prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Storbritannienratificerade fördraget efter en lång Prop. 1994/95:19 parlamenterisk process. Fördraget prövades ocksåav den tyska författningsdomstolen som konsteteradeatt det var förenligt med den tyska förbundsrepublUcens konstimtion. Den 1november 1993 ttädde avtalet slutiigen i kraft. Den europeiska unionen vardärmed verklighet. Vid EG:s toppmöten i och iEdinburgh beslöt EG:s medlemssteter att inledaförhandlingar om medlemskap för ÖsterrUce, , och . skulle skeuten att först genomföra några störte instimtionella reformer, vUketEG-kommissionen urspmngligen hade föreslagit. Ej heller ansågs det nödvändigt att avvakte ratificeruigen av Maasttichtfördragetinnan förhandlingama kunde miedas. För de tteförsmämnda ländemas del inleddes förhandlingama vid ett gemensamt ministermöteden 1 febraari 1993. Vid dette tillfälle formuleradeSverige sma huvudsakliga förhandlingsstendpunkter Förhandlingama medNorge inleddes formellt . För svenskdel ägde det siste förhandlingsmötet ram . De svenskaförhandlingsmålen hade då i allt väsendigt uppnåtts. EU godkände avtelet i majoch undertecknandet skedde . Efter det attförhandlmgama om villkoren för ett svenskt medlemskap i avslutedes blev liksom de övriga kandidatiändema passiva observatöreri Europeiska unionen. Observatörsskapet är uidelat i två faser: det passiva ochdet aktiva observatörsskapet. Det passiva observatörsskapet innebar att densvenska regeringen dels fick del av den dokumentetion som ligger tillgrand för arbetet i de permanente represententernas kommitté (Coreper I och II), dels rätt att deltesom observatör vid mötena med denna. ambassadör vid delegationen vidde europeiska gemenskaperna (EG) i har således representeratSverige vid Coreper Il-mötena och dennesställföreträdare, ministern vid samma delegation, vid Coreper I-mötena. Under det passiva observatörsskapet hade (och de övriga kandidatländerna)möjlighet att begära konsultetioner i de fall då Coreper I och II behandlade frågor som befunnits vara problematiska förkandidatiandet i fråga. Efterundertecknandet av anslutningsfördraget, vilket ägde ram i samband med Europeiska rådets (EU-ländernasstets- eller regeringschefer) möte på inttäddeSverige (och de övriga kandidatiändema) i den aktiva observatörsfasen.Under derma inbjuds att delte, utöveri de permanente represententernas kommitté, vid ministerrådets möten ochvid möten med de 150-tel arbetsgrapper som finnsunder rådet. Det aktiva observatörsskapet irmebär också an fårdel av all den dokumentetion som utgör underlag till dessa möten. har fullyttranderätt vid mötena och delter med ett viktigt undanteg på samma villkorsom medlemsstetema; till skillnad från de länder som redan är medlemmar saknarkandidatiändema rösttätt. Observatörsfasen upphör vid ettinttäde i unionen. 6 Förhandlingarna m.m. Prop. ansökan om medlemskap i deeuropeiska gemenskaperna överlämnades tillministerrådets ordförande av dåvarande stetsministemIngvar . förklarade den tillttädandestetsministem i regeringsförklaringen an den förste av de fyra storauppgifter som skulle komma an dominera mandatperioden var att fullt ut föraSverige in i det europeiska samarbetet genom förhandlingama om medlemskap iEuropeiska gemenskaperna (EG). Den svenska ansökan avsåg medlemskap i erUighetmed den procedur som föreskrivs i artikel 237 i och imotsvarande artiklar i Fördraget om upprättendet av Europeiska kol- ochstelgemenskapen samt i Fördraget omupprättendet av Europeiska atomenergigemenskapen. Enligt den rådande ordningenvid utvidgning av medlemskretsen lämnade den svenskaansökan till kommissionen for dess utlåtende.Först efter att ha tegit stellning till ett sådant utiåtende från kommissionen skulle medlemsstetema kurma fattebeslut om att inleda förhandlingar om medlemskap. Som grand försitt utiåtende gjorde kommissionen under det därpå följande året en analys avSveriges föratsättningar att ikläda sig medlemskapets förpliktelser och av denpåverkan på gemenskapen som ett svenskt medlemskap kunde förväntes få. Dettearbete skedde i praktiken i nära samverkan med svenska departement ochmyndigheter som kontinuerligt försågkommissionen med underlag i form av stetistiska uppgifter och utförligabeskrivningar av svenska förhållanden på alla relevante politikområden.Därigenom eteblerades redan på ett tidigt stediumen värdefull dialog som sedermera skulle visa sig underlätte de formellaförhandlingarna. När så Maasttichtfördragetom Europeiska unionen överenskoms i december1991 och den , efter att ha välkomnat dette, entydigtbekräftade att den syftade till ett fullt deltegande i samarbetet också på denya politikområdena, kunde arbetet intensifieras med sikte på ett färdigt kommissionsutiåtende sommaren1992. Processen fick en ytterligare betydelsefull impuls vid i , dåstets- och regeringscheferna riktade en uppmaning till institutionernaatt påskynda förberedelsearbetet så an EG:s allmänna förhandlingsram skulle kurma vara färdig till toppmötet i Edinburgh.Därefter skulle formella förhandlingar kunna inledas efter deninterna ratificeringen av och sedan överenskommelsettäffats om riktiinjer för EG:s budget för resten av 1990-telet (det s.k.Delors Il-paketet). Kommissionensutiåtende rörande den svenska kandidaturen antogs och överlämnades till medlemsstetema och till . En enig kommission hade beslutet om utiåtendet och konsteterat att det inte fanns någraoöverstigliga hinder för ett svenskt medlemskap i . uteslöt dock inte att det farms viktiga frågor som måste lösas i de kommande förhandlingama. Mot bakgrandav den Prop. 1994/95:19 ttäffade överenskommelsen iMaastticht och de tydliga svenskatillkännagivandena i anledning av dette hade kommissionen byggt sittutiåtende på det regelverk som kunde föratsättes gälla i den framtidaeuropeiska unionen. Irmehållet och slutsatserna i kommissionensutiåtende överensstämde mycket väl med regeringens egna bedömningarbettäffande föratsättningama för ettsvenskt medlemskap. kan ses som resultet både av den nära kontektsom upprätdiållits under dette arbetes gång och av de tidigare under åretavslutede EES-förhandlmgama. vidtog ett omfattandeförberedelsearbete i med sikte på en formellförhandlingsstert så snart de s.k. Lissabon-vUlkoren uppfyllts (ratificering av Maasttichtfördraget och uppgörelseom Delors Il-paketet). Medutgångspunkt i kommissionens utiåtende och de kommenterer som detta föranlett i det svenska beredningsarbetet inleddesarbetet med att formulera en svensk förhandlingsplattform som skulle kuruia presenteras i ett officielltöppningsanförande. Parallellt med detta arbete genomfördes under hösteninformella tekniska samtel med kommissioneni syfte att så långt möjligt söka identifiera de förhandlingsfrågor som kunde förväntes krävaövergångsarrangemang eller andra speciallösnuigar. Vidare gjordes från svensk sida betydandeansttängningar i EG-huvud-stedema för att virma gehör för en tidigförhandlingsstert genom en uppluckring avde s.k. Lissabonvillkoren. En tidig stert och en snabbi förhandluigsförlopp var föratsättningar för attden svenska målsättningen med sikte på medlemskap den 1 januari 1995skulle kunna uppnås. Så snart en intem lösning på frågan om stellninginom EU hade överenskommits borde EG därförkunna släppa det formella kravet på ratificering av unionsfördraget föreen förhandlingsstert. Sedan de danska problemen funnit en för allaparter tillfredssteUande lösning och EG-ländema överbryggatmotsättningarna rörande Delors Il-paketet, kunde i Edinburghbeslute an medlemskapsförhandlingar skulle inledas med , ochFinland . Vidare skulle förhandlingar inledas med så snart kommissionen hunnit fårdigstellasitt utiåtende. Förhandlingarnaskulle övergå till att föras under Artikel O i Fördraget om Europeiskaunionen och skulle kunna avslutes först när alla tolv medlemssteter ratificeratdette fördrag. Edinburghbeslutetblev en otvetydig framgång för det dåvarande brittiska ordförandeskapet men kanockså ses som ett resultet av kandidadändemas- inte minst - ansttängningar att i bilaterala kontekter påalla nivåer söka vinna politiskt gehör för en ambitiös tidtebell och endynamisk utvidgningsprocess. Förhandlingsstertenägde ram den 1 febraari 1993 i . EG-sidan företräddes av den danske rådsordförandenuttikesminister biträdd av den förutvidgningen ansvarige kommissionslectemo- ten . Europaminister presenterade i sitt öppningsanförande den svenska synen på EG-samarbetet och de 63 förhoppningar man på svensk sidaknöt till ett deltegande som fullvärdig Vidare gav han enutförlig redogörelse för den centtala svenska Prop. 1994/95:19förhandlingsmålsättningen. Anförandet återges i bilaga 1. Sedan den mellanstetiiga utvidgningskonferensenkonstimerats och de formella förhandlingama inletts, ägnades våren förstoch främst åt en systematisk genomgång medde fyra kandidatiändema av det samlade (s.k.acquis-genomgångar). Dessa genomgångar, som leddes av kommissionen, ägde ram påexpertnivå och syftade till att indela den samlade sekundärtätten (främstdirektiv och förordningar) i olikakategorier: rättsakter som medförde substensproblem för något eller någrakandidatiänder, rättsakter som föratsättes bli föremål för tekniskaanpassningar och sådana som kunde lämnas åt sidan och prickas av somoproblematiska. Dessa genomgångar gav också tillfälle tUl informella samtel därkandidadändemas experter kunde få förklarande kommentarer från kommissionen ominnebörden av vissa rättsakter. Mot bakgrand av dessa genomgångar och ianslutning till de formella förhandlingsmöten som hölls föresonunarappehållet (tte chefsförhand-larmöten och ett ministermöte)presenterades successivt svenska positionspapper på praktiskt teget alla deförhandlingsområden som tecktes av regelverket. De svenskaförhandlingspositionema uterbetedes med öppningsanförandet den 1 febraari 1993som utgångspunkt och i gemensam beredning i innan deframfördes till EG. Vidare skedde regelbundna avstemningar med partierna iriksdagen, genom dess EG-delegation. Vidministermötet hade genomgångarna på de fleste områden kunnat avslutesoch hade presenterat sma positioner vad gällde alla förhandlingskapilel som helt eller delvis tecktes av EES-avtelet.Åtte EES-relaterade av sammanlagt 29 förhandlingskapitel kunde antecknassom oproblematiska, och frågorna kring flora och fauna (väsentiigen jakttegler) kunde lösas. Vidare noteradesframsteg inom ytterligare fyra förhandlingskapitel (fri rörlighet förtjänster resp. kapitel, konkurrenspolitik och energi). Kort tid efterjunimötet beslöt vid sin möte i att förhandlingama skulle påskyndas med sikte på utvidgning perden . Vid höstens förste möte på ministernivå som ägde ram den 5oktober 1993 bekräftade det belgiska ordförandeskapet att denna målsättning lågfast och att det nu behövdes en ny impuls för att denna skulle kunnaförverkligas. Ytterligare två förhandlingskapitel - det omfattende regelverksom avsåg tullunionen respektive Euratom -hade färdigförhandlais ochgenomgångarna av regelverket var vid det laget avslutede. Vidare hade Sverigedå presenterat positionspapper på alla områden utom vad avsåg de finansiellafrågorna och institutionerna. Vid ministermötet kundeförhandlingarna efter ratificeringen av Maasttichtfördraget formaliseras enligt artikel O i fördraget. Parterna beslöt attutöka konferensens arbetsprogram till att omfatte också de nya samarbetsområdena, nämligen den ekono miska och monetera unionen, den gemensammautrikes- och säkerhets politiken, det inrikes och rättsliga samarbetet samt övriga bestemmelser i fördraget (bl.a. det sociala protokollet). vid sitt möte iBryssel gjort ett uttelande av innebörd att förhandlingama måste påskyndasytterligare för att den gemensamma Prop. 1994/95:19 målsättningen skulle kuima nås. i förening med Europaparlamentetsuttelade budskap att länma sitt godkännande under innevarande mandatperiodhade föranlett att ange som måldatum för förhandlingamas avslutende. Motderma bakgrand enades ministtama om att söka åstedkomma ettförhandlingsgenombrott . Efter gemensammaansträngningar och teck vare betydande politisk vilja lyckades partema vidministermötet uppnå ettgenombrott av stor betydelse för den fortsatte förhandlingsprocessen. Fleraviktiga frågor löstes - hälsa/miljö/säkerhet, de handelspolitiska frågoma samt monopol- och snusfrågoma. Vidarekunde förhandlingarna avslutes bettäffande fre av de fyra s.k.Maasfrichtkapitien, nämligen den gemensamma uttikes- ochsäkerhetspolitiken, rättsligt och mrikes samarbetesamt övriga bestemmelser i unionsfördraget (bl.a. det sociala protokolletoch bekräftelsen av att den svenska arbetsmarknadsmodellen är fullt förenlig med ). Detframgångsrika decembermötet innebar att 18 av de 29 förhandlingskapitlenklarats av och an måldatum låg inom realistiskträckhåll. Ytterligare möteni konferensen samt åtskilliga informella kontekter ägde därefter ram och febraari med sikte på en slutligöverenskommelse i febraari-mars. Efter närmare tte dygnskontinuerliga förhandlingar kunde och EU enas om ett omfattende paket som i praktUcen innebaratt överenskommelse nåddes om så gott som samtliga villkor för Sverigesinttäde som medlem i den europeiskaunionen. Centtala i slutförhandlingen var frågorna om jordbrakspolitiken,om regionalpolitiken och om budgeten. En formell uppgörelse rörande deinstimtionella frågorna fick dock anste i awakten på en uitem EU-överenskonunelse om formerna för majoritetsbeslut i en framtidautvidgat EU. Slumppgörelsenfrån det s.k. maratonmötet låg väl i linje med de svenska förhand!ingsmålsättningarna och byggde på tte huvudelement:budgetlösningen, jordbraksöverenskommelsen och det regionalpolitiska paketet. Därtill kom fiskeöverenskommelsen, deveterinära och fytosani-tera frågorna (bl.a. salmonellalösningen),resandebestämmelsema och överenskommelsen rörande förvärv avfritidsfastigheter. Förhandlingarna kunde i praktiken avslutes den 30mars då chefsförhandlarna enades omen samlad lösning för de återsteende instimtionella frågorna. En föratsättningför dette var att de tolv medlemsstetema dagen före hade formaliseratsin kompromisslösning rörande beslutsordningen i rådet. Efterslutredigering kunde den färdiga avtelstexien överlämnas förbehandling i . länmade parlamentet med bred majoritet (380 röster för, 21 mot och 60 nedlagdaröster) i enlighet med Artikel O sin godkännande tUl det svenskaanslutningsavtelet. Undertecknandet ägde ram i samband medEuropeiska rådets möte på . 5Riksdagen /994m. 6.2 Förhandlingsarbetets organisation /95:19 Medlemskapsförhandlingama med EU harförts inom ramen för en mellanstetiig konferens mellan kandidatiandet åena sidan och EU:s medlemssteter under ledning av ordförandelandet å den andrasidan. Resultetet är ett fördrag som reglerar villkoren för anslutningtill den europeiska unionen. Som redan redovisats, har de stellningstegandenoch förhandlingspositioner som akmaliserats för unionens vidkommandefaststellts av medlemsländerna i ministertådet. Det praktiskaförberedelsearbetet har dock i stor utsträcknmg skett i kommissionen, vars rolldärför varit betydligt viktigare än vad de formella föratsättningama antytt. Det är såledeskommissionen som internt har lagt fram förslag till gemenskapsstendpunkterbettäffande kandidatiandets anpassning till existerande regelverk(EG-rättsregler som redan frätt i kraft). Vad däremotbettäffar de nya samarbetsområden av mellanstetiig karaktär som omfattesav unionsfördraget, dvs. den gemensamma uttikes- och säkerhetspolitiken samt det inrikes och rättsliga samarbetet, har detvarit ordföranden i ministerrådet som tegit initiativ och som fört unionenstelan i nära kontekt med medlemsstetema och kommissionen. Från EU-sidanssynpunkt har förhandlingama förts med en framtida partner och gällt en utvidgning av den egna medlemskretsen. De formellaföratsättningama har således skilt sig markant från vad som var falletunder EES-förhandlingarna, då det var kommissionen som på grandval av ettmandat från medlemsländema förde förhandlingar om en samarbets- ellerassociationsavtel enligt artikel 238. Förhandlingarnahar förts på två huvudsakliga rtivåer: minister-respektive chefsförhandlamivå.På EU-sidan har arbetet letts av sittende ordföranden i utrikesministerrådet.Under det förste hade den danske utrikesministern detövergripande ansvaret, uttikesminister slutiigen dennes grekiske kollega, . Det är vidare ordföranden i Coreper (de stendiga representanternaskommitté, dvs. medlemsländernas ambassadörer i EU) som varit chefsförhandlare,och dette enligt samma rotetionsschema somför ordförandeskapet i ministerrådet. Ansvarig för utvidgningsförhandlingarnai kommissionen har varit ledamoten för utrikesfrågor, Hans van denBroek. Denne har under sig haft en generaldirektör med en särskild projektgrapp{task force) på ett 40-tel personer till sin förfogande för förhandlmgama medde fyra kandidatiändema. Sverigeföreträddes på ministernivå av stetsrådet . Sekreteriatsfunktionenför den mellanstetiiga konferensen har varit förlagd till ministerrådetssekreteriat, där man på motsvarande sän som inomkommissionen ituättet en särskild projektgrapp för utvidgningsförhandlingarna. Underministtarnas och chefsförhandlarnas överinseende bedrevs ett omfattende och kontinuerligt arbete på expertruvå.Inom ramen för de ovannämnda genomgångarna av samt iuppföljande tekniska samtel har man gåu igenom och inventerat hela förhand- lingsmaterian samt systematiskt fört åt sidan de olUcadelama av det Prop. 1994/95:19 samlade regelverket allteftersom enighetuppnåtts. De problem som har identifierats och som inte kunnat lösas påexperöuvå har förts upp till chefsförhandlarna. Som högste nivå imedlemskapsförhandlingama har sedan ministermötena fungerat. 6.3 Det svenska beredningsarbetet Förhandlingsarbetet har letts avregeringen. Praktiskt teget samtliga departementhar varit inblandade i förhandlingama. Samordningen av det svenskaförhandlingsarbetet har ombesörjts av UD:s handelsavdehiing i nära samråd medsamtliga berörda departement. Beredningsarbetethar i betydande utsttäckning underlättets av de erfarenheter som vunnits genomEES-förhandlingama. gäller inte barauuiehållet och behandlingen av flera centtala sakfrågor som blivit föremålför fömyade förhandlingar i medlemskapssammanhanget uten också de ratiner somsedan tidigare eteblerats för att te fram och gemensamtformulera svenska positioner. Därför har regeringen under medlemskapsprocessenliksom under EES-förhandlingarna utnyttjat hela den organisation med bl.a. ettttettiotel arbetsgrapper för olika mte-grationsområden som då skapades förberedning och avstemning. Till arbetsgrapperna har särskilda referensgrappervarit knuma med deltegande av olikamyndigheter och mtresseorganisationer. Vidare har regeringskanslietsberedningsgrapp för Europafrågor regelbundet under processens gångsamrått om det akmeUa förhandlingsläget. Förhandlingsarbetet har som redan nämnts i höggrad byggt på en formaliserad procedur där bl.a. mot bakgrand avvad som framkommit i genomgångarna av formulerat positionspapper på de olika områdena. Utöver samrådet i ovannämnda arbets- ochberedningsgrapper samt för attunderlätte den slutliga avstemningen av såväl skriftliga positioner somunderlag för svenska anföranden har varje formellt möte i konferensen föregåttsav intema möten med de för EG-samordningen ansvariga tjänstemännen vid deberörda departementen. Vidare har samtiiga positionerbehandlats i stetssekreterargrappen för Europafrågor, innan dokumentenexpedierats och överlämnats till EU av Brysseldelegationen. I sammanhanget bör Brysseldelegationens rollunderstrykas - inte bara vad gäller de diplomatiska ansträngningarna i form avlöpande kontekter med EG-instimtioneraa och medlemssteternasrepresentetioner på plats Uten också som aktiv deltegare i det svenskaberednmgsarbetet. Vidare har ett omfattende arbete lagts ned av våra ambassaderi EU-huvudste-derna - både i form av särskilda uppvakmingar på olika nivåer ochgenom utnyttjande av redan eteblerade kontekter samt, som resultet därav, en ofta mycket initierad rapportering omsynen hos värdlandets regering, parlament och politiska partier på decentrala förhandlingsfrågorna. Från svensksida har fortiöpande tegils bilaterala kontekter med medlemsländernaliksom med kommissionens ledning. Kontekter har ocksåupprätthållits kandidatiändema emellan under gällergivetvis särskilt kontekterna mellan Prop. 1994/95:19 de nordiskakandidatländerna. Samrådet med och har varit förttoendefullt ochtill stor nytte inte bara på onu:åden där de nordiska länderna har haftsammanfallande inttessen uten också i övriga frågor. Regeringen har under hela processen bemödat sigom störste möjliga öppenhet kring ochbredast möjliga uppslutning bakom den svenska förhandlingsuppläggningen. gäller inte bara formulermgama i detsvenska öppnmgsanförandet uten också sakinnehållet i alla de positioner somsuccessivt lagts fram i konferensen. Samrådet och avstemningama med partierna iriksdagen har varit av avgörande betydelse. Den av tillkallade särskilda delegationen. Svenska delegationen till (EU-delegationen) har svarat för sanuådet med regeringen under förhandlingarna. Europa-mirustemhar kontinuerligt informerat EU-delegationen om förhandlingsutvecklingen, och ansvariga stetsråd har vid återkommandetillfällen redogjort för regeringens hantering av de olikaförhandlingsfrågorna. Alla viktigare förhandlingspositioner har avstemts medpartierna i , och samtiigapositionspapper har överlämnats till EU-delegationen som depresenterats i . Utöver detsamråd som dessutom ägt ram i har i sin helhetkontinuerligt informerats om förhandlingarnas förlopp.Dette har skett genom att Europaminister vid återkommandetillfällen har lämnat akmell information i . Vidare har stetsrådetbesvarat frågor och interpellationer rörande Europapolitiken ochmedlemskapsförhandlingama. Insatserna för att sprida information til!allmänheten om medlemskapsförhandlingama och deras resultet är avgrandläggande betydelse för medborgarnasmöjligheter att te aktiv stellning i höstens folkomröstning. Redan i augusti1992 upprättedes inom Sekreteriatet för Europainformation. Jämsides med dettesekreteriat arbeter en särskild delegation med att fördela medel tillenskilda organisationer för informationsinsatser kring integrationsfrågorna.Riksdagen har anslagit förinformationsverksamheten. Parallellt medde aktiva insatserna på dette område har det varit angeläget att möjliggöra insyn förallmänheten i den pågående för handlingsprocessen liksom iberedningsarbetet. 1 linje härmed förklarade regeringen redan från början att förhandlingama skulle föras så öppet som möjligt. Vid sidan av den informationsom lämnats till och dess partier har utförligt pressmaterial därför kontinuerligtpresenterats om förhandlingamas förlopp samt om träffade deluppgörelser. I samma anda beslöts på en tidigt stedium anöverlämnade svenska positionspapper skulle göras tillgängliga för allmänheten. Därigenom har medborgarna beretts möjlighet art göra en självstendig bedömning av förhandlingsut fallet på olika områden. Som ett led i regeringens sttävan att ge en bred och fyllig information om vad ett svensktmedlemskap i innebär har Utrikesdepartementetshandelsavdelning dessutom utgivit en serie s.k. grönböcker. I grönböckerna återfinns också kortfattede beskrivningar av relevante EG-rättsakter. Vidare bör nämnas arbetet på autill svenska överföra de grund- läggande fördragen och EG:s s.k. sekundärrätt (förordningar,direktiv Prop. 1994/95:19 och beslut m.m.). De försmämnda förelåg i godkäntskick för anslumingsfördragets undertecknande den 24 juni 1994och sekundärrätten skall föreligga på svenska språket senast vidmedlemskapets inttädande. Redan den 18januari 1990 beslutede regeringen att tillsätte en delegation för att svara för översättning av bl.a. det regelverk somavsågs omfattes av EES-avtelet. uppdrogs åtDelegationen för översättning av att dessutom svara föröversättningen av de EG-rättsakter som akmaliseras vid ett svenskt medlemskap.Den tillkommande textmassan uppskattades till närmare 40 000 sidor i Europeiska gemenskapemas officiella tidning(EGT).