelsekravet som funnits tidigare tas bort. Bestämmelsen att röstlängden skall vara upprättad och att den skall hållas tillgänglig för granskning innebär inte någon inskränkning av den rätt att få ta del av allmänna handlingar som föreskrivs i 2 kap. tryckfrihetsförordningen. För den som önskar ta del av den allmänna röstlängden gäller således reglerna i tryckfrihetsförordningen. I paragrafen regleras det nya enhetliga rättelseförfarandet. Någon möjlighet att påtala att en annan person felaktigt tagits upp i röstlängden skall inte längre finnas. Vad man kan begära rättelse av är fel som hänför sig till den som påtalar felet. De fel det kan röra sig om är framför allt att en person felaktigt inte tagits upp i röstlängden eller att han tagits upp i ett valdistrikt där han inte är folkbokförd. Det är folkbokföringsuppgifterna per som bildar utgångspunkten. Om väljaren flyttat efter eller om han flyttat tidigare men inte anmält flyttningen skall någon rättelse inte ske. Motsvarande skall gälla beträffande den som ändrat namn. När det gäller beslut om svenskt medborgarskap skall beslutet vara fattat . I andra stycket sägs uttryckligen att omständigheter som inträffat efter inte får ligga till grund för rättelse. Med omständighet menas här t.ex. ett beslut om svenskt medborgarskap eller en anmälan om flyttning. Om beslutet fattats efter eller om anmälan kommit in till skattemyndigheten efter denna tidpunkt kan detta inte ligga till grund för någon rättelse. I och för sig framgår det redan av 2 § att uppgifterna i folkbokföringen per skall ligga till grund för uppgifterna i röstlängden. Motsvarande regel framgick för övrigt motsattsvis i den nu upphävda 5 §. Där föreskrevs nämligen att den mot vilkens rösträtt anmärkning framställts fick åberopa omständighet som inträffat efter av- stämningsdagen för att värja sin rösträtt. Detta var ett undantag från huvudregeln som innebar att den som hade framställt anmärkning mot längden för egen del bara fick åberopa omständigheter som inträffat före avstämningsdagen. Som nämnts föreslår vi att möjligheten att angripa en annan persons rösträtt skall tas bort. Något undantag från huvudregeln behöver man därför inte. Regeln bör ändå uttryckligen finnas med i lagtexten. Begäran om rättelse skall göras . En sådan begäran skall göras skriftligen. Prövningen skall ske efter hand som ärendena är färdiga att avgöras. Ett beslut om rättelse skall genast föras in i röstlängden. I samband med detta skall väljaren automatiskt få ett nytt röstkort. Det är skattemyndigheten som både fattar och för in beslut om rättelser. Fram till då röstlängden börjar gälla skall samtliga ärenden om rättelse ha behandlats och förts in i röstlängden. Kommer en begäran om rättelse in för sent skall den inte tas upp till prövning. Detta framgår redan av att det finns utsatt för när begäran om rättelse skall ske. Det finns därför inte anledning att särskilt ange detta i bestämmelsen. Rättelse av uppgifter i den allmänna röstlängden kan emellertid inte bara ske med stöd av vallagen utan också med stöd av reglerna om rättelse i för- valtningslagen (1986:223). Denna lag gäller också för skattemyndigheten i dess myndighetsutövning. I förvaltningslagen 26 § sägs att ett beslut som innehåller en uppenbar oriktighet till följd av myndighetens eller någon annans skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende, får rättas av den myndighet som har meddelat beslutet. Att begäran om rättelse skall göras skriftligen innebär därför inte att myndigheten kan underlåta att, på eget initiativ, rätta uppgifter i röstläng- den med stöd av reglerna i förvaltningslagen. Om ett fel som innebär en uppenbar oriktighet påtalas muntligen skall myndigheten ta upp frågan om rättelse av uppgiften med stöd av förvaltningslagen. Detta gäller också om ett sådant fel påtalas efter . Även om ett fel påtalas efter då röstlängden skall börja gälla skall längden rättas om det är fråga om uppenbara oriktigheter. Att röstlängden börjat gälla hindrar således inte att man rättar längden enligt förvaltningslagens regler om rättelse. Att begäran om rättelse görs på det sätt som sägs i 4 § dvs. genom en skriftlig begäran inom föreskriven tid har däremot betydelse för frågan om vem som skall ha rätt att överklaga utgången av valet. Om han inte får sin begärda rättelse och därför inte blev röstberättigad i valet har han enligt 15 kap. 4 § rätt att överklaga valet hos . Alla rättelser skall föras in i röstlängden. Om längden finns utskriven på papper eller annat medium så skall beslutet föras in inte bara i huvudregistret utan också i utskriften av längden. före valdagen kan det därför möta praktiska svårigheter att föra in rättelser i röstlängden. har här ett ansvar för att det finns en beredskap för att föra in denna typ av rättelser i längden åtminstone före valdagen. Ändringen är en följd av att skattemyndigheten skall fatta beslut i fråga om rättelse av röstlängd. Beslut över anmärkning mot röstlängd kan enligt de regler som gäller bara överprövas i samband med att man överklagar det val där beslutet har gällt. Beslut om rättelse enligt 4 § skall meddelas . Under ordinarie valår skall val hållas . Det blir då inte möjligt att hinna överpröva ett sådant beslut innan valet hållits. Röstlängden gäller - . Även då det inte skall hållas något ordinarie val står det vanliga rättelseförfa- randet öppet för den enskilde. Även under icke-valår kan det ju vara väsentligt för honom att finnas med i röstlängden. Under längdens giltig- hetstid kan det nämligen utlysas ett extra val eller en folkomröstning. Enligt de regler som gäller finns det inte någon formell möjlighet att överklaga beslut i ett anmärkningsärende om det inte hålls ett val under längdens giltighetstid. Med hänsyn till att det är samma myndighet som både handlägger folkbokförings- ärendena och frågan om rättelse av röstlängd kan man ifrågasätta om det inte borde införas en möjlighet att överklaga skattemyndighetens beslut om rättelse under icke-valår. Emot en sådan möjlighet kan det göras invändningar av praktisk natur. då det inte skall hållas val kommer inte några röstkort att sändas ut till väljarna. Antalet väljare som blir upp- märksammade på eventuella felaktigheter i röstlängden och som begär rättelse torde bli mycket litet. Att skapa en särskild möjlighet för väljarna att överklaga skattemyndighetens beslut under icke-valår framstår inte som rimligt. Ett beslut om rättelse skall också i fortsättningen enbart kunna överklagas i samband med överklagande av det val vid vilket beslutet gällt. Det bör här framhållas att det är folkbokföringsuppgifterna som ligger till grund för uppgifterna i röstlängden. Den som anser att ett beslut om folkbokföring är fel kan naturligtvis överklaga detta beslut på vanligt sätt. Innebär ett nytt beslut i folkbokföringsärendet att den enskilde får gehör för sina synpunkter kommer detta i sin tur att slå igenom vid upprättandet av nästa röstlängd. Förslaget innebär införande av ett enhetligt rättelseförfarande i fråga om den allmänna röstlängden. Det särskilda rättelseinstitutet i nuvarande 8 § upphävs och som en följd av det skall hänvisningen till 8 § tas bort. Ändringen föranleds av att skattemyndigheten och inte skall rätta längden om den förklarats felaktig på grund av talan som förts i samband med överklagande av val. Den avgörande tidpunkten när det gäller vem som skall tas upp i röstlängden och till vilket valdistrikt en person skall hänföras, flyttas fram från till . Att bestämmelserna i andra stycket upphör föranleds av att anmärkningsförfarandet tas bort också beträffande den särskilda röstlängden. Ändringen föranleds av ändringen i 12 §. Ändringen föranleds av att anmärkningsförfarandet slopas. Ändringen i bestämmelsen motsvarar den i 3 §, se specialmotiveringen till den bestämmelsen. Också den särskilda röstlängden skall hållas tillgänglig för granskning hos skattemyndigheten. Något sammanträde för prövning av ärendena om rättelse skall inte hållas inom ramen för det nya rättelseförfarandet. Se också specialmotiveringen till 4 §. I paragrafen regleras möjligheterna att begära rättelse av den särskilda röstlängden. Sådan begäran kan göras av den som anser att han felaktigt inte blivit upptagen i längden eller att den som blivit upptagen i längden anser att någon uppgift beträffande honom är fel. Eftersom det också i fortsättningen är RSV som upprättar den särskilda röstlängden är det naturligt att det är RSV som också i fortsättningen skall behandla en begäran om rättelse. Om RSV beslutar att en person skall tas upp i längden skall beslutet föras in i längden. Om längden inte finns i utskrift på papper skall RSV föra in uppgifterna i . I de fall då beslutet fattas först före valdagen är det nödvändigt att det finns en beredskap inom skatteförvaltningen som gör det möjligt att snabbt föra in de nya uppgifterna i den utskrift av längden som berörs. Bestämmelsen motsvarar 6 och 9 §§ i fråga om den allmänna röstlängden. Den innebär vidare att RSV:s beslut i ärenden i fråga om en begäran att någon skall tas upp i den särskilda röstlängden endast skall kunna överklagas på motsvarande sätt. Se specialmotiveringen till 6 §. Eftersom det även i fortsättningen är RSV som har det övergripande ansvaret för den särskilda röstlängden bör RSV också besluta i fråga om vilken vallokal denna skall vara tillgänglig och det senast den dag som enligt 15 § är sista dag för granskningsperioden. I paragrafens första stycke har den ändringen gjorts att för de partier som uppnår enprocentsgränsen skall gratiskvoten i riksdags- valet beräknas så att den motsvarar antalet röstberättigade i valkretsen. I andra stycket finns motsvarande ändring när det gäller valen till kommun- och . Ett parti som betalat sina valsedlar i förskott och som i det förestående valet blir representerat i den församling valet gäller skall ha tillbaka så mycket som motsvarar antalet röstberättigade. I tredje stycket har den ändringen gjorts att antalet röstberättigade skall beräknas på grundval av folkbokföringen föregående år. Ändringen innebär ingen ändring i sak utan innebär bara en anpassning till vad som gäller mot bakgrund av att institutet mantalsskrivning inte längre finns kvar. Se specialmotiveringen till 5 §. I paragrafen har gjorts den ändringen att valsedelsblanketter och valsedlar skall kunna förses med särskild beteckning för att underlätta räkningen av dem. Valsedelsblanketter och valsedlar skall inte bara kunna förses med särskilda siffer- eller bokstavsbeteckningar utan också annan beteckning som underlättar räkningen av valsedlarna. Med räkning av valsedlar menas här både den preliminära rösträkningen och den slutliga sammanräkningen. Ändringen skall göra det möjligt att förse valsedlar med t.ex. streckkoder för att man skall kunna använda optiska läsare vid räk- ningen av rösterna. Se också förslaget till försöksverksamhet vid de ordinarie valen . Alla röstkort skall upprättas av skattemyndigheten. Kontrollen av innehållet i den allmänna röstlängden kommer från väljarnas sida att i fortsättningen ske mot uppgifterna på röstkortet. Under ordinarie valår bör röstkorten därför sändas till väljarna i så god tid att de hinner begära att uppgifterna rättas. I andra stycket har därför den ändringen gjorts att röstkorten skall sändas till de röstberättigade senast före ordinarie valdag. Om valdagen är skall röstkorten skickas ut , om valdagen i stället är skall de i stället skickas ut . Inför extra val eller folkomröstning skall röstkorten liksom nu sändas till de röstberättigade dagar före valdagen. Utsändandet av röstkorten har i dessa fall inte så nära samband med möjligheterna att rätta röstlängden. Sådana val kan ju utlysas till annan tid än september. Ändringen i andra stycket är en följd av att skattemyndigheten skall ansvara för upprättandet av alla röstkort. I detta stycke har också den ändringen gjorts att sökanden inte skall behöva uppge sitt hemvist där han är upptagen i allmän röstlängd. Ändringen hänger samman med att uppgifterna i folkbokföringen i sin helhet bygger på personnummer och att övriga uppgifter registreras automatiskt. I det fjärde stycket sägs att röstkort inte får lämnas ut före . Enligt 4 kap. 1 och 12 §§ skall den allmänna respektive den särskilda röstlängden vara upprättad senast denna dag. Innan längden är upprättad skall väljaren inte kunna få ut något röstkort. I stället för röstkort har väljare vid röstning hos utlandsmyndighet eller på fartyg kunnat visa upp giltigt svenskt pass. Det uttryckliga kravet på att väljaren, om han inte kan visa upp röstkort, skall förete giltigt svenskt pass har tagits bort. I stället sägs i lagtexten att väljaren skall visa upp giltig identitetshandling. Det skall naturligtvis även i fortsättningen vara möjligt att legitimera sig med sitt svenska pass men det skall inte vara det enda sättet att legitimera sig. Genom denna ändring underlättar man för svenskar som vistas i våra nordiska grannländer att rösta där eftersom de sällan har sitt pass med sig. Att en väljare inte längre skall behöva visa upp sitt pass torde inte leda till några praktiska problem för röstmottagarna hos utlandsmyndigheter eller på fartyg. Inte heller torde risken öka för att en röst från en person som inte är röstberättigad kommer att bli godkänd. De särskilda innerkuverten vid röstning genom valsedelsförsändelse skall tas bort. Det skall bara förekomma en typ av kuvert, valkuvert, för att lägga en valsedel i. I första stycket har det vidare lagts till att valsedelsförsändelse kan lämnas genom lantbrevbärare. Genom tillägget blir det tydligt att lantbrevbäraren inte är bud. Övriga ändringar i paragrafen hänger samman med att de särskilda innerkuverten tas bort. Ändringarna hänger samman med att de särskilda innerkuverten tagits bort. I övrigt har endast språkliga ändringar gjorts. Ändringarna hänger samman med att de särskilda innerkuverten tagits bort. I övrigt har endast språkliga ändringar gjorts. Ändringen i andra stycket hänger samman med att det inte längre skall finnas ett krav på att väljaren visar upp ett svenskt pass. Ändringen i tredje stycket motsvarar ändringen i 8 kap. 3 § andra stycket. Ändringen i andra stycket motsvarar ändringen i 8 § tredje stycket. Om en väljare på grund av sjukdom, rörelsehinder eller hög ålder inte kan inställa sig i sin vallokal kan han rösta genom bud. Det är väljaren som avgör om han är förhindrad att inställa sig i vallokalen. Väljaren skall intyga att han på grund av sjukdom, rörelsehinder eller hög ålder inte kunnat inställa sig i vallokalen. Två andra personer, nämligen budet och vittnet, skall också intyga detta. Kretsen av släktingar eller andra närstående som får vara bud har utökats med make, makes barn, sambo och sambos barn. Begreppet "vårdare" har ersatts med uttrycket "den som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sätt ger väljaren vård av mera varaktigt slag". Vad det kan röra sig om är t.ex. personal på vårdhem eller inom den kommunala . Däremot kan en person som endast är på tillfälligt besök hos väljaren inte inordnas i denna kategori. Om en person som saknar anhöriga blir akut sjuk under valdagen och han eller hon inte har någon som mera varaktigt ger honom vård kan han inte använda sig av ett sådant bud. En utgångspunkt när det gäller vem som skall kunna vara bud är, att budet bör vara en person som väljaren känner förtroende för på ett mera allmänt plan. En väljare kan naturligtvis känna ett sådant förtroende för andra än släktingar eller personer som ger honom vård. Väljaren kan t.ex. hysa ett sådant förtroende för en granne som hjälper honom med t.ex. bank- och postärenden. Om en väljare brukar få hjälp med personliga angelägenheter av en person skall den personen också kunna vara bud. I paragrafens första stycke har därför gjorts det tillägget att den som på annat sätt brukar hjälpa väljaren i personliga angelägenheter får också vara bud. Med detta tillägg skall också de personer som är satta under förvaltare enligt regler kunna använda förvaltaren som bud. Den kategori väljare som måste använda sig av bud vid röstningen tillhör en grupp som ofta är särskilt utsatt. För att man efter valet skall kunna kontrollera vem som uppträtt som bud skall budet på ytterkuvertet anteckna sitt namn, sitt personnummer och sin adress. När det gäller att motivera bestämmelsen om personnummer beträffande budet har detta utvecklats närmare i den allmänna motiveringen. Tillsammans med den nya bestämmelsen i 7 § andra stycket som föreskriver att ytterkuver- ten skall bevaras som valet gäller, dvs. fram till dess att nästa val har vunnit laga kraft, skall man alltså i fortsättningen kunna utreda vem som varit bud. Vittnet bör vara en person som inte tillhör väljarens allra närmaste anförvanter. Därför skall inte heller väljarens sambo eller dennes barn kunna vara vittne. Slutligen anges i paragrafen att budröstning också skall kunna ske på fartyg. Ändringen hänger samman med ändringen i 3 §; valsedelsförsändelse skall alltså kunna lämnas genom bud också på de fartyg där röstmottagning anordnas. Ändringen i andra stycket föranleds av att de särskilda innerkuverten tagits bort.