prop · GH03162 · 1994-01-01 00:00:00 — För att ytterligare stärka de mindre kundernas situation kan STOSEB tänka sig att man går ännu ett steg mot ökad insyn genom att den eller de kommuner som berörs av ett kon- cessionsområde får tillsätta styrelserepresentant(er) i det aktuella nätföretaget. Ersättning till följd av de ändrade förskrifterna i ellagen anser att frågan huruvida en koncessionshavare bör få ersättning för utebliven vinst har besvarats nekande i utredningsförslaget utan någon egentlig motivering. Särskilt med tanke på det förslag till ändring av 2 kap 18 regeringsformen som Fri- och rättighetskommitten har lagt fram är hovrätten tveksam till hur denna frågeställning kommer att bedömas . Hovrätten föreslår därför att det sker en ytterligare analys av frågan huruvida regeringsformens egendomsskydd är tillämpligt vid ändringar av rådande koncessionsvillkor samt i anslutning därtill även av frågan i vilken utsträck- ning ersättning skall utgå till koncessionshavare som drabbas av ändrade koncessionsvillkor. anser att ersättningsregeln i punkt 3 i lag- förslagets övergångsbestämmelser bör ges en formulering och innebörd som klart anger att ersättning skall utgå för all ekonomisk skada som uppkommer som följd av föreslagna förändringar i ellagen, förutsatt adekvat orsakssammanhang mellan ändrade koncessionsvillkor och uppkommen ekonomisk skada. Föreningen framhåller att frågorna om ekonomisk skada och ersättning som följd av de radikalt ändrade koncessionsvillkoren är omfattande och komplicerade samt att ersättningsrätten inte får begränsas på det sätt som görs i utredningen. anser att frågan om skadeståndsanspråk för ändrad innebörd av koncession, i första hand konsekvenserna av slopad ensamrätt till leverans, bör utredas ytterligare. finner det rimligt att ersättningsmöjligheterna för innehavare av koncession enligt nuvarande regler bör omfatta all skada som uppkommer på grund av nya villkor för elmarknaden, dvs även ekonomisk skada som uppkommer vid produktionsanläggningar. instämmer i synpunkter och förutsätter att ellagens ersättningsregel även gäller för statligt ägda bolag. I sammanhanget kan påpekas att det är väsentligt att de nya reglerna för elmarknaden i alla sammanhang utformas så att konkurrerande företag ges likartade förutsättningar. Sammanfattning av svenska kraftnäts utredning, Handelsplats för el fick i uppdrag av regeringen att utreda förutsättningarna för en svensk börs för handel med el och, om det finns sådana förutsättningar, lämna förslag till organisation av en sådan elbörs. Utgångs- punkten för uppdraget är den handlingsplan för fortsatt reformering av svensk elmarknad som antog . I utredningsdirektiven framhålls bl a vikten av att göra storkraftnätet tillgängligt for fler aktörer och därigenom skapa förutsättningar för en ökad handel med el. Det betonas att samhälls- ekonomiska skäl talar för att så många aktörer som möjligt ska kunna fritt köpa och sälja el. Vi har under arbetet med utredningen tagit hjälp av en referensgrupp med företrädare för kraftindustrin, större elanvändare, berörda myndigheter m.fl. Vi har också biträtts av en grupp med ett femtontal företrädare för medelstora energidistributörer. Vidare har vi anordnat ett seminarium, till vilket samtliga eldistributionsföretag i landet inbjudits, samt haft en lång rad formella och informella kontakter med potentiella aktörer på en svensk elbörs. Generellt gäller att eldistributionsföretag och större elanvändare förordar att en svensk elbörs inrättas medan kraftproducenterna är negativa till detta. Vi har genornfört en rad studier, bl a om hur elbörserna i och fungerar, om börshandel i allmänhet, om produktionsoptimeringen samt om behovet av regelverk för och tillsyn av en elbörs. Dessa utredningar finns med som bilagor till rapporten. Av flera skäl har vi särskilt intresserat oss för förhållandena i . Man har där tämligen snabbt gjort en genomgripande förändring av elmarknadens organ- isation: en ny ellag har tillämpats, ett fristående företag svarar för central- nätet, ett nytt användarvänligt tariffsystem har införts och en allmänt tillgänglig elbörs finns i drift . Enligt vår bedömning har forändringarna av den norska elmarknaden utfallit i huvudsak väl. Konkurrensen har ökat, elpriset har sjunkit och en allmän kundanpassning har skett inom elområdet. Det finns enligt vår mening starka skäl att en svensk elbörs utformas så att en nära samverkan med den norska elmarknaden och elbörsen kan ske. Det finns flera fördelar med en öppen marknadsplats - en börs - för handel med el i . Det skulle ge en effektiv prisbildning, en bra informationssprid- ning och ett synligt elpris. Om en öppen marknad utformas utan en elbörs kommer all handel att ske via slutna avtal. Detta skulle ge stora skillnader i tillgången till information hos marknadsaktörerna och även leda till ökade kostnader för att göra affärer. En väsentlig fördel med en elbörs är därför att möjligheterna att handla på mark- naden ökar för nya aktörer och att spelreglerna blir lika för alla. Den främsta invändningen, som har riktats mot svensk börshandel med el, är att en sådan skulle försämra produktionsekonomin genom att elproducenternas nuvarande system för optimering inte skulle fungera som . KGS har i en rapport till utredningen (bilaga 5) beräknat att de totala produktionskostnaderna under vissa antaganden skulle öka med ca . Beräkningarna ifrågasätts dock i en annan konsultrapport (, bilaga 6). Slutsatserna i denna fråga är i hög grad beroende av vilka antaganden om bl a aktörernas beteenden som görs. Huvuddelen av merkostnaderna, som enligt skulle uppstå, baseras på antagandet att kraftföretagen skulle bli mer försiktiga i att utnyttja egen vattenkraft. I så fall skulle risken öka för spill av vatten från kraftverksmagasinen. Enligt vår bedömning är detta antagande baserat på en osäkerhet om hur en marknad för el kommer att utveckla sig. Det finns inget enligt vår mening som talar för att inte elproducenter kommer att kunna klara av att optimera teknik och ekonomi tillsammans. Vi har inte funnit att några starka skäl talar för att den svenska elmarknaden, inklusive elproduktionen, skulle bli mindre effektiv, dvs sämre optimerad, om handeln ökar genom tillkomsten av en elbörs. Till bilden hör också att det nuvarande producentsamarbetet helt eller delvis kan strida emot den nya svenska konkurrenslagen. Bl.a. eldistributörerna har påtalat risken för att aktörerna på den svenska elmarknaden är för få och framför allt att två producenter, med och med av landets elproduktion, har en alltför dominerande ställning. Risken ar att de stora företagen skulle kunna utnyttja en elbörs på ett sätt som alltför mycket gynnar de egna intressena och missgynnar andra aktörer, främst små och medelstora köpare. Man kan konstatera att och kommer att ha en stor en dominerande ställning på den svenska elmarknaden oavsett om en elbörs införs eller inte. Det är enbart sammankopplingen mellan svensk elmarknad och en eller flera utländska som kan väsentligt förändra dessa företags relativa storlek (dvs om inte en uppdelning sker, vilket vi inte haft till uppgift att analysera). Detta är ett av flera skäl som talar för att vi bör eftersträva en mycket nära samverkan främst med den norska elmarknaden. Oavsett hur elmarknaden i organiseras kan dominerande företag välja att agera antingen kort- eller långsiktigt och med olika grad av samhällsansvar. Vad gäller är det ytterst en fråga för ägaren, regering och riksdag, att avgöra företagets roll och inriktning på den svenska elmarknaden. Som bl a påpekats av en engelsk konsultfirma vi har anlitat (n/e/r/a, bilaga 7) skulle kunna agera på ett sätt som gör att företaget blir en modererande och stabiliserande faktor i en förändringsprocess för den svenska elmarknaden. Vi har studerat tre delar av vad som med ett samlingsbegrepp kan kallas en svensk elbörs, nämligen reglermarknad, spotmarknad och derivatmarknad. Vi ser störst behov av en reglermarknad. Denna skulle främst vara ett medel för att bibehålla balansen mellan produktion och förbrukning och därmed hålla frekvensen på nätet. På en sådan marknad skulle med mycket kort varsel kunna köpa och sälja eleffekt för att kompensera för avvikelser från produktions- och förbrukningsplaner (t ex vid bortfall av en överföringsledning från ). Detta skapar en möjlighet för framför allt köpare att fritt välja leverantör av el på långtidsbasis utan att bli beroende av den "lokala leverantören" för att kortvarigt hantera obalanser och tillfälliga avvikelser. Aktiva deltagare på denna marknad utöver blir framför allt elproducenter som snabbt kan reglera sin produktion Alternativet till en sådan reglermarknad är att någon av de stora pro- ducenterna, t ex , eller några producenter; grupp, på uppdrag av åtar sig att svara för dessa tjänster åt alla aktörer på elmarknaden. Detta kan ifrågasättas från neutralitetssynpunkt eftersom dessa elproducenter i många fall också kan konkurrera om de aktuella leverans- kontrakten. Vi anser att övervägande skäl talar för att en reglermarknad bör inrättas med start när regionnäten öppnas. Konsulten n/e/r/a har föreslagit (bilaga 7) en successiv utveckling av den svenska elmarknaden som innebär att ett system för mer utvecklad handel med tillfällig kraft, en spotmarknad, utvecklas i ett andra steg sedan reglermark- naden har börjat fungera. Om och när ett sådant andra steg bör tas beror på i vilken takt elnäten kommer att öppnas och hur många aktörer som därmed kommer att kunna agera på elmarknaden. Enligt vår uppfattning finns skäl som talar för en stegvis utveckling av den svenska elmarknaden när det gäller såväl lagstiftning som åtgärder för att effektivisera marknaden. Vi ser åtminstone inga förutsättningar för att införa en s.k. derivatmarknad, dvs en organiserad marknadsplats för handel med finansiella standardkontrakt om långsiktiga elleveranser att en spotmarknad har etablerat sig. Vi har tillsammans med OM studerat några olika tekniska utformningar av en elbörs för spothandel, dvs en börs med avslut mellan och före avtalad leveranstid. De intressantaste alternativen är en auktionsbörs, som man har i , eller en elektronisk transaktionsbörs. Den sistnämnda typen av börs, som är mera datoriserad, har alltmer börjat tillämpas för handel med aktier och råvaror. Den skulle ge störst flexibilitet för såväl handel med el som för styrningen av produktionen hos kraftföretagen. Denna form är därför enligt vår mening mest lämplig for en börs för handel med tillfällig el (spothandel). En sådan börs tar ca att inrätta. För handel med reglerkraft kan man inledningsvis utnyttja ett förenklat system som kräver mindre investeringar och går snabbare att införa. En viktig förutsättning för att en elbörs ska bli framgångsrik är att den ägs och drivs på ett kompetent och neutralt sätt. Företagsjuridik, , som har studerat behovet av regelverk och tillsyn (bilaga 9), anser att börsen bör organiseras som ett aktiebolag. Bolaget skulle kunna ägas av med möjlighet för aktörerna att få insyn via styrelserepresentation eller börsråd. Som framhålls i regeringens direktiv är ett tänkbart alternativ att den ansvarige för storkraftnätet, dvs , inledningsvis blir huvudman för börsverksamheten. i driver börsen på detta sätt. För ett alternativ, där är en stor ägare, talar den nära kopp- lingen med driften av storkraftnätet Vi bedömer också att detta skulle skapa goda förutsättningar för en nära samverkan med den norska elmarknaden. kan ägandet av börsen spridas så att aktörerna kan få ett direkt ägarinflytande. Insyn bör dock skapas oavsett ägande genom ett brukarråd och gemensamt framtagna börsetiska regler. Utvecklingen av en öppen svensk elmarknad och en elbörs bör ske så att det blir en samverkan med övriga nordiska länder, särskilt . De planerade åtgärderna i bör utformas så att detta underlättas. I ett första steg bör vi starta ett samarbete med den norska elbörsen. En direkt sammanslagning mellan norsk och svensk elbörs bör eftersträvas och en öppen nordisk elmarknad med en gemensam elbörs vara ett mål. Vi anser således att det finns förutsättningar för en börs för handel med el i och att en reglerkraftmarknad bör inrättas med start när regionnäten blir öppna. Vidare kan en börs för handel med tillfällig el, en spotmarknad, inrättas i ett andra steg, gärna i samverkan med andra nordiska börser, om och när ett större antal aktörer kommer att uppträda på elmarknaden. Sammanställning av remissyttranden över svenska kraftnäts utredning, Handelsplats för el Efter remiss har yttranden över svenska kraftnäts utredning avgetts av Justitiekanslern, i , , , Länsrätten i , (), Statskontoret, , (), , (), , (), , , , , , Kammarrätten i , Länstyrelsen i , (), , kommun, , , , , , (), , , (), i (LO), , , Riksförbundet Energidistributörerna (REL), (), (), Sveriges Bostadsrättsföreningars , , . Härutöver har skrivelser inkommit från , , , Sydsvenska Återdistributörers Samrådsgrupp (SSÅS), (), , , , - , (), Folkkampanjen mot Kärnkraft-Kärnvapen. Akademikers har med yttrande anslutit sig till de synpunkter som framförts av . har utöver eget yttrande anslutit sig till de synpunkter som framförts av . har utöver sitt yttrande anslutit sig till de synpunkter som framförts av STOSEB. har avgivit sitt yttrande i tillägg till de synpunkter som framförts i Svenska Kraftverksföreningens och Svenska Elverksföreningens yttranden. Inställningen till en svensk kraftbörs Nära hälften av remissinstanserna redovisar övergripande omdömen om utredningens samlade förslag. Flertalet av dessa omdömen är positiva till en svensk kraftbörs. Av dem betonar flera vikten av att vänta med införandet av en s.k. spothandel till dess det finns ett väldefinerat behov av en sådan. Ett antal remissinstanser framhåller att de är positiva till en elmarknads- reform men ser inte nu något behov av en kraftbörs. En sådan bör växa fram på marknadens villkor och på ett sätt som inte ger störningar i det existerande elsystemet. (), (), , , Kammarrätten i , i , kommun, , , , , (LRF), , , Energidistributörerna (REL), (), (), (), , , , , och () delar utredningens uppfattning att det finns förutsättningar för en börs för handel med el i och att den skulle medföra flera viktiga fördelar på en öppen marknad. Instanserna delar utredningens analys som utmynnar i slutsatsen att förutsättningar för en svensk elbörs existerar. , och ser inte behov av en kraftbörs i inom överskådlig tid. De avstyrker inrättandet av en reglermarknad i . Aktörerna skapar börsen på marknadens villkor om och när dessa anser att behov finns. anser att handel av reglerkraft kan ske utan en börs för s.k. spothandel och att hanteringen av denna handel kan ske på ett enkelt sätt utan större investeringar. En börs för spothandel bör enligt föreningen introduceras om marknaden får behov av en sådan. (), Eldistributörer ek.för., () och - Kärnvapen avstyrker införandet av en svensk kraftbörs. När skall en svensk kraftbörs inrättas Ett tiotal remissinstanser har framfört synpunkter på när en kraftbörs skall eller bör inrättas. Flera är positiva till ett snabbt införande när näten öppnas medan vissa framhåller att ett införande bör vänta till dess marknadens behov av en kraftbörs finns. (), (), , Energileverantörerna (REL) är positiva till att en elbörs etableras i och framhåller att det går att identifiera flera fördelar än nackdelar med ett snabbt etablerande av en spotmarknad. , , , , (), och anser sammanfattningsvis att aktörerna skapar börsen på marknadens villkor om och när dessa anser att behov finns. Allmäna synpunkter på en kraftbörs Statlig börs eller ej? Några remissinstanser har synpunkter på det föreslagna huvudmannaskapet samt hur och på vilka villkor en kraftbörs skall etableras på elmarknaden. Bland dem är meningarna delade till att börsen bör ha en statlig huvudman eller inte. och ser inga omedelbara skäl för att statsmakterna skulle initiera och via lagstiftning framtvinga inrättandet av en elbörs. och () instämmer med utredningens förslag att bör knytas till en kraftbörs på ett sätt som gör det enkelt för dem att hantera sitt systemansvar för storkraftnätet. , och säger nej till den statliga kraftbörs som beskriver i sin utredning. Börsens påverkan på elpriserna Många argument för en kraftbörs gäller dess påverkan på prisbildningen. Flera remissinstanser framhåller att en kraftbörs kommer att påverka prisbildningen på el. Av dem betonar ett antal att marknadseffektiviteten och prisinformationen i prisbildningen kommer att öka med en kraftbörs. (), (), , kommun, Sveriges Bostadsrättsföreningars (), anser sammanfattnings bl.a. att en fungerande elbörs bidrar till en effektiv prisbildning och lägre transaktionskostnader. Genom det synliga pris som etableras på en elbörs får marknadens aktörer en nödvändig information. Energidistributörerna, (REL) framhåller att med dagens system finns ingen notering av värdet på kraft, endast kostnaden. På en börs erhålls ett pris, alltså ett marknadsvärde. framhåller att den kommande rapporteringen av elpriser som innehåller (enligt EG:s direktiv om pristransparens), kommer att ge den efterfrågade öppenheten. Flera remissinstanser befarar, trots en ofta positiv grundinställning, att de största kraftföretagens dominans inom kraftförsäljningen kommer att försvåra eller omöjliggöra en effektiv börshandel. Många av dessa ser problemets lösning i en gemensam nordisk krafthandel. En sådan skulle ge företagen en större marknad med flera aktörer som kan agera. (), , , (), Eldistributörer ek. och () framhåller sammanfattningsvis att den höga företagskoncentrationen på den svenska elmarknaden hotar fördelarna av en friare konkurrens. Det är därför önskvärt att nya aktörer kommer in på elmarknaden. En börs kan ge förutsättningar för mindre aktörer att agera på samma villkor som de stora producenterna. anser att för att få en effektiv börshandel måste informationssystemet vara lättillgängligt for alla aktörer. vill understryka att även en "reglerad" marknad kan ge effektivitetsvinster t.ex. genom den samkörning som sker. (), och anser sammanfattningvis att en fungerande marknad kräver i sig också att det finns tillräckligt många aktörer. De anser därför att en sådan svensk kraftbörs ansluts bör kunna till de nordiska ländernas elmarknader och kraftbörser. Folkkampanjen mot kärnkraft-kärnvapen anser att konkurrensen mellan olika elproducenter kommer att fungera dåligt eftersom är för dominerande både i och . Några remissinstanser för fram synpunkter som gäller det nuvarande producentsamarbetet kring utbytet av bl.a. tillfällig kraft, den s.k. produktionsoptimeringen. De ser en fara i att produktionsoptimeringen slås sönder vid inrättandet av en kraftbörs, och att produktionskostnaderna i det svenska elsystemet höjs. Det finns dock även motstridiga synpunkter som förs fram av vissa remissinstanser. , Energidistributörerna (REL), (), , framhåller sammanfattningsvis att en börs är att föredra framför så väl nuvarande produktionsoptimering som alternativet att vissa kraftföretag tilldelas det regleringsansvar som ombesörjs av företagen inom produktionsoptimeringen. Genom att öppenheten ökar, i vart fall för priset för den typ av kraft som omsätts via börsen, stärks kundernas ställning i förhållande till producenterna. Producenterna tvingas härigenom också till ett kostnadseffektivare agerande för att inte riskera att få reducerad lönsamhet. En väl fungerande elbörs, som vidgas avseende såväl tillhandahållet produktsortiment som geografiskt, effektiviserar sannolikt konkurrensen genom att pris- och kostnadspressen på kraftföretagen ökar. , och () anser bl.a. att den främsta invändningen mot en elbörs gäller produktionsoptimeringen. Samkörning och kraftutbyte enligt nuvarande system hävdas av många, främst företrädare för kraftindustrin, vara effektivare än optimering baserad på ett system där brukarna, t ex via en elbörs, får en direkt insyn i och kan påverka prisbildningen. Frågan om vilka konsekvenser inrättandet av en elbörs. har för en optimal kraftproduktion är inte entydigt klarlagd. () uppfattning är att de farhågor beträffande kostnads- och miljönackdelar som skulle uppstå till följd av ett uteblivet produktionsoptimeringssamrabete är väsentligt överdrivna. , () och anser sammanfattningsvis att produktionsoptimeringen skulle kraftigt störas och sannolikt raseras. För samhället skulle det bli fråga om stora ekonomiska och miljömässiga förluster. Man kan säga att hela det nuvarande systemet och de olika formerna av samarbete bygger på ett tänkande med klart definierade effektivitetsmål och pragmatisk anpassning av organisation och system för att nå dessa mål. Ett femtontal remissinstanser för fram synpunkter på frågan om behovet av att inrätta en s.k. reglermarknad. En majoritet av remiss instanserna är positiva till att en neutral reglermarknad inrättas när näten öppnas. Vissa remissinstanser är negativa till en reglermarknad och anser att dagens system fungerar bra. , , , , Energileverantörerna, (REL), (), (), , samt , , Kemikontoret och Skogsindustrierna delar i huvudsak utredningens uppfattning att det är angeläget att en neutral reglerkraftmarknad upprättas när näten öppnas. Den skulle förenkla situationen for alla som har ett behov av att hantera obalanser eller tillfälliga avvikelser från avtal och därmed öppna nya affärsmöjligheter. Flera av remissinstanserna anser dock att det inte räcker att enbart inrätta en reglermarknad utan en spot- marknad bör etableras eller som ett andra steg. Vidare framhåller flera av dessa att för att ska klara sitt systemansvar måste verket kunna upphandla reglerkraft. stöder principen om Svenska Kraftnäts roll som systemansvarig för det svenska elsystemet. , , och anser inte att det behövs en reglermarknad i . Reglerkraft kan liksom nu enkelt upphandlas från elproducenterna. anser att det är för tidigt att ta ställning till en börs för reglerkraft. Nordisk elmarknad och börs Ett dussintal remissinstanser har framfört synpunkter på behovet av en nordisk elmarknad och börs. Flera remissinstanser betonar fördelarnas med en sådan marknad och börs. Flertalet av dessa för fram tveksamheter kring den svenska elmarknadens struktur. (), , Kammarrätten i , , , Energidistributörerna (REL), (), , Eldistributörers ek. före., Sydsvenska Återdistributörers Samrådsgrupp (SSÅS) och framhåller sammanfattningvis att det måste vara önskvärt att den svenska börsen på något sätt samarbetar med den norska börsen och andra utländska marknader. En gemensam nordisk elmarknad ökar antalet aktörer och skärper konkurrensen. Bildandet av en nordisk elmarknad är därför uppfattning en angelägen uppgift. De största fördelarna med en börs uppnås sannolikt om den successivt utvecklas till att omfatta handel med elkraft på både kort och lång sikt, via olika s.k. derivatmarknader samt geografiskt utvidgad till och på hela . framhåller att utredningen hänvisar ofta till utvecklingen i samt föreslår anpassning till och en gemensam kraftbörs med . Det svenska kraftsystemet är annorlunda uppbyggt, varför denna modell inte så direkt kan överföras till svenska förhållanden. Diverse synpunkter avseende kraftbörs, m.m. Ett tiotal remissinstanser för fram synpunkter kring vissa kvarstående frågor som bör beaktas i den fortsatta beredningen. Det gäller främst miljökonse- kvenser, regler för börsverksamheten och vissa tekniska begränsningar i det existerande elsystemet. Kammarrätten i anser att det är säkerligen välbetänkt att inte detaljreglera hur börsen skall fungera. Resultatet blir sannolikt bättre om aktörerna efter hand tillskapar rutiner och avgör vilka typer av kontrakt som skall handlas på en börs. framhåller att de grundläggande krav för börsverksamhet som finns angivna i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet (börslagen) bör även kunna göras tillämpliga inom området för handel med el. delar utredningens bedömning om att inrätta ett tillsynsorgan eller en tillsynsmyndighet. framhåller i glesbygdsregioner är just bristen på konkurrens ett problem.