prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — anslutmngsfördraget CK;h de grandläggande fördragen samt dens.k. sekundärrätten som före Sverigesanslutotog tUl Europeiska umonen har anfagits av Europeiskageraenskapema. Paragrafen omfattar inte bara rättsakter i egentiig mening, dvs.sådana rättsakter som avses i artikel 189 i och som utgörsav förordningar, dfrektiv och beslut samt rekonunendationer ochytaanden, utan också avtel och andra typer av beslut som antegits avgemenskapema. Det nyamedlemslandet blir redan genom anslutmngsfördraget bundet av olika slag avavfal som EG har ingått. Rådet fittar på EG:s vägnar beslut om godkännande av såcfana avtel. Det brakar röra sig om antmgen ettbeslut eller förordning, dvs. sådana bindande rättsakter som regleras i artikel189 i . Godkännandet kan också ha annan form. Den nu föreslagnaparagrafen omfatter också sådana avtol. Det finnsbeslut av olika slag som mte utgör beslut i den mening som avses i artikel 189 i Rorafördraget, t.ex.resolutioner och program m.m., vilka inte grandar rättigheter ellerskyldigheter för enskilda men som i vissa fall är att anse som riktiinjer förden institation som har utfärdat dera. Vissa resolutioner ochstellningsteganden är inte juridiska uten politiskaförplUctelsen Dessa har mte heller någon bmdande effekt för enskUda.Nyssnämnda typer av beslut kräver i och för sig mte någon svensk författningsbestämmelse men blfr genoraatt de omfattes av den föreslagna bestämmelsen i anslutningslagen,liksom rättsaktema och avtelen gällande förSverige raed den verkan som följer av fördragen. Paragrafen har i övrigt utförligt behandlats i avsmtt 38.3.MellaiuubrUcen före paragrafenliksom dess lydelse har justerats i edighet raed Lagrådets förslag. Genoraparagrafen klargörs att Europeiska geraenskapema efter anslutning tUlEuropeiska unionen får fatfa beslut med verkan här i landet i den omfattmng somföljer av fördragen. Paragrafen ger uttryck för den överlåtelse avbeslutanderätt sora följer av att togår anslutmngsfördraget. Det konstitationella stödet för paragrafen är del vilandeförklarade förslaget till ny lydelse av 10kap. 5 § förste stycket regermgsformen. Paragrafen har utförligt behandlatsi avsmtt 38.2. Paragrafens lydelse har justerats i edighet med Lagrådetsförslag. Paragrafen mnehåller en uppräkningav de grandläggande fördragen, konventionema, aktema ochbesluten samt anslutmngsfördraget raed m.fl. länder, dvs. paragrafen har de fördragvarigenom de tte geraenskapema upprättedes ändrats närmare 20 gången Defördragsändringar som tes upp är i 559 Gemenskapemaförvdtedes ursprungligen av delvis olika institationen Prop. 1994/95:19 Domstolen och kom att bligeraensamma för alla tte genom enkonvention som mgicks raed Rorafördraget och Euratorafördraget,raedan kommissionen och rådet blev gemensamma först genom det s.k. ftisionsfördragetfrån (i kraft ). Fördragsändringarhar också föradetts av att nya medlemmar har tUlfrätt gemenskapema. Sålundaanslöts Danraark, friand och Storbritanmen , och Spamenoch . Dessa anslutoingsfördrag medför, i likhet med det fördragvarigenom ansluts bl.a.mstimtionella jämkningar m.ra., t.ex. föräncfringar av röstentelet irådet. Ett förcfrag avser ändringar av liknande slag med adedningav Grödands utaäde ur gemenskapema. Före Maasfrichtfördragets ikraftttädande varproceduren annorlunda för upptegandeav medleraraar i Kol- cx;h stelgemenskapen än för de övriga gemenskapema. Detto har inneburit att saratiigaäldre anslutamgsfördrag åtföljs avseparate rådsbeslut som innehåller ändruigar i EKSG-fördraget. Gemenskapemasfinansiella bestemmelser har ändrats . har skettgenora två s.k. budgelfördrag . En annanförändring raed fördragssfatas är akt om allmänna direkfa val av förettädare i Europaparlamentet.Före aktens Ucraftfrädande utsågs förefrädare mom resp. lands parlament. Fördragen två tillfällen genomgått en övergripande revision. Den förste resulterade iEnhetsakten (i kraft ) och den ancfra i Maasfrichtfördraget (i kraft den 1november 1993), som föratom att upprätte Europeiska umonen, även medfördeändrmgar i de tte grandfördragen. Enhetsakten och Maasfrichtfördraget harberörts under avsmtt 8. Slutiigen kan nänrnas vissa ändringar av mindregenerell betydelse. Hit hör konvention om en ordnmg förassociering av ulometaopeiska länder raed avseende på Nederländska AntiUema{&e bilaga 17) och ändringar i Europeiska mvestermgsbankens stedga,vilken återfinns i ett protokoll till . Ett flertal avde uppräknade instramenten utgör sålunda ändringar i eller tUlägg tUl de ursprangligagemenskapsfördragen. Det kan emellertid mte uteslutes att uppräkmngen inte är helt uttömmande. I den mån andra rättsakter har utfärdats, vUka utgörändringar i eller lUlägg till de nu uppräknade fördragen, konuner dessa att gälla i edigt 2 § i den nu föreslagna lagen. Protokoll och bilagorutgör regelmässigt integrerade delar av fördragen raen har ändå nämnts i paragrafen, eftersom vissa sådana instrament inte alltid kan sägas utgöra integrerade delar av fördragen. I förhållande tiU uttednmgensförslag har vissa förändringar gjorts befräffande vilka insttument som medtegits, bl.a. har det s.k. Edinburgh-beslutet om Maasttichtförcfragets tolknmg uite medtegits, eftersom det mte ansetts tillhöra primärrätten. Paragrafen har i övrigt 560 kommenterats i avsnitt 38.3. Desslydelse har justerats i edighet med vad Frågan omkungörande och publicering av fördragen och den sekundärrätt som blfr gällandei har behandlats i avsmtt 43. I denna bestämmelse reglerasskyldigheten för regermgen att informera och samråda med i frågor somrör samarbetet mom EU. Förslaget umefattar dels ett underrättelse- ochsamrådsförfarande som skall vara mrUctet påbeslutsfatfandet i Europeiska umonens råd, dels en aUraän skyldighet förregeringen att fortiöpande hdla informerad ora samarbetet mom EU.Frågoma har behandlats i avsmtt 40. I förstaStycket regleras del formella undertättelse- och samrådsförfarandet. Områdetför samrådsförfårandet avgränsas på så sätt att regeringen skall underråttarUcsdagen genom organ som bestemmer om sådana frågor som avses blibehandlade i Europeiska unionens råd. Det får bli en fråga för regering och rUcscfagatt genora en fortlöpande dialog utveckla den lämpligaste ordningen föratt hantera dessa frågon I fortsättningen sägs art regermgen skall rådgöramed genom organ som rUcsdagen bestemmer om hur förhandlingamai rådet skall föras inför beslut i sådana frågor som regeringen bedömer sombetydelsefiilla och i andra frågor som bestämraen Avsikten härraed äratt regeringen, som kan anfas vara bäst informerad ora frågomas karaktär, skall vara skyldig att på eget initiativ söka samrådi betydelsefiilla frågon Men regeringen skall däratöver vara skyldig attsanuåda raed organ sora bestemmer i vilken annan fråga somriksdagsorganet anser vara så betydelsefiill att samråd bör äga ram. För regeringensdel mnebär förslaget också en möjlighet att förankra den ståndpunkt regeringen ämnar infa vid förhandlingama i rådet och attregeringen skall kuima försäkra sigom accept av förhand-Imgsslåndpunkten.Även på den punkten bör regermg och rUcsdag kunna utveckla lämpligaformer för att få till stend en fiingerande ordmng. Del är således viktigt att göra klart att detformellt är regeringen som förettäder vid mimstenådels möten.Även ora regeringen har skaffat sig en accept från t.ex. ett riksdagsorgan somhar mrättets för dette samrådsförfarande,agerar regeringen raed fullt politiskt ansvar vid rådets möten. Ettriksdagsorgans uttelanden kan självfdlet mte bli bmdande för hela ochsaknar också formell konstitationell betydelse. Regeringen är alltså skyldig att te imtiativ tillsamråd i frågor den bedömer vara betydelsefulla. Hur gränsen skall dras har mte angetts i själva lagtexten. Den kompetensfördelningsom nu gäller i fråga om normgivning mellan regering och riksdag i de frågor det här kan bli fal om bör eraellertid kunna tjäna sora enläraplig utgångspunkt för vad som skall anses vara en betydelsefull fråga. I sådana frågor som det nu ankommer på att beslute om men där beslutsbefogenhetema genom medlemskapet överlåts till EG börriksdagen således få tillfälle att 56i säga sin memng om hurförhandltogama skaU läggas upp och hur 36Riksdagen 1994/95. stendpunkt vid beslutsfattandet skall se ut.Regermgen kan Prop. 1994/95:19 självfellet bedöma även andra frågor varabetydelsefulla. Regeringen kan också länkas finna att en sådan fråga någon gångmte är betydelsefull. Regeringen får således bedöma delte raed hjdp av sirtomdörae. I det andra stycket slås fest att regermgendessutom fortiöpande skaU lämna information tUl rUcsdagen om vad somsker mom ramen för samarbetet i EU. En sjdvklar begränsdng i denna skyldighetligger i att information uite behöver lämnas i annat fdl än då frågan berörvårt land. På vilket sätt och i vilken form denna inforraation skall läranasblfr i förste hand en fråga för att fa stellning tUl. Den allraänna information som det här är fråga ora bör så långtsom möjligt lämnas vid öppna samraanfräden med rUcsdagen. Slutiigen föreskrivs att regeringen varje årskall lämna en redogörelse tUlrUcsdagen för verksamheten mom EU. Mellanrabriken före paragrafen harjusterats i edighet med vad Lagrådet förordat. Ansluöungslagen bör fräda i kraftsamtidigt som ansluöiingsfördraget dvs. Bakgranden till upphävandet har närmare redovisats i avsmtt 41. Avövergångsbestenunelsema framgår att EES-lagen skdl fortsatte att tillämpas på förhållanden före upphävandet.Skälen för det har närmare redovisats i avsmtt 41. AvsUrten är att EES-lagenalltjämt skall tillämpas påförhållanden som lagen var tiUämplig på under sm giltighetstid. Den fortsattetillämpningen gäller framför aUt de materiella reglema i EES-avtelet ochtillämpdngen av dem i av svenska domstolar och myndigheten Denövergripande övervakningen av reglemas efterlevnad sora edigt EES-avtelet ålåg EFTA:s övervakmngsmyndighet ochEFTA-domstolen övertes vid en svensk ansluöung till EU av kommissionenoch i edighet raed procedurregler edigt EG-rätten. Det är följaktiigen närmast fråga om en fortsatttiUärapdng av sarama materiella regler men med andra förtecken och medandra övervakningsinstensen För att få en såsmidig övergång som möjligt finns i anslutningsfördraget bestenunelser som bl.a. skall sörja för att kommissionen fortsätter handläggningen avde ärenden EFTA:s övervakmngsmyndighet påbörjat och att beslut som redan fattets av övervakmngsmyndigheten skallrespekteras även efter anslutnuigen. Bestänunelsema mnebär i några fall att EES-avtelets och därmed EES-lagens bestemmelser ime tillärapas på förhållanden som uppstett före anslutmngen. Det blir i steUet kommissionen sora övertar handläggningen edigt EG:s motsvarande regler I sak innebär det dock toga avgörande förändringar eftersom såväl de materiella som de procedurella reglema är desamma.Övergångsbestämmelsen ora att den upphävda EES-lagen skdl fortsatte att tillärapas på förhållanden som uppstett före anslutningen, bör dock mnehålla en föreskrift om att den på 562 delte sätt kan konuna attinskränkas av ansluöiingsfördraget. bördette mte medföra några nackdelar Bestämmelsens lydelse har Prop. 1994/95:19justerats i edighet med vad Lagrådetföreslagit. I samband med Ucraftfrädande-och övergångsbestämmelsen föreskrivs också att de fördrag och andra instrament som anges i 4 §skall kungöras i Svenskförfattouigssamling (SFS). 44.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörande av lagar ochandra författningar I ett nytt fredje stycke upplyses om att rättsakter sommnefattar föreskrifterbeslufade av EG och som gäller här i landet i edighet med vad som föreskrivs i lagen(1994:000) med adedning av anslutmng till Europeiska unionen kungörs i , EGT.Dessa rättsakter ra.m. faller utanför lagens tillämpmngsområde, eftersom de inte har beslutels avsvenska organ och inte heller är mtemationeUa överenskommelser som edigt sådana förfatöiingarskdl gälla som svensk rätt. 44.3Förslaget till lag om upphävande av lagen (1972:762) om prisbestämmelser förjäm- och stålmarknaden (CECA-lagen) Som har framgått av avsmtt 42 föreslås att den s.k.CECA-lagen skall upphävas.Del får ankomma på regeringen att upphäva de tillämpningsföreskrifter som utfärdats raed stödav CECA-lagen. African,Caribbean and Pacific Stetes. Den grapp av 69 utvecklingsländer som ärassocierade till Gemenskapen genom . AltemativeEnergy EG-program för utveckling av fömybara energikällor Syftet med programmet är att finansieUt stöd skdlutgå till projekt, utbildning,information och samarbete med icke-medlemsländer. EG-program förutbildmngsadmimsfratörer Syftar till att främja ömsesidig försteelse förmedlemsländemas utbilddngssystem. Småföretagarprogram i EG. Utgörs främst av ett datorbaserat system för sökning avsamarbetsparmer inrikesfrafik som utförsmed ett utlandsregisfrerat fordon Common Agricdturd Policy- EG:s gemensamma jordbrukspolitik. EG-princip som innebäratt varor som lagligen produceras och sduförs i ett EU-land fritt skdl kunna säljas i ett annatmedlemsland. Vam- och tjänsteflödena kan bara stoppas om de medför miljö-,hälso- eller säkerhetsrisker. Principen är uppkdlad efter ett viktigt beslut avEG-domstolen angående försäljmng av svartvinbärslikör. Communauté Européenne duCharbon et de TAcier. Europeiska kol- och steltmionen EKSG Centte Européen pour ledéveloppement de la formation professionelle. EG:s center föryrkesutbildning i . Innehåller i fiill text bl.a. EG:s grundläggande ttaktel,sekundärrätt, avtel med ttedje land samt rättsfdlen från . ComitéEuropéen de Normalisation - . ComitéEuropéen de normalisation électrotechnique - . för elektrolekmsk standard. Common Fisheries Policy.EG:s gemensamma fiskeripolitik. Common Foreign andSecurity Policy. Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik som EG-stetemaskdl utveckla edigt Maasfricht-fördraget Europarådskonvention omintemationell handel med utrotaingshotade djur- och växtarter. Commission Européenne -dokumentserie Action Programme of theCommunity in Education and Training for Technology. Program för utbildmng och praktik för samarbete mellan universitetoch näringsliv. Comité des RepresentantsPermanents. Organ, besteende av medlemsländemas ambassadörer vidgemenskapen, som bereder ärendenas behandling i rådet. Cooperation européennedans le domaine de la recherche scientifique et lechmque - European Cooperationin the Field of Scientific and Techmcd Research.Mellanstetiigt forskningssamrabete mellan kommissionen, EG:s medlemssteter och do andra stater, däriblandSverige. Generddirektorat inom kommissionen. Ärbindande for gemenskapens medlemsländer när det gäller målen som skall uppnås,men ger varje'land valfrihet bettäffande medlen. Direktiven innehållerofta åtanganden om tid för införande. Sttategiskt känsligavaror som kan ha såväl en civil som en militär använddng European AgricdturdGuidance and . European CenttdBank/System. Den europeiska centtdbanken respektive det europeiska centtdbankssystemet (inkl. de nationella centtdbankem) som avses upprättes iEMU:s fas 3 i slutet av 1990-tdet. European Currency Unit.EG:s korgvdute, vars värde mot nationella vdutor fastställs dag för dag. (: lECU = ). European EconomicConunumty - Europeiska ekonomiska gemenskapen. Svensk benänuiing på EEC. Del gemensamma ekonomiska samarbetsområdet EG-EFTA; omfattarför närvarande () Fidand, ,, och samt de tolv EU-ländema. European Free TradeAssociation. Europeiska frihandelssamanslutmngen; omfattar () Fidand,, , , , och . Europeiska kol- ochstålgemenskapen. European Monetary System.EG:s valutasamarbete. Ekonomisk och monetärunion. EMU är tänkt att genomföras i tte faser Fa; ett innebär dels upprättandet av den inremarknaden och införandet av fria kapitdrörelser mellan EU-ländema, delsatt dia vdutor knyts till växelkursmekanismeni EMS. Fas två innebär huvudsakligen en förstärkning av den ekonomisk-politiska samorddngen och fas fre skapandet av en gemensam centtdbank, att man låserväxelkursema mellan medlemsländema och att en enhetlig vdute införs. European Action Schemafor the MobUity of Umversity Stadents. EG:s program för stadenmibyte mellanhögskolor. deltar sedan läsåret 1992-93. EG:s regionala utvecklingsfond, en av de ttestrukturfonderna. EuropeanCommumty Action Programme for the Long-term Unemployed. EG-program för informations- och erfarenhetsutbytemellan medlemsländema och vissaländer utanför EG vad gäller frågor som rör långtidsarbetslöshet. 1 EFTA Surveillance Autoörity. Övervakningsorganför EFTA-ländemas efterlevnad av EES-avtdét. , en av gemenskapens fre strukturfonder vars syftefrämst är att främja arbetstillfällen, ge stöd åt projekt som motarbetar långtids- ochungdomsarbetslöshet. EuropeanAtomic Energy Commumty. Europeisk samordnad civil högleknologisalsmng. StetisticalOffice of Commudties. Europeiska gemenskapens stetistikkonlori . FondEuropéen d'Orientetic)n et de Garantie Agricole. Den europeiska jordbruksfonden; en av de tre strukturfonderna.Fondens struktursektion ger bidragtill modermsering av brukmngsmeloder, jordförbättring, yrkesutbildning,omställning till annan produktion, ägosammadäggmng, samt stöd till jordbruk i bergstrakter ellerandra områden som är mindre lönsammaatt bruka. Medel har också avsatts för skogsplantering och miljövård. Fondensgarantisektion utbetalar diverse stöd till jordbrukarna. Enförordning antas av ministerrådet på förslag från kommissionen. Den är bindande för dia medlemssteter, liksomför företag och enskilda inomgemenskapen. Förordning tar över nationell lag. GeneralAgreement on Tariffs and Trade. Allmänna tull- och handelsavtdet. Gdf Cooperation Council.Samarbetsråd för länder vid . MecUemsländema är Bahrdn, , , , Qataroch . Det dlmänna preferenssystemet - till förmån för . Gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik, se CFSP HandicappedPeople in Community Living Independently in an OpenSociety. EG-program för handikappade. Systemför inhämtmng av stetistiska uppgifter över varuharvdeln mellan EU-medlemsländema 1 Joint European Töms. 2 Joint European Transport. Gemenskapens officiella tidmng på franska. Less Favoured Area.Mindre gynnade områden. Populärbeteckning förEuropean Commimity Action Scheme för the promotion of training in Foreign Languages. Avtel mellan gemenskapenoch ACP-ländema. Konventionen, som har sitt ursprung i EU-ländemas tidigare samarbete med de forna kolonierna, ärett avtal om handel, samarbete och bistånd. Measureslo Encourage the Development of the . EG:s program för stöd av både produktion ochdisttibution av film och video. Orgamzation for EconomicCo-operation and Development. Orgamsationen för ekonomiskt samrabete och: urtveckling. Hette ursprungligen OEEC och skapades för att främjaEuropas ålemppbyggnad efter kriget; omfattar 25 "västekonomier" och ägnar sig främst åt informationsutbyte, andys och viss samordnmg av ett brett spektrum av ekonomiska frågor. Officid Joumd.Gemenskapens officiella tidmng på engelska. and Aidfor Restracturing of the Economies. Den del av EU-ländemas tekmska bistånd till samtliga centtd- och östeuropeiska ländersom kandiseras via EG:s budget. Avtel mellan vissa avEU-ländema om avskaffande av gränskonttoller. Special Action forVigorous Energy Efficiency. EG-program för att effektivisera energianvändningen, med målsättmngen att minska denna perBNP-enhet på fem år Stebilization of ExportEardhgs. Syslem för stabilisering av u-ländemas exportmtäkter edigtLomé-konventionen. Denna princip innebär attendast det som inte kan göras bättte på nationell, regional eller lokdmvå skdl göras på gemenskapsmvå. beslut inom gemenskapen bör fattas så nära medborgama som möjligt. Principen fördragsfastesi och med . Specidfmancing facility for;ACP and OCT mimng products. Exportstödfunktion inom EG; for demineralexporterandeACP-ländema och defranska transoceana territorierna. Stöd lämnas för stebilisering av intäkterfrån export av fosfat; bauxit och koppar samt till rationdisering av gmvindustrinoch mdmletdng. Technical Assistance tothe Commonwedth of Independent Stetes and . Kommissionensbiståndsprogram för ländema i foma (utom de tte baltiska statema,som fdler under PHARE-programmet). TechnicalBarriers to Trade. Trans-EuropeanMobility Programme for Umversity Smdents. EG-prograir för smdenmtbytemellan högskolor i EU och centtd- och östeuropeiska universitet. Transeuropean Networks.Transeuropeiska nätverk för infrastruktur inom ttansport-, telekommumkations- och energisektorema. EG:s program för nyenergiteknik. Löper 1990-94 och inriktar sig på stöd till nya och breddade projekt, åtgärder somstimulerar till marknadsförmg ochnyttjande av ny energieffektiv tekmk, samt för koordinering med nationellastödprogram för liknande verksamheter , Ungem, Tjeckienoch . BILAGA I Prop.1994/95:19 Bilaga1 Anförande av Europa- och utrikeshandebminbter vid öppnandet av förhandlingar om EG-medlemskap den 1 febmari 1993 Densvenska regermgen hälsar med tUlfredsstellelse dagens öppnande av medlemskapsförhandlingama. förklaradeSveriges riksdag med' stor raajoritet att medlemskap i de Europeiska geraenskapemaligger i|vårt lands mfresse. återspeglade vår önskan att bidra tUl förverkligandet av visionen om ett enat som lever i fred, välstend och social rättvisa, som visar öppenhet för sina grandänders behov och sora är raedvetet ora sitt nationella ansvar. Sex raånader senare, den1 , ansökte vi ora raedleraskap. Målet för de förhandlingar som ideds är att uppnå svenskt medlemskap i den Europeiska umonen !när fördraget har ratificerats av alla parter. Förbindelserna mellan och geraenskapen har utvecklats avsevärt . De två viktigaste railslolpama är frihandelsavtelet och förra årets avtel ora del Europeiska ekonoraiska saraarbetsonuådet (EES). EES-avteletutgör ett kvalitetivt nytt steg i vårt saraarbete. Avtdet, som tillraäter stor vUrt på vägen raot ftillt raedleraskap, godkändes av med en överväldigande majoritet. Alla ansttängningar raåste göras för att dette avtel ska kunna ttäda i kraft . Vårt närmande tUlgemenskapen bygger på en rad grandläggande övertygelser ochttaditioner sora konuner att inspirera och vägleda oss i förhandlmgama liksom i vårt agerande som fraratida medlem. - Först och främst har vi sammagrandläggande värderingar som gemenskapen och dess raedlerassteter. Vi ärövertygande ora att endast deraokratiska samhällen som grandas på respekt för de mänskliga rättigheterna och är iiuiktede på pluralism, öppenhet och rättssäkerhet kan slå vakt ora den persodiga friheten och fräraja isociala framsteg, - Vi bekänner oss alla tUl marknadsekonomi och fri konkunens. delar uppfatttimgen att en välfungerande mre marknad raed 370 nuljoner mändskor behöver gemensanuna regler, mte minst för att uppnå hög produktsäkerhet och för att skydda konsumenternas; inttessen. - Freden är odelbar. Den grandläggande tenken bakora den Europeiska gemenskapen är att sterka fred och säkerhet mellan folk. Vi anser att det är både möjligt och nödvändigtatt efter Idet slut anser att del är både raöjligt ochnödvändigt att efter det slut Prop. 1994/95:19 bygga envaraktig europeisk säkerhetsanordmng genom mtegration och Bilaga 1santerbete. Den Europeiska gemenskapen och medlemsländemasgeraensamma agerande är avgörande för stebilitet, fred och utveckling i . - En starkEuropeisk umon måste vara generös mot omvärlden. Den störste utmanmgen i Europai dag är att biste de centtal- och östeuropeiskaländema i deras ansfrängnmgar att säkra demokrati, social rättvisa ochmarknadsekonomi. På sanuna sätt måste beakte och te faste påutvecklingsländemas behov. Handel och bistend, miljö och utveckling raåste gå hand i hand i vår sfrävanatt bekärapa fattigdoraen. ärberett att delte aktivt i gemensamma europeiska ansfrängningar för attlindra nöden i de fattigaste ländema och för att främja dess utveckling. Viönskar också gemensamt och i en generös anda hantera flyktings- ochmigrationsfrågoraa. - Det är enangelägen uppgift sora brådskar att gemensarat bekämpa arbetslösheten och attstimulera ekonomisk återhämtoing. Inga ansfrängningarfår sparas för att nå dessa raål. Det finns inga nationella lösnuigar påeuropeiska problem.