prop · GH03177 · 1994-01-01 00:00:00 — Genom sin mångfald skapar kulturen även förutsättningar för större gemenskap i värderingar och attityder - kulturen har den unika förmågan att överbrygga motsättningar. Ett utvecklat kulturliv spelar en viktig roll såväl i landet i sin helhet som på enskilda orter. Den kreativa kraft som kulturen representerar kan öka orters och regioners attraktionskraft för t.ex. turistverksamhet men även för lokalisering och etablering av annan verksamhet. Kulturen kan därmed som tillväxtskapande faktor väsentligt bidra till dynamiken i en regions utveckling. Regeringen har tidigare (prop. 1992/93:171 s. 19) understrukit att förmåga till samverkan med andra länder och folk hänger samman bl.a. med vårt lands förankring i den egna kulturen och i människors insikt i och förståelse för andra förhållanden. För att främja ett vitalt kulturliv bör en kulturstiftelse bildas och tillföras av återstoden av Fond 92-94. Stiftelsen skall ledas av en styrelse med företrädare för bl.a. kulturlivet och för den högre konstnärliga utbildningen. I styrelsen skall även ingå personer med ekonomisk kompetens. Stiftelsen skall - helt vid sidan av ordinarie resurser för kulturverksamhet - stimulera det regionala kulturlivet i vid mening i syfte att stärka tillväxt och utveckling i regionerna. Härigenom kan nya former och vägar prövas inom det man vanligen förknippar med kulturverksamhet. Insatserna bör bl.a. inriktas på projekt som attraherar även ungdomsgrupper som i relativt liten omfattning tar del av det traditionella kulturutbudet. Stiftelsen skall ge stöd till utvecklingen av kvalitetsinriktade kulturprojekt. Syftet är att skapa förebilder och ta initiativ som kan inordnas i den ordinarie kulturverksamheten. För att stiftelsens satsningar skall ge bestående effekter är det angeläget att lokala och regionala intressen engageras i och bidrar till projekten. Mot bakgrund av att stiftelsens uppgift är att , dock inte mindre än , stimulera utveckling av kvalitetsinriktade kulturprojekt får stiftelsens kapital förbrukas. 6.6 Upprättande av vissa stiftelser och finansieringen av dem Stiftelsekapitalet m.m. Regeringen har i det föregående föreslagit att som ett led i den slutliga avvecklingen av Fond 92-94 avsätta medel för en rad ändamål inom ramen för stiftelser. I en särskild proposition, som också läggs fram , föreslås vidare inrättande av en stiftelse för innovationsstöd. De tillgångar i Fond 92-94, som inte intecknats genom tidigare beslut, uppgick till . Då har hänsyn tagits till att de medel som anslagits för stiftelsebildningen av och ännu inte har betalats ut från fonden. Likaså har avräknats det belopp som kan uppskattas åtgå för slutregleringen av premiesparandet samt ett belopp för kostnaderna för avvecklingen av Fond 92-94. Av de därefter återstående fondmedlen bör reserveras att tillföras statsverket i stället för de tillgångar i form av inredning och utrustning som tillförs de förut nämnda stiftelsehögskolorna. Vad som återstår av fondmedlen sedan hänsyn tagits till beslutade men ej gjorda utbetalningar och till de reservationer som ovan angivits bör i sin helhet fördelas mellan stiftelserna. Skulle medel bli över, därför att reservationerna för premiesparandets avveckling och fondens egen avveckling beräknats för högt eller av annan anledning synes det rimligt att även dessa medel tillförs statsverket. För överblickens skull sammanfattas här de ändamål för vilka medlen bör bestämmas liksom den andel av medlen som bör gå till respektive ändamål. Såsom framgår av det följande avses att i vissa fall en stiftelse får svara för fullgörandet av två eller flera av dessa ändamål. Antalet stiftelser blir alltså färre än ändamålen. En fördelning efter en sådan procentuell nyckel kräver givetvis att utskiftningen till de olika stiftelserna sker . Det är då också naturligt att varje stiftelse tillskiftas en proportionell andel av de olika värdepappersposter som finns tillgängliga vid utskiftningen. Ändamål och andel av fondmedlen: b) Näringslivets kunskaps- och kompetensutbyte med universitet, högskolor och institut c) Profilforskning vid mindre och medelstora högskolor16, d) Högre utbildning och forskning i södra , e) Förstärkt vårdforskning f) Internationella miljöuniversitetet g) Internationalisering av högre utbildning och forskning13, h) Kvalitetsinriktade kulturprojekt i) Innovationsstöd 6.6.1 Vissa organisatoriska aspekter Inledningsvis bör det konstateras att upprättandet av stiftelser enligt förslagen i denna proposition innebär att ett antal i förhållande till staten självständiga rättssubjekt bildas. De ändamål som fastställes på grundval av beslut är bindande för stiftelsernas verksamhet. Frågan om ändring av ändamålen kan initieras endast av stiftelserna själva. Den trohet mot de av stiftaren givna ändamålen som är en bärande princip inom stiftelserätten sammanhänger med principen om varaktighet i en stiftelses uppgift. Kravet på varaktighet hindrar dock inte att en stiftelses medel på någon sikt förbrukas och ej heller att en viss del av stiftelsekapitalet förbrukas för mer momentana insatser från stiftelsen. Stiftelser framstår som en sällsynt väl lämpad organisationsform för de olika insatser som regeringen föreslår att de resterande medlen från Fond 92-94 skall användas till. Genom stiftelsernas oberoende ställning, de har sålunda varken ägare eller någon huvudman som kan styra dem, förenad med stiftelseförvaltningens bundenhet till de av stiftaren givna ändamålen uppnås en stabilitet och långsiktighet i verksamheten, som är av betydelse för att främja de ändamål som är i fråga. Detta bör bidra till att medlen kommer till största möjliga nytta för de olika ändamålen. Det bör framhållas att den finansiering av olika verksamheter som stiftelserna kan bidra med inte är något som staten avses överta ansvaret för, sedan stiftelserna i vissa fall slutfört sina uppdrag. Det bör från början göras klart att stiftelsernas insatser är unika insatser, som utan fondmedlen knappast kunnat komma till stånd. Stiftelser av den storlek det nu är fråga om bör givetvis ha auktoriserade revisorer. I enlighet med de principer som lades fram kompletteringsproposition och som godkändes av (prop. 1992/93:150, FiU30, rskr. 447) bör dessutom ha rätt att utse en revisor i respektive stiftelse. Detta är förhållanden som det bör ankomma på regeringen att reglera i de olika styrelsernas stadgar. Mellan de olika ändamål som regeringen vill befordra med de tillgängliga medlen finns i vissa fall funktionella samband. Regeringen har därför funnit lämpligt att sammanföra vissa olika ändamål inom en och samma stiftelse. Därmed uppnås också en minimering av den administrativa apparat som behövs för att uppfylla ändamålen. Enligt regeringens uppfattning är det angeläget att sådana administrativa lösningar väljes som underlättar synergieffekter mellan verksamheter som är besläktade, om än icke helt sammanfallande. Det främsta exemplet på detta är sambandet mellan kunskaps- och kompetensutbyte för näringslivet å ena sidan och stödet till forskning vid de mindre och medelstora högskolorna å den andra. Regeringen föreslår mot den bakgrund som här redovisas följande organisatoriska struktur. Stiftelsen ges tre ansvarsområden, nämligen profilforskning vid de mindre och medelstora högskolorna, kortfristiga satsningen på breddad användning av informationsteknologin, näringslivets kunskaps- och kompetensutbyte med universitet, högskolor och institut. De riktlinjer som redovisats i det föregående ger vid handen att samverkan mellan högskola och näringsliv kommer att vara ett inslag av central betydelse för den föreslagna utvecklingen av forskning vid mindre och medelstora högskolor. Den kontaktyta och den kompetens som måste byggas upp för finansiering av den verksamheten kommer att ha åtskilligt gemensamt med vad som krävs för området näringslivets kunskaps- och kompetensutbyte. Vad gäller informationsteknologin finns dels beröringspunkter mellan nu nämnda verksamhetsområden, dels skapas med den föreslagna organisationen en ordning som tillmötesgår det inledningsvis berörda varaktighetskriteriet. Av vad regeringen tidigare anfört följer att kapitalet för respektive ändamål inom denna stiftelses ansvarsområde skall disponeras utifrån skilda förutsättningar även ifråga om varaktighet. Detta förutsätter att stiftelsens förmögenhet förvaltas i sådana former att kapital och avkastning för respektive ändamål lätt kan identifieras. Regeringen erinrar om att motsvarande arrangemang redan tillämpas av bl.a. vid förvaltningen av fonden för kulturvetenskaplig forskning. För överblickens och tydlighetens skull sammanfattas och preciseras här villkoren för respektive ändamål. Profilforskning vid mindre och medelstora högskolor Regeringen har tidigare förordat att endast avkastningen på det kapital som avsatts för ändamålet bör få förbrukas. Skälet är - som tidigare nämnts - att dessa resurser skall utnyttjas för en varaktig delfinansiering i det samarbete mellan högskolor och näringsliv som bör utvecklas. Främjande av informationsteknologi Denna del av kapitalet får förbrukas , dock lägst . Det bör för fullföljandet av detta ändamål vara naturligt att stiftelsen håller sig noga underrättad om resultatet av det arbete som görs i regeringens informationsteknologikommission. En föreskrift av innebärd att stiftelsen informerar sig i det nu nämnda avseendet bör tas in i stadgarna. Kunskaps- och kompetensutbyte mellan näringsliv och universitet, högskolor och institut Av det kapital som avsättes för detta ändamål skall lägst användas för finansiering av utbildning på magister- och licenciatnivå samt forskarutbildning, mm enligt vad som tidigare angivits i avsnitt 6.4. Normalt bör insatser i detta syfte avse delfinansiering. Denna del av kapitalet får förbrukas under lägst . När så har skett förutsättes stöd till samverkan mellan universitet, högskolor och näringsliv ha resulterat i så etablerade och attraktiva relationer att särskilt finansiellt stöd inte fortsättningsvis erfordras. Den del av kapitalet som får utnyttjas som tillskott av aktiekapital i industriforskningsbolag bör stiftelsen ställa till förfogande dels i samband med omstruktureringen av industriforskningssystemet i enlighet med de riktlinjer som tidigare redovisats, dels vid bildande av institut inom nya områden och vid andra universitet och högskolor än de där institut finns. Det bör ankomma på stiftelsen att från fall till fall bedöma om stiftelsens aktiepost skall kvarbli i stiftelsens ägo eller överlåtas till annan/övriga intressenter i bolaget. Stiftelse för högre utbildning och forskning i I det föregående (avsnitt 6.1) har riktlinjerna för en fortsatt expansion av högre utbildning i redovisats. som regeringen föreslår skall bildas får till ändamål att inledningsvis främja tillkomsten av en universitetsstruktur för södra och i fortvarighet finansiera forskning inom denna, med tyngdpunkt i humanistisk-samhällsvetenskaplig forskning med den Östersjöprofil som regeringen tidigare angivit. Stiftelsen disponerar endast avkastningen på kapitalet. Sedan den avsedda universitetsstrukturen etablerats bör stiftelsens administration och förvaltning kunna samordnas med denna. Projektet har tidigare (avsnitt 6.1) föreslagit att medel ur Fond 92-94 bör avskiljas för att möjliggöra tillkomsten av en organisation med arbetsnamnet Internationella miljöuniversitetet i anslutning till verksamhet som bedrivs vid vid . Medlen tillförs en stiftelse, som i vart fall inledningsvis förvaltas av (Mistra). Statuterna för stiftelsen bör ge möjlighet för Mistra att sedermera, om så befinns lämpligt, överföra förvaltningen på ett annat subjekt. Regeringen har tidigare föreslagit tillkomsten av en stiftelse för forskning med inriktning särskilt mot dels omvårdnad, dels allergiska sjukdomar. Regeringen avser att närmare utforma ändamål och organisation för stiftelsen efter samråd med bl.a. nuvarande huvudmän för sjukvård och vårdutbildningar samt vissa statliga myndigheter. Stiftelsen kan arbeta med såväl avkastning på kapital som avveckling av detta, dock av lägst . för internationalisering av forskning och högre utbildning I avsnitt 6.2 har regeringen redovisat vilket uppdrag denna stiftelse bör erhålla. Av detta följer att stiftelsen kan arbeta med såväl avkastning på kapital som successiv avveckling av detta, dock inte än . av kapitalet bör avse medverkan i finansiering av forskning inom ramen för EU:s ramprogram, alternativt för finansiering av motsvarande verksamhet inom ramen för . Ändamålet för ansluter i övrigt nära till verksamhet som bedrivs av såväl som . Regeringen avser att utforma stadgar och arbetsordning för denna stiftelse så att möjligheterna till synergieffekter mellan denna och bl.a. de båda nämnda organisationerna tas väl till vara. Stiftelse för kvalitetsinriktade kulturprojekt stiftelse bör upprättas med ett ändamål i enlighet med vad regeringen tidigare anfört. Stiftelsen kan arbeta med såväl avkastning på kapital som avveckling av detta, dock av lägst . Såsom nämnts lägger regeringen fram en särskild proposition med förslag att det skall inrättas en särskild stiftelse för innovationsstöd. Även denna stiftelse föreslås få sitt stiftelsekapital ur de kvarvarande medlen i Fond 92-94, närmare bestämt av dessa medel. 6.6.2 Den lagtekniska lösningen De dispositioner av medlen i Fond 92-94 som föreslagits fordrar ändringar i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna Pensionsfonden. Ändringarna bör ha formen av ett tillägg till övergångsbestämmelserna till lagen (1991:1857) om ändring i den förut nämnda lagen. Dessa dispositioner medför sammantagna en slutlig utskiftning av medlen i fonden. Det är därmed också dags att avveckla denna särskilda organisation för de förutvarande löntagarfonderna. Även detta fordrar lagändring. Sålunda måste för en avveckling de särskilda regler om avvecklingsstyrelsen som införts i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna Pensionsfonden upphävas. Bestämmelser om upphävande av dessa regler kan dock inte träda i kraft förrän samtliga överföringar har skett. De belopp som åtgår för att avveckla det premiegrundande allemanssparandet i enlighet med vad som beslutats därom låter sig inte nu beräknas exakt. Inte heller går det att exakt beräkna kostnaderna för nedläggningen av fondförvaltningen. Med hänsyn härtill bör bestämmelserna om utskiftningen utformas på följande sätt. I en punkt för sig anges först de som skall tillföras statsverket. Därefter föreskrivs i en andra punkt att vad som återstår av fondmedlen skall fördelas enligt den procentuella nyckeln, sedan dels alla överföringar som föreskrivits i de tidigare punkterna avräknats, dels erforderliga medel för avvecklingen av det premiegrundande allemanssparandet och för nedläggning av fondförvaltningen reserverats. Beslutet om hur stora dessa reservationer skall göras vilar på avvecklingsstyrelsen. Styrelsen bestämmer själv vilket underlag den behöver för en realistisk beräkning. Vid tidigare utskiftningar har det ankommit på att svara för överföringarna av fondmedlen. Enligt regeringens bedömning kan emellertid avvecklingsstyrelsen själv svara för den utskiftning som är i fråga. Första-femte löntagarfondstyrelserna avvecklades /92 (prop. 1991/92:36, bet 1991/92:FiU9) och de tillgångar som förvaltades av dessa styrelser överfördes till förvaltning hos en avvecklingsstyrelse som tagit namnet Fond 92-94. Fonden, som i formellt hänseende har samma rättsliga ställning som övriga fondstyrelser inom Allmänna pensionsfonden, regleras i övergångsbestämmelserna till lagen (1991:1857) om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden. Fond 92-94:s huvuduppgift har varit att förbereda en total utskiftning av de förutvarande löntagarfondsmedlen. Enligt den i avvecklingspropositionen angivna målsättning skulle utskiftningen vara genomförd . Genom de förslag som presenteras av ses samtliga tillgångar som förvaltas av Fond 92-94 att vara utskiftade senast vid utgången av . Efter det att fonden genomfört utskiftningen av tillgångar till nu aktuella ändamål och fört över tillgångar till de allemansfonder som medverkat i det premiegrundande allemanssparandet kommer dess huvuduppgift att vara fullgjord. Emellertid kvarstår en del arbetsuppgifter för Fond 92-94 även efter det att utskiftningen av tillgångarna ägt rum. Således skall fondens styrelse upprätta årsredovisning för . Styrelseledamöterna, jämte suppleanterna, måste därför ha förordnanden som tidsmässigt täcker även detta arbete. Vidare skall styrelsens förvaltning för bli föremål för revision. Följaktligen behöver även revisorerna ha förordnanden som gör att de kan fullgöra detta uppdrag. Samtliga de åtgärder som krävs för att slutligt avveckla fonden bör dock rimligen kunna slutföras . Bestämmelserna om avvecklingsstyrelsen kan därför upphöra att gälla med utgången av juni månad 1995. I enlighet med vad som angivits i det föregående bör medel reserveras för kostnaderna för avvecklingsstyrelsen fram till dess Fond 92-94 har upphört. Skulle de reservationer som gjorts för premiesparandet och fondavvecklingen inte vara helt förbrukade då Fond 92-94 slutligt avvecklas, bör dessa medel tillfalla statsverket. En bestämmelse om detta tas in i lagen. 7 Uppföljning av forskningsproposition Regeringen anmälde forskningsproposition att det var angeläget att de förstärkningsåtgärder och strukturella förändringar som forskningspropositionen innebar följdes upp med insatser och fortsatta åtgärder i linje med den presenterade forskningspolitiken. I det följande redovisas detta förändringsarbete. 7.1 Samverkan mellan militär och civil forskning forskningsproposition föreslog regeringen bl.a. att ett särskilt anslag för s.k. strategisk försvarsforskning skulle inrättas under fjärde huvudtiteln fr.o.m. /95. Anslaget disponeras av en självständig nämnd under Försvarsdepartementet. Ett viktigt syfte med förslaget är att förbättra kontakten mellan militär och civil forskning. Vidare föreslog regeringen att ett nationellt flygtekniskt forskningsprogram skulle skapas, med inriktning på forskning av gemensamt militärt och civilt intresse och delad finansiering mellan staten och flygindustrin. Ett avtal om nationellt flygtekniskt forskningsprogram har slutits. Programmets ekonomiska omfattning är totalt /94-1995/96, och finansieringen delas lika mellan staten och flygindustrin. budgetproposition föreslog regeringen ett nytt anslag under fjärde huvudtiteln, . Det föreslagna anslagsbeloppet är . I forskningspropositionen (prop. 1992/93:170) anmäldes att regeringen skulle återkomma till frågan om samordning av forskningsverksamheter inom och utanför försvaret. Regeringen återkommer till frågan. Mot bakgrund av den tekniska och säkerhetspolitiska utvecklingen är den aktuell i ett flertal länder. I är "dual use technology", dvs den dubbla användningen av teknologier inom civil och militär verksamhet, något som blivit mer och mer aktuellt. I görs en medveten satsning på samverkan mellan militär och civil forskning. och har tidigt satsat på en överföring av forskningsresultat från det civila området till försvaret. För gäller att universitet, forskningsorganisationer och privat industri uppmanas att öka sin medverkan i den franska försvarsforskningen och på så sätt bredda den gemensamma kunskapsbasen och dra nytta av de gemensamma resurserna. Den nederländska försvarsforskningen är generellt sett särskilt omfattande inom områden där det finns förutsättningar för och behov av inhemsk utveckling av materiel. I har försvarsforskningen granskats av en offentlig utredning. En slutsats är att försvarsforskningen borde vidga sina ansvarsområden till att även omfatta civila områden med koppling till närliggande myndigheter och industrier. Resultatet av utredningen är att samarbetsprojekt av utrednings- och analyskaraktär har etablerats. Koordinering av likartad verksamhet och teknikutveckling inom såväl militär som civil verksamhet kommer att äga rum. Nationellt De säkerhetspolitiska förändringar som skett i omvärlden har konsekvenser även för svensk försvarsforskning. Förändrade krav och ständigt ökade kostnader för teknikutveckling innebär att försvaret behöver använda sina FoU-resurser i samverkan med civil FoU-verksamhet i högre grad än . På vissa ämnesområden ligger den civila forskningen främst som t.ex. inom delar av informationsteknologin. På andra områden gäller att försvarsforskningen är ledande. Med beaktande av den snabba teknikutvecklingen som sker och att kunskapsbasen för teknikutvecklingen är gemensam är det nödvändigt att ett vidgat samarbete etableras mellan den militära och civila forskningen. Det kan gälla områden som exempelvis styr- och reglerteknik, optoelektronik, signalbehandling eller materialutveckling. För ett litet land som är det angeläget att de totala forskningsresurserna kan samutnyttjas. Av olika skäl har civil och militär forskning länge bedrivits åtskilt och olika kulturer utvecklats. Mot bakgrund av behovet av ett effektivt resursutnyttjande och det begränsade antalet forskare är det viktigt att överbrygga skillnaden speciellt som själva teknikutvecklingen i sig är giltig för båda. Det gäller att uppmärksamma de möjligheter som finns och kommer att utvecklas inom detta område. Det innebär bl.a. att driva forskningsprojekt i samverkan, främja personalutbyte och fackmässiga kontakter samt sprida kunskap och etablera kontaktnät. Regeringens roll är i första hand att skapa förutsättningar och incitament härför. Det är också viktigt att det bedrivs ett internationellt FoU-samarbete så att både länder och företag går samman för att finansiera och effektivt genomföra den forskning som behövs. Olika former för samverkan Som ovan nämnts avses en särskild försvarsforskning inrättas. Nämnden skall arbeta med sådan FoU som kan komma att få avsevärd betydelse för uppbyggnaden av det svenska totalförsvaret eller för bedömning av dess förmåga i kris och krig. Ett viktigt syfte med nämnden är att skapa breda kontaktytor mellan å ena sidan försvarssektorn och dess forskningsorgan och å andra sidan universitet och högskolor samt andra samhällssektorer. Med denna inriktning får nämndens arbete betydelse för en ökad samverkan mellan militär och civil forskning. Industriforskningsinstitutens uppgift skall vara att bidra till ett flöde av kunskap och kompetens från FoU-verksamheten t.ex. vid universitet och högskolor och till enskilda företag och därmed fungera som en kontaktyta däremellan. Regeringen har tidigare redovisat behovet av en omstrukturering av industriforskningsinstituten. Försvarets myndigheter, med sin kompetens och bredd, bör kunna fungera som dynamiska ägare och beställare av FoU i vissa av dessa institut. IVA har med framgång utfört studier av olika forsknings- och teknikområden. Mot bakgrund av vad som ovan anförts avser regeringen ge IVA ett uppdrag att undersöka förutsättningarna för att utveckla forskning och utveckling inom områden av betydelse för både militära och civila tillämpningar. Den fortsatta satsning på fysikforskning som regeringen föreslagit, bl.a. i form av ett i , aktualiserar frågan om de samlade resurserna för fysikforskning i . NFR har mot bakgrund av den utvärdering av fysikforskning som rådet genomfört redovisat sina åtgärder. Enligt rådet är de förändringar som vidtas gradvisa och kommer först på att medföra mer genomgripande förändringar vad gäller de områden prioriterar och var insatserna görs för att få fullt genomslag. Rådet konstaterar således att har endast begränsade förskjutningar i prioriteringarna kunnat göras men att arbetet fortsätter. I detta arbete måste såväl fakulterna, som har ansvar för den fasta strukturen i form av tjänster, lokaler och utrustning som rådet med sin nationella överblick medverka. Mekanismerna i omprioritering från NFR:s sida måste baseras på kvalitetskriterier i en öppen konkurrens mellan forskare och forskargrupper om tillgängliga medel.