prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Det bilaterala forskningssamarbetet mästevidmakthållas och utvecklas, även med länder utanför den Europeiska unionen,såväl med utvecklingsländer som i-länder, främst och . Generellt för anslagen inom detta littera gälleratt de riktlinjer som lades fast enligt den senaste forskningspolitiskapropositionen (prop. 1992/93:170, bet. l992/93:UbU15, rskr. 1992/93:388) gälleräven för /96 i de delar som inte påverkas av förslag och beslutmed anledning av denna proposition. Vissaför forekningsråden, och Rymdstyrelsen gemensamma frågor Iriksdagens beslut med anledning av proposition 1991/92:76 Vissa förändringarav myndighetsstmkturen inom högskole- och studiestödsområdena (bet. 1991/92:UbU18, rskr. 1991/92:195) uttalades att regeringen borde redovisa en samladbedömning av forskningsrådsorganisationen. I proposition 1993/94:177 omutbildning och forskning Kvalitet och konkurrenskraft, aviserade regeringenatt man skulle föranstalta om en översyn av forskningsrådsorganisationen inför1996 års forskningspolitiska proposition. Regeringen fattade beslutom att tillkalla en särskild utredare för en översyn av forskningsråden. Regeringen har diskuterat behovet och lämplighetenav att nu inleda en översyn av forskningsrädsorganisationen. Betydandeförändringar har skett i forskningsrådens omvärld. Universitet och högskolorhar en friare ställning än tidigare, även vad gäller forskning ochforskamtbildning. Tillkomsten av ett antal forskningsstiftelser innebär ettnytt svårhanterligt inslag i finansieringen av den svenska forskningen.Sveriges deltagande i EU:s forskningsprogram beräknas ligga på en betydligthögre nivå . Regeringen föreslår besparingar av denstatliga verksamheten, även i vad avser anslagen till forskning. Dessaförändringar är sä stora och kommer att prägla forskningssyste met att det förefaller mindre lämpligt att låta ut värdera enbart forskningsrådsorganisationen. Regeringen har därför be- 269 slutat att avveckla av forskningsråden. finner regeringen detangeläget att den totala forskningsfinansierings- Prop. 1994/95:100stmkturen ses över. Regeringen kommer att ta initiativ Bil.9 till en sådan översyn. Forskningsrådens primära uppgift kommer ävenfortsättningsvis vara att stödja gmndforskningen. Det fria kunskapssökandet harett egenvärde. Resultaten av gmndforskningen bidrar också till viktiga framsteginom bl.a. medicin, teknik och miljö. I gränslandet mellan olika vetenskaper utvecklasett aktivt forskningsklimat. Som exempel kan nänmas gränsema mellan biologioch kemi eller mellan kemi och fysik där en livaktig utveckling pågår. Dennautveckling mot tvärvetenskapliga arbetssätt har kommit till ständgenom att inomdisciplinärt starka forskargmpper spontant samarbetat kringkomplexa problem. Regeringen finner det angeläget att etttvärvetenskapligt synsätt gynnas inom svensk forskning. Särskilt den spontanasamverkan bör underlättas. Det sätt på viUcet forskningsråden och fakultetemahar organiserats skapar till del svårigheter för den tvärvetenskapligaforskningen att vinna finansiering och erkännande. Forskningsråden bör därförlägga särskild vikt vid att inom sina verksamhetsfält skapa stmkturer som i detnormala prioriteringsarbetet kan bedöma den inomvetenskapliga kvalitén iprojekten, men även den extra dimension som ett tvärvetenskapligt arbete kantiUföra. har startat en utveckling i dennariktning genom att sträva efter en stärkt övergripande prioriteringsför-mäga. För att gynna en samverkan mellan humanister -samhällsvetare och naturvetare - tekniker krävs det mer omfattande åtgärder änenskilda forskningsråd och fakulteter kan genomföra. Forskningsråden ochForsk-ningsrådsnärrmden (FRN) bör tillsammans arbeta för att forskningsråden idet ordinarie arbetet skall stödja forskning som spänner över olikaforskningråds verksamhetsområden. Särskild tonvikt bör läggas vid attunderlätta möten meUan forskning inom humaniora-samhällsvetenskap ochteknik-naturvetenskap. Regeringen avser att ge ett särskilt uppdrag tillforskningsråden och FRN att gemensamt föreslå lämpliga åtgärder för nänmdaändamål. Ett annat område som regeringen vill främja ärforskningsinformationen. Riksdag och regering har vid flera tillfällenuppmärksammat behovet av forskningsinformation. och högskolorsom forskningsråden har som en av sina huvuduppgifter att sprida informationom forskning. har ett särskilt ansvar för dessa frägor. Forskningen är ingen exklusiv angelägenhet för denvetenskapliga världen. Dess resultat och möjligheter är betydelsefuU i samhällets ut veckling. Dialogen mellan forskama och andra medborgargmpper är av stort demokratiskt värde. Regeringen vill särskilt betona att denna dialog måste bygga på ömsesidig respekt och engagemang där forskningens roU i ett vidare kulturellt sammanhang diskuteras. I det perspektivet spelar också media en viktig roll. bör genom en särskild arbetsgmpp medverka till att skapa broar mellan kultur och vetenskap och till ett brett samhälleligt engagemang och förståelse för forskningens 270 villkor och resultat. Forskningsråden, FRN och Rymdstyrelsen finansierarvetenskaplig Prop. 1994/95:100 utmstning med ett värde under 2 miljoner kronor.FRN disponerar an- Bil. 9 slaget till dyrbar vetenskaplig utmstning viUcetavser utmstning till ett värde som överstiger detta belopp. Forskningsråden harframfört att beloppsgränsen inte är ändamålsenlig för de anslag som rådensjälva disponerar. Regeringen anser det vara befogat att forskningsråden självafår avgöra hur dyr utmstning de vill finansiera inom ramen för sina anslag ochföreslår därför att beloppsgränsen tas bort. ISverige har ett antal naturvetenskapliga nationella forskningsanläggningarinrättats för att möjliggöra forskning inom områden som kräver så avancerad ochdyrbar utmstning att ett universitet inte ensamt kan svara for verksamheten.Vid de nationeUa anläggningama The Svedberg-laboratoriet i ,MAX-laboratoriet i och bedrivs forskning inomfrämst fysik men även biologi, medicin och teknik. Vid de nationella anläggningaraa koncentreras såvälresurser som kompetens. Anläggningaraa är tillgängliga för forskare från helalandet och är även öppna för intemationellt deltagande. Detta ger såvälekonomiska samordningsvinster som vetenskapliga fördelar. Fr.o.m budgetåret1994/95 finansieras anläggningama av det (). Härigenom sker en kontinuerlig vetenskaplig prövning av verksamheten urett nationellt perspektiv. På det humanistiska och samhällsvetenskapligaområdet finns ett motsvarande behov av nationell finansiering och prövning avvissa vetenskapliga inrättningar. Här är det inte främst dyrbar utmstning sommotiverar en nationell status utan verksamhetens nationeUa och intemationellakaraktär. Kollegiet för samhällsforskning (The SwedishCollegium for Advanced Study in the Social Sciences, SCASSS) är ett institutför avancerade samhällsstudier som byggts upp med medelfrån framför allt () ochForskningsrådsnämnden (FRN). och åtaganden löper ut vid utgångenav /95. beslöt med anledning av propositionenForskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:UbU15,rskr. 1992/93:388) att verksamheten vid SCASSS skulle permanentas. De medel somFRN och tilldelat SCASSS skulle från /96 föras över frånnämnden respektive rådet till , anslagspostenSamhällsvetenskapliga fakulteten. Såväl , FRN som andra företrädare förvetenskapssamhället har framhåUit att SCASSS byggts upp som en rådsfinansierad nationell resurs med en verksamhet som engagerar forskare från hela landet och spänner över flera fakultetsområden. SCASSS bör därför även fortsättningsvis fungera som en nationell resurs utan speciell fakultetsanknytning. Regeringen föreslår i det följande att ManneSiegbahn-laboratoriet för Prop. 1994/95:100 acceleratorbaserad forskning iStockholm och SCASSS ges nationell Bil. 9 status och att de fr. o.m. budgetåret1995/96 erhåller finansiering via Naturvetenskapliga respektive . I samband härmed föreslår regeringen enförstärkning av verksamheten vid de båda inrättningama. universitetbör även fortsättningsvis fungera som värduniversitet för ManneSiegbahn-laboratoriet och för SCASSS. Resureerför beräkningsintensiv forekning - högpresterande datorkapacitet Regeringenföreslog i prop. 1993/94:100, bil. 9, att ett råd för högpresterandedatorsystem skulle inrättas. biföll regeringens förslag (bet.l993/94:UbU8, rskr. 1993/94:287) och Rådet för högpresterande datorsystem(HPDR) inrättades . HPDR är placerat vid (). Behovet av kapacitet för krävande beräkningar ärstort i . Avancerad forskning inom flera områden, t.ex.läkemedelsdesign, klimatsimuleringar, strömningsmekanik, nya material ochmolekylärbiologi, kräver tillgång till högpresterande datorer. Behoven harunder varit eftersatta och investeringama i högpresterande datorer harvarit otillräckliga . Antalet användare har ökat iomfattning och stora köer till nuvarande anläggningar har uppstått. Denberäkningsintensiva forskningen har sämre vilUcor än i andra jämförbaraländer. Regeringen kommer därför i det följande att föreslåatt ett årligt belopp om avsätts för att konsolideraförsörjningen av högpresterande datorsystem för forskning. Medlen innebär enöverföring av medel från andra forskningsanslag inom Utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. I den män de högpresterande beräkningsresursema utnyttjasav sektorsorgan eller företag som inte bidragit till finansieringen avberäkningsresursema bör dessa betala en avgift för utnyttjandet. Regeringenavser att ge HPDR i uppdrag att fastställa denna avgift. Bibliotekenoch den vetenskapliga informationsförsörjningen innehar en nyckelroll när detgäller all forskning och högre utbildning. Det är därmed naturligt attuniversitet och högskolor inom sina respektive ansvarsområden kontinuerligtavsätter tillräckliga resurser för att hålla goda och välförsedda bibliotek.Regeringens inställning i denna fräga understryks genom att de bibliotek som äregna myndigheter undantas från besparingskraven. Det är dock en omöjlighet för biblioteken att täckanutidens mycket stora utbud av vetenskaplig litteratur och information. Viss specialisering är nödvändig. Äldre bestånd är dessutom svära att nyanskaffa. Regeringen lägger stor vikt vid att forskning och studier framgångsrikt skall kunna 272 bedrivasmnt om i landet. Det är därmed väsentligt att det finns ett väl- fungerandedistributionssystem mellan landets samtliga bibliotek. Landets Prop.1994/95:100 skilda bibliotekssystem likaväl som de enskilda biblioteken måsteses som Bil. 9 kompletterande delar i en större helhet, som i nära samverkanskaU ge medborgama tillgång till olika slag av litteratur och annan relevant information. För att den kostnadskrävande fjärrlåneverksamhetenskaU fungera, har förslag om avgifter på fjärrlån mellan bibliotek diskuterats.Regeringen finner en sädan lösning olycklig. Nettoutlåningen skiljer sig dock mycket mellan deolika universitets-och högskolebiblioteken. Ett fåtal bibliotek står för denstörre delen av fjärrlånen. Regeringen finner det motiverat att en särskildresurs tiUskapas för att subventionera de expeditionskostnader som en störrenettoutlåning medför. Denna särskilda resurs bör handhas av Kungl. ,som också avses fä i uppdrag att utarbeta de närmare bestämmelsema förutbetalandet av medlen. Institutetför framtidsstudier är en stiftelse som bedriver framtidsstudier samtlångsiktig analys och därmed sammanhängande verksamhet för att stimulera öppen och bred diskussion om samhällsutvecklingen. I proposition 1993/94:177om utbildning och forskning Kvalitet och konkurrenskraft redovisade regeringensin avsikt att fr.o.m. /95 föra över beredningsansvaret förärenden som rör till Utbildningsdepartementet.För nästa budgetär redovisas regeringens förslag till statligt bidrag förinstitutet under anslaget D 21. Vissa bidrag till forskningsverksamhet. har utvärderats vad gäller bl.a. verksamhetensinnehåll, vetenskapliga kvalitet, samhällsrelevans och organisatoriskuppbyggnad. Rapporten är föremål för remissbehandling. Besparingarmed anledning av forekningsstiftelser Medlenfrån de forskningsstiftelser som tilUcom genom ett beslut av den föregåenderiksdagen innebär ett betydande tillskott till forskningen. I nuvarandestatsfinansiella läge anser regeringen det vara omöjligt att ett samhällsområdetillförs resurser av den storleksordning som det här är fråga om utan attjusteringar av de ordinarie forskningsanslagen genomförs. Detta kommer att skefrämst under budgetåren 1997 och 1998. Detär angeläget att de skilda finansiärema av den svenska forskningen inleder ettnära samarbete, så att balansen i det svenska forskningssystemet kanupprätthållas i största möjliga utsträckning trots de ofrånkomliga besparingamaoch så att samlade resurser för forskning och utveckling användseffektivt. Regeringenhar därför inlett diskussioner med stiftelsema för att främja 273 attså sker och preciserat önskemål bl.a. vad gäller stiftelsemas samverkan 18 1994/95. medövriga forskningsfinansierande organ. Regeringen har därvid före- Prop.1994/95:100 slagit att stiftelsemedel om sanunanlagt minst 1 500 miljonerkronor Bil. 9 avsätts för sådan verksamhet som stöds av statligaforskningsfinansiärer. Regeringenavser redovisa de budgetmässiga konsekvensema för ordinarie forskningsanslagför . 1.godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inom nationeUa ochintemationella. forskningsresurser för budgetåren 1997 och 1998 som regeringenförordar. ' Prisnivå 1995/96 Fönlag varav beräknat för Beräknad Beräknad 1995/96 juli 95-juni 96 besparing1997' besparing 1998' 3 910 2 584 -19 -76 D 1.Forskningsrådsnämnden: forskning och forskningsinformation Prop.1994/95:100 Bil.9 1993/94 Utgift 77 134 257 Reservation 9 451 975 1994/95 Anslag 88 003 000 1995/96 Förslag 131 465 000 varav86 940 000 beräknat för Fränanslaget bestrids kostnader för den verksamhet som Forskningsrådsnämndenbedriver. De övergripande målen för Forskningsrådsnänmden(FRN) är att initiera och stödja forskning inom områden som är angelägna frånsamhällets synpunkt med särskilt beaktande av tvär- och mångvetenskapligforskning. Vidare skall FRN verka för att information om forskning sprids,främja samordning och samarbete mellan övriga forskningsräd samt samverka medandra myndigheter och organ inom forskningens omräde. FRN har bl.a. ettsärskilt ansvar för kvinno- och jämställdhetsforskning. FRN har i sin årsredovisning visat att givnauppgifter verkställts och att givna mål uppnåtts. 1.Initiering, samordning och stödtill forskning 118 319 000 2.Forskningsinformation 13 147 000 ResuIt at be döm ning FRNarbetar såväl med de mål som formulerats i dess instmktion och regleringsbrevsom de kvalitetskriterier som formulerats av nänmden. FRN stöder olika typer avprojekt, dels sådana som Ullkommit på direkt initiativ av forskare dels sädanasom kommit till inom av FRN initierade teman eller programområden. I FRN:sinitierande verksamhet ingår även stöd till nätverk och anordnande avforskningskonferenser. FRN verkar för ökad röriighet inom forskningssystemet,vare sig det tar form av utbyte och samverkan mellan lärosäten eller avdisciplinellt gränsöverskridande. FRN har flera fasta större intemationellaåtaganden men arbetar för intemationalisering även på projektnivä. 9 Vid beräkningen av anslaget har hänsyntagits till den betydelse som regeringen tillmäter mångdisciplinär forskning.Medlen under detta anslag har därför minskats i ringa omfattning. FRN har ett särskilt ansvar förforskningsinformation. Regeringen fäster som tidigare anförts stor vikt viddenna uppgift. Forskningsrådsnänmden har på regeringens uppdragutrett samordning och efterfrågan på individdata för longitudinell forskning.En kartläggning av existerande databaser har genomförts och förslag tillomfattning av och organisation för den framtida finansieringen har lags fram.Den nivå på resursema som föresläs uppgår till 25 mUjoner kronor . Dettabelopp avser endast datainsamlingskostnaderaa för längdsnittsstudier. Pä gmnd av den återhåUsamhet som i övrigt präglarregeringens budgetförslag för nästa budgetår, avser regeringen inte nu föreslåutökade medel i enlighet med FRN:s förslag. Förslaget kommer först attremissbehandlas och därefter avser regeringen att senare inleda diskussionermed berörda avnämare och forskningsfinansiärer om möjlighetema att säkerställaresurseraa för den longitudinella forskningen. FRN bör fortsätta sitt stöd förden longitudinella forskningen i avvaktan på de eventuella förändringar somsådana diskussioner kan föranleda. I enlighet med vad som tidigare anförts föresläsKollegiet för samhällsforskning (SCASSS), som byggts upp i samarbete mellanFRN och (), få ställningsom nationell inrättning. Medel under förevarande anslag förs över till anslagetD 3. : Forskning (-4 030 000kr). 2. till : Forskning ochforskningsinformation för /96 anvisar ett reservationsanslag på131 . 1993/94 Utgift 8 743 000 1994/95 Anslag 9 135 000 1995/96 Förslag 14 159 000 varav9 405 000 beräknats för juh 1995-juni 1996 Medlendisponeras för (), förvaltning. Myndigheten har redovisat ett anslagssparande om för /94. RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar. 3. till : Förvaltning /96 anvisar ett ramanslag på . 1993/94 Utgift 193 566 398 Reservation 47 152 219 1994/95 Anslag 212 816 000 1995/96 Förslag 341 100 000 varav225 696 000 beräknat för Frånanslaget betalas kostnader för den verksamhet som () finansierar. De övergripande målen för är att inom detkulturvetenskapliga forskningsområdet främja och stödja vetenskapligtbetydelsefull forskning samt verka för att information om forskning ochforskningsresultat sprids. Rådet skall samverka med andra myndigheter och organinom forskningens område. har i sin årsredovisning visat att givnauppgifter verkställts och att givna mål uppnåtts. 1994/95:100 Bil.9 Kollegietför samhällsforskning (SCASSS) föreslås fä ställning som nationell inrättningmed som ansvarigt forskningsräd. Anslaget föreslås tillföras medel fränFRN (-t- ) samt utökas med + I för ändamålet. Rådet har i enlighetmed de formulerade målen stött mångsidig gmndforskning som initierats inomforskarsamhället. Därtill har rådet gjort särskilda insatser för att främjaforskning inom vissa områden. Rådet har arbetat för en interaationalisering avdet svenska forskarsamhället, dels genom att stödja intemationelltforskningssamarbete, dels genom att låta utvärdera större vetenskapsområdengenom framstående utländska forskare. Vidberäkning av anslaget har hänsyn tagits till den vikt som regeringen fäster vidden humanistisk-samhäUsveten-skapliga forskningen. Medlen under detta anslaghar därför minskats i ringa omfattning. 1992/93:170 (bet. 1992/93:UbU15, rskr. 388) gavs ett särskilt ansvarför utveckling och uppbyggnad av kriminalvetenskaplig forskning. I enlighet medtidigare fattade beslut beräknas under detta anslag ytterligare medel förkriminalvetenskaplig forskning. Medel har överförts frän Justitiedepartementetshuvudtitel (+ ). Somtidigare anförts förordar regeringen att Kollegiet för samhällsforskning(SCASSS) ges status som nationell inrättning samt knyts till . Verksamhetenkan sålunda ges en permanent självständig ställning som den prövasvetenskapUgt också i ett nationeUt perspektiv. Det är angeläget att SCASSS haren god förankring i det svenska likaväl som i det interaationellaforskarsamhället. I Ukhet med aU annan statligt finansieradforskningsverksamhet har SCASSS ett ansvar att medverka i forskamtbildningen. HSFRhar tidigare i särskild ordning erhållit medel för driften av arkeologiskalaboratorier skall som en del av sin verksamhet fördela medelUll laboratoriet för keramisk forskning och laboratoriet för vedana- Prop.1994/95:100 tomi och dendrokronologi vid samtmiljöarkeologiska Bil. 9 laboratoriet vid (-1- ). 4. tiU : Forskning för /96 anvisar ettreservationsanslag pä . 1993/94 Utgift 6 204 081 1994/95 Anslag 7 283 000 1995/96 Förslag 15 351 000 varav 10 083 000 beräknats för juU 1995 - Myndigheten har redovisat ett anslagssparande om866 för /94. RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar. 5.till : Förvaltning /96 anvisar ett ramanslag på . 1993/94 Utgift 344 663 154 Reservation 38 232 329 1994/95 Anslag 378 691 000 1995/96 Förslag 552 004 000 varav364 974 000 beräknats för juh 1995-juni 1996 Frånanslaget betalas kostnader för den verksamhet som Medicinska Prop.1994/95:100 forskningsrådet (MFR) fmansierar. De övergripande målen för MFR är att inom sittverksamhetsområde främja och stödja vetenskapligt betydelsefull forskning,verka för att information om forskning sprids samt samverka med andramyndigheter och organ inom forskningens område. MFR har i sin årsredovisning visat att givnauppgifter verkstäUts och att givna mål uppnätts. MFR:sårsredovisning visar hur MFR arbetar för att nå egna och av regeringenuppställda mäl. MFR har bl.a. ökat sitt stöd tiU yngre forskare.Forskningsinformationen har utvärderats och kommer att anpassas i enlighet medresultaten av utvärderingen. En mer omfattande redovisning av svensk medicinskforsknings kvalitet i interaationell jämförelse bör eftersträvas. MFR:smedel för täckande av lokaUcostnader i samband med av rådet finansieradeprojekt har nedjusterats i enlighet med rådets förslag. 6. till : Forskning /96 anvisar ett reservationsanslag på . 1993/94 Utgift 10 977 721 1994/95 Anslag 12 770 000 1995/96 Förslag 20 302 000 varav13 119 000 beräknats för juU 1995 - ° Medlen disponeras för Medicinska forskningsrådets(MFR) förvaltning.. Prop. 1994/95:100 Myndigheten har redovisat ettanslagssparande om för Bil. RRV:s revisionsberättelseinnehåller inte några invändningar. 7. till : Förvaltning /96 anvisar ett ramanslag på . 1993/94 Utgift 485 857 956 Reservation 44 524 916 1994/95 Anslag 583 069 000 1995/96 Förslag 900 017 000 varav 595 348 000 beräknats för Frånanslaget betalas kostnader för den verksamhet som () finansierar. De övergripande målen för NFR är att inom sittverksamhetsområde främja och stödja vetenskapligt betydelsefull forskning,verka för att information om forskning sprids samt samverka med andramyndigheter och organ inom forskningens område. NFR har i sin årsredovisning visat att givnauppgifter verkstäUts och att givna mål uppnåtts. 9 NFR:s årsredovisning visar hur NFR arbetarför att nå uppställda mål. NFR vidtar bl.a. åtgärder för att förstärka rådetsövergripande prioriteringsförmåga, öka rörligheten av forskare mellanlärosäten samt förstärka forskningsinformationen. NFR genomför kontinuerligtutvärderingar av svensk forskning i interaationeU jämförelse. En mer omfattanderedovisning av resultaten av dessa bör ges i årsredovisningen. NFRhar till följd av förslag i 1994 ärs budgetproposition (prop. 1993/94:100, bil.9)och i enlighet med förslag forskningsproposition (prop.1992/93:170) givits ansvaret för de naUonella forsknings-anläggningaraa TheSvedberg-laboratoriet i , MAX-laboratoriet i och Önsalarymdobservatorium. I enlighet med förslag i nämnda propositioner bör nu ävenManne Siegbahn-laboratoriet vid och Kungl. Tekniskahögskolan ges status av nationell anläggning. NFH bör således fr.o.m. 1 juli1995 från sitt anslag finansiera driftkostnader för enlighet härmed överförs sammanlagt från anslagen förStockholms universitet och Kungl. För ändamålet har även enanslagsförstärkning med tillförts rådets anslag. Medel förtäckande av kostnader för lokaler, el, värme och vatten har ej förts till NFR.Reformen möjliggör ett effektivare utnyttjande av anläggningaraa samt enkontinuerlig vetenskaplig prövning ur ett nationellt perspektiv från NFR;ssida. Som uppföljning av reformen beträffande denationella anläggningamas finansiering föreslås vissa anslagsjusteringar.Sålunda föreslås att förs till förevarande anslag från () för drift av . Vidare börbeträffande MAX-laboratoriet främst avseende kostnader förtjänster föras från NFT till anslaget för . 1 307 000 kravseende kostnader för tjänster för fusionsforskning bör vidare föras frånförevarande anslag till CTH. NFR har i särskild ordning erhållitmedel för åtgärder som främjar den svenska industrieUa och teknologiskafördelen av svensk medverkan i intemationella forskningsanläggningar, främstCERN.