prop · GH03147 · 1994-01-01 00:00:00 — företagandeseringsstöd, 70 (arbetstid).att den33 och 2) 70 Sammanräknadstarkasteprocenttar sysselsättningsstöd, 71 förvärvsinkomstdrivkraftenav männenut3) 71 och för har mindreglesbygdsstöd Andel utan slutligmanliga uppgivit i lön samt 4) pensionspoäng skatt företagaredetta enligtstarta-eget-bi- kvinnor för år är viljan motiv flera drag. De 63,1 1990 att vara jämfört undersökningar.tre först 16,6 anges sin egen. med 24 nämnda 8,0 inte påIncitamentsstrukturenprocentNUTEKstödformerna 5,4 grund för av som har en 11,2 av kvinnliga kvinnorna.uppskattarregionalpolitisk 8,8 bristandeföretagareI att bakgrund 10,1 jämförbarhet.ser genomsnittsammanlagtmedan män annorlundaför riket15 starta-eget-bidraget 61,2 ut; deras drivs procentär en 16,5 Företagandestarkasteverksamhetenavarbetsmarknadspolitisk 6,6 Företagandeskäl tilli de landetsåtgärd, som 4,1 är ett att nystartadeföretagi första 4,7 begreppstarta företagendrivs hand 6,4 som eget är till 17 av avser 6,6 ger viljan procent kvinnorarbetslösa associationeratt kunnaav har personer. Medelarbetstid per till se om kvinnor undersöktNUTEK:s vecka makt familjen och till hur studier kvinnor och 69 statensvisar att 26,9 män. som de procent finansiellaför 35,6 Före- bidrar av män. stöd budgetåret 33,4 tagare till Andelen fördelar1990/91 34,4 har familjens nystartadesig påbetalades 31,6 makt 33,9 genom där och av 34,0 sina har verksamhetenmanligalokaliseringsstödet, män möjligheterarbets-drivs 30,8 att löshet gemen- (Rapportenav 39,7 beslutakommit samt av Programsysselsätt- 41,3 över till som kvinna för ningsstödet 42,7 investeringar,ettoch man att och 14 39,5 an- starkt uppgår främjaprocent 41,6 ställningarmotiv förtill kvinnorsav 42,0 osv. I att 12 procent.företagande,glesbygdsstödet forskningsöversiktenstarta1992).till Källa: SCB Be 20 9301 (Inkomster), makt företag är finansiellaägda av kvinnor. En företagandedelse såvälprivat tredjedel av dem i ur som sett som får övriga trygghetssynpunktur starta-eget-bidrag Sverigesom ur samhällets är kvinnor. manligt drivna stödområdet.att kunna Det företagen får högreUppdragetvälja nya genomsnittsbelopp innefattarmellan skattesystemet än de kvinnligt bl.a. olika skiljer ledda företagen. Avutvecklinghandlingsalternativpå sysselsättningsstödetav in-vad gällerförvärvsinkomster får männen nästan formationarbete, och dubbelt så mycket ioch boende, kapitalinkomster snitt som kvin- rådgivningsemesteroch i norna. Hur tabell 9 Glesbygdsstödet kvinnligaen familjredovisas gynnar också män menföretagare,förfogaruppgifter inte i lika hög kompetensutvecklingöver sittför de utsträckning. och sparande som har Regeringen har åtgärderhar ocksåöverskott fattat för atten klar respektive beslut att uppdra främja maktaspektunderskott åt att genom-nätverkmellan av föra ett bland kvinnan kapital. handlingsprogram kvinnligaoch Medelvärdena för att främja företagare.mannen iavser kvinnligt familjen, den företagande i det vilket grupp regionalpolitiska Förmögenhetblir som har stödområdet. 20 Den uppenbart över- ekonomiskavid en respek- har avsatts för ettsituationenbodelningtive treårsprogram. I för eller underskott. uppdraget ingår kvinnorskils- bl.a. att och mänmässa. På skall verka för attmanifesterasett annat rådgivning lämnas avbl.a. plan ger kommuner och i det makten regionala spa- över utvecklingsfonder rande kapitalet m.fl. till kvinnor som också som vill starta finns handlingsutrymme företag inom det i beträffande regionalpolitiska olika investeringar, stödområdet. Vidareformer.vilket har regeringen leda anvisat 5 miljoner eller till kronor till nettoförmögenhetenframtida för att främja har inkomster kvinnors bety- såväl Tabell 9 Över- 15,1 Följande medianen eller underskott 501 StatistikentabellerMedian-är fördel- av kapital för 31,5 på visar och ningen personer med 60826,6förmögenhetsområdetuppgiftermedelvärdenaojämn. Det kapitalinkomst Sambeskattadehar dockom 1991. Tkr per årmed varit finansiellatabellenmedelvärdet barn "snårig" itillgångar,är beskriver Kvinnor339 den mån pensionssparandeberäknadevärdet om Män 14,2 statistik och på de respektive Antal 371 alls fastighetsinnehav,personertillgång Över- 17,6 finns som som fördelades Antal 97 publicerad.grundar har lika på Under- 82,3 Sambeskattningsbegreppetsig påredovisadealla. Antal 56739,8har SCB:s värden. Över- Antal medfört inkomst- Det Under- Medelvärdenatt be-fördelningsundersökninginnebär (1000)är skattningsbaroch att skott beräknadeförmögenhetavser värdet (1000) för denendast innehav för skott grupp redovisas den 31 t.ex. (1000) som för december aktier skott haft ensamstående1991. är (1000) skott kapitalinkomstkvinnor, beräknade Källa: ensamståendeVärdepapperpå de Totalt 2 585 SCB Be män samt i tabell personer 11,6 20 sambeskattade.10 ärsom 1 154 9301 I syfte definieradeäger 15,3 att få en som aktier. 1 845 Det mer fordringarDet är 20,3 kan nyanserad i form kraftiga 1 81927,9 noterasbild av av skillnader Ensamst utan barn1 att förmögenhetsförhållandenaobliga-mellan 476 betydligthar det tioner, medianvärden 9,4 fler uppdragitsdirektägdaoch 396 kvinnortill SCB aktier, medelvärden. 12,6 än män att med aktiefonder,Medianvärdet 1240 har hjälp av reverser är det 10,7 ett sina m.m. mellersta 61718,0 överskottbefintligaAktier ärvärdet Ensamst med barn53 av registeruppgifteri om 23,4 kapi- sam- tabellen alla 136 tal manställa av- observationerna 16,8 även omstatistik gränsade ordnas 7 medelbeloppenavseendetill i 64,3 är lägrekvinnors hushållensstorleksordning. 2732,7 och och mäns direktägdaOm Sambeskattade att innehav aktier påmedelvärdet utan barn 718 fler av vissa börsens är 14,1 män harförmögen- A1- och större 250 underskott.hetstyper.A2-lista.än Tabell 10 Värdepapper Andel Finansiella Bankmedel Aktier i tillgångar för procent personer som per den 31 deklarerat . lvärdet barn "snårig" itillgångar,är beskriver Kvinnor339 den mån pensionssparandeberäknadevärdet om Män 14,2 statistik och på de respektive Antal 371 alls fastighetsinnehav,personertillgång Över- 17,6 finns som som fördelades Antal 97 publicerad.grundar har lika på Under- 82,3 Sambeskattningsbegreppetsig påredovisadealla. Antal 56739,8har SCB:s värden. Över- Antal medfört inkomst- Det Under- Medelvärdenatt be-fördelningsundersökninginnebär (1000)är skattningsbaroch att skott beräknadeförmögenhetavser värdet (1000) för denendast innehav för skott grupp redovisas den 31 t.ex. (1000) som för december aktier skott haft ensamstående1991. är (1000) skott kapitalinkomstkvinnor, beräknade Källa: ensamståendeVärdepapperpå de Totalt 2 585 SCB Be män samt i tabell personer 11,6 20 sambeskattade.10 ärsom 1 154 9301 I syfte definieradeäger 15,3 att få en som aktier. 1 845 Det mer fordringarDet är 20,3 kan nyanserad i form kraftiga 1 81927,9 noterasbild av av skillnader Ensamst utan barn1 att förmögenhetsförhållandenaobliga-mellan 476 betydligthar det tioner, medianvärden 9,4 fler uppdragitsdirektägdaoch 396 kvinnortill SCB aktier, medelvärden. 12,6 än män att med aktiefonder,Medianvärdet 1240 har hjälp av reverser är det 10,7 ett sina m.m. mellersta 61718,0 överskottbefintligaAktier ärvärdet Ensamst med barn53 av registeruppgifteri om 23,4 kapi- sam- tabellen alla 136 tal manställa av- observationerna 16,8 även omstatistik gränsade ordnas 7 medelbeloppenavseendetill i 64,3 är lägrekvinnors hushållensstorleksordning. 2732,7 och och mäns direktägdaOm Sambeskattade att innehav aktier påmedelvärdet utan barn 718 fler av vissa börsens är 14,1 män harförmögen- A1- och större 250 underskott.hetstyper.A2-lista.än Kvinnor 75,7 31,2 14,6 Män 76,5 36,7 23,2 Samtliga 76,1 34,0 19,0 Kvinnor 26 100 12 500 3 100 Män 27 400 11 500 5 100 Samtliga 26 800 12 100 4 500 Kvinnor 58 600 38 900 33 500 Män 65 400 71 000 74 500 Samtliga 62 100 56 500 59 000 Källa: SCB:s Inkomstfördelningsundersökning Kvinnors innehav av bankmedel uppgår genomsnittligt till medan männens motsvarande belopp uppgår till . Medianvärdena ligger på 26 100 respektive . Värdepapper och aktier är mer ojämlikt fördelade mellan könen än vad gäller bankmedel. Det frivilliga pensionssparandet redovisas i tabell 11 för ensamstående och sammanboende. Bland sammanboende är det fler män än kvinnor som pensionssparar (24,2 resp. ) och bland ensamstående är det fler kvinnor (12,7 resp. ). Det frivilliga pensionssparandet är genomgående lägre för kvinnorna, såväl de sammanboende som de ensamstående (). Tabell 11 Frivilligt pensionssparande och värdet av avdragsgilla pensionspremier för personer . Kvinnor 22,9 12,7 19,4 Män 24,2 8,1 17,8 Samtliga 23,5 10,2 18,6 Kvinnor 5 300 4 000 5 100 Män 6 900 5 100 6 500 Samtliga 6 000 4 500 5 800 Kvinnor 8 100 8 500 8 200 Män 11 400 10 000 11 200 Samtliga 9 800 9 200 9 600 Källa: SCB:s Inkomstfördelningsundersökning Vidare har det deklarerade innehavet av eget hem och fritidshus undersökts. Dessa uppgifter redovisas i tabellerna 12 och 13. Tabell 12 Andel hushåll som deklarerat eget hem och fritidshus . Eget hem 10,2 11,0 58,9 Fritidshus 6,9 5,8 19,5 Källa: SCB:s Inkomstfördelningsundersökning Tabell 13 Andel i procent bland gifta/sammanboende hushåll som äger eget hem respektive fritidshus Gemensamt Endast Endast Samtliga ägande mannen kvinnan Eget hem 56,5 32,3 11,2 100,0 24,1 44,0 31,9 100,0 Fritidshus Källa: SCB:s Inkomstfördelningsundersökning För de ensamstående kvinnorna respektive männen är andelen med eget hem inte speciellt särskiljande; mellan av både kvinnor och män äger eget hem och av båda könen äger fritidshus. För de gifta/sammanboende är däremot skillnaderna stora. Även om gemensamt ägande av det egna hemmet är det vanligaste är det i övriga fall ungefär så vanligt att endast mannen står som ägare jämfört med fall där endast kvinnan står som ägare. I tabell 14 redovisas antalet personbilar som var registrerade på fysiska personer . Ca 3 586 000 personbilar var registrerade. Av dessa var 3 110 500 bilar registrerade på fysiska personer; övriga bilar hade anknytning till juridiska personer, dvs. företag och organisationer. av personbilarna var registrerade på män och på kvinnor. Tabell 14 Personbilar registrerade på fysiska personer Antal 927 600 2 183 000 3 110 500 personbilar Andel i 29,8 70,2 Källa: SCB:s Bilregister Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser har könsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser på central och regional nivå redovisats för att ge möjlighet att kunna följa utvecklingen. Bakgrunden är de mål för kvinnorepresentationen i statliga organ som föreslogs i propositionen (1987/88:105, bet. 1987/88:AU 17, rskr. 1987/88:364) om jämställdhetspolitiken inför 90-talet. Propositionen satte upp etappmålet kvinnor . Detta mål uppnåddes då och redovisades budgetproposition (prop. 1992/93:100, bil. 12 s. 337 f.). Sammantaget har centrala och regionala styrelser kvinnor . Det totala antalet redovisade styrelser på central nivå är nu 120 jämfört med 119 i förra årets redovisning och 1991. Årets redovisning avser förhållanden per . Andelen kvinnor i statliga kommittéer redovisas i kommittéberättelsen. Centrala myndigheters styrelser De centrala myndigheter som ingår i redovisningen har en styrelse med beslutsfunktioner enligt verksförordningens (1987:1100) modell. Detta för att åstadkomma enhetlighet i redovisningen. Därtill redovisas även könsfördelningen i de affärsdrivande verken samt några myndigheter som har råd i stället för styrelse. Av tabell 1 och 2 nedan framgår att andelen kvinnor bland de ordinarie ledamöterna ökat med en procentenhet sedan förra årets redovisning. De uppgår nu till (med ordinarie ledamöter avses även ordförande). Högst andel kvinnliga ledamöter finns liksom föregående år i styrelser under , , tätt följt av kvinnliga ledamöter. Andelen kvinnliga ordförande har ökat från till sedan förra årets redovisning. Åtta av 15 styrelser under har kvinnliga ordförande. Tre departement har inte utsett någon kvinnlig ordförande i de redovisade styrelserna. Regionala myndigheters styrelser I tabell 3 och 4 redovisas andelen kvinnor i nio regionala myndighetsgrupper jämfört med tio i förra årets redovisning. De regionala AMU-myndigheterna har bolagiserats. Försäkringskassor och utvecklingsfonder finns med i redovisningen eftersom de har vissa myndighetsliknande uppgifter. Uppgifterna omfattar samtliga län och avser även här förhållanden per . Redovisningen bygger på uppgifter som länsstyrelserna fått i uppgift att lämna. Kvinnorna utgjorde av de ordinarie ledamöterna (inkl. ordförande). Motsvarande andel för var . Av tabell 3 framgår att flest kvinnliga ledamöter återfinns i försäkringskassornas styrelser, . Länsarbetsnämndernas styrelser har ökat sin kvinnorepresentationen och ligger nu på . Lägst andel kvinnor har länsstyrelsernas styrelser , utvecklingsfondernas styrelser samt skogsvårdsstyrelserna . Tabell 4 visar andelen kvinnor i de regionala styrelserna fördelade på län. är variationen mellan länen stor. , som hade högst andel kvinnor i länets regionala styrelser, har minskat till . har i stället högst andel kvinnliga ledamöter , en ökning . står för den största ökningen och ligger nu på . Lägst andel har liksom föregående år (). I 16 läns regionala styrelser har kvinnornas andel ökat, i 8 län minskade kvinnorepresentationen. har i denna sammanställning också redovisats hur de nominerande organisationernas representanter i de regionala statliga styrelserna fördelar sig efter kön. beslutade med anledning av propositionen 1991/92:123, bet. 1991/92:KU 36, rskr. 1991/92:305 att intresserepresentationen i vissa statliga myndigheters styrelser skulle slopas. Med anledning av det riksdagsbeslutet har instruktionerna för vissa statliga styrelser ändrats. Det gäller t.ex. länsarbetsnämnderna. Därtill kommer att AMU-myndigheterna har bolagiserats och att de regionala Arbetslivsfonderna successivt avvecklas. Sammantaget innebär detta att någon redovisning av nomineringsförfarandet när det gäller de regionala styrelserna inte kan lämnas. Tabell 1 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelser fördelade på departement; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare antal kvinnor män samtliga kv m % % antal % % antal % antal 1993 1993 1993 1992 1993 1993 1992 1993 1993 Ju 1 4 13 30 32 30 70 68 43 100 UD 0 8 28 35 37 51 65 63 79 100 Fö 2 10 28 25 25 83 75 75 111 100 S 4 9 67 51 43 64 49 57 131 100 K 2 11 40 37 39 68 63 61 108 100 Fi 0 15 45 33 31 91 67 69 136 100 U 3 2 14 37 28 24 63 72 38 100 Jo 1 6 19 32 33 41 68 67 60 100 A 0 7 23 39 39 36 61 61 59 100 Ku 8 7 67 52 49 62 48 51 129 100 N 2 11 30 30 29 70 70 71 100 100 C 0 2 9 47 41 10 53 59 19 100 M 1 5 16 31 27 36 69 73 52 100 Totalt 24 97 399 37 36 666 63 64 1 065 100 Tabell 2 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelser fördelade på myndighet; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare Centrala myndigheter kv m kv m samt- liga 1 1 7 8 1 1 7 8 1 4 4 8 1 4 4 8 Datainspektionen 1 3 8 11 SIDA 1 5 7 12 1 3 7 10 SAREC 1 4 8 12 1 2 3 5 BITS 1 4 7 11 1 4 5 9 1 2 5 7 1 4 9 13 Försvarsdepartementet 1 2 8 10 1 2 7 9 Försvarets förvaltningshögskola 1 2 9 11 1 1 8 9 1 3 7 10 1 3 5 8 Styrelsen för psykologiskt försvar 1 2 8 10 1 4 7 11 Försvarshögskolan 1 2 7 9 1 3 6 9 Flygtekn. försöksanstalten 1 0 6 6 Vapenfristyrelsen 1 4 5 9 1 4 6 10 1 3 5 8 1 4 7 11 Centrala myndigheter kv m kv m samt- liga 1 2 5 7 1 4 6 10 1 6 5 11 för internationella adoptionsfrågor 1 8 3 11 1 9 9 18 av medicinsk metodik 1 4 5 9 1 5 2 7 1 3 4 7 1 9 4 13 1 6 3 9 Postverket 1 4 6 10 1 4 7 11 1 3 7 10 1 4 5 9 1 3 5 8 1 3 7 10 1 2 5 7 1 2 5 7 Statens väg- och transport- forskningsinstitut 1 4 5 9 1 3 4 7 1 3 5 8 Kommunikationsforsknings- beredningen 1 3 3 6 Trollhätte Kanalverk 1 2 4 6 1 1 7 8 Statskontoret 1 3 6 9 1 3 4 7 1 5 5 10 1 6 6 12 1 1 6 7 1 4 6 10 1 0 11 11 1 3 6 9 Centrala myndigheter kv m kv m samt- liga 1 6 10 16 Statens löne- och pensionsverk 1 2 6 8 1 2 5 7 1 1 4 5 1 4 5 9 1 4 4 8 1 3 5 8 1 3 8 11 1 3 4 7 1 3 3 6 1 3 5 8 1 4 8 12 1 2 7 9 1 2 5 7 Statens utsädeskontroll 1 3 4 7 Statens maskinprovningar 1 2 8 10 1 3 4 7 1 3 4 7 1 3 5 8 Arbetarskyddsstyrelsen 1 2 5 7 Arbetsmiljöfonden 1 2 5 7 Arbetslivscentrum 1 3 4 7 Arbetslivsfonden 1 5 6 11 1 5 7 12 1 8 4 12 1 4 5 9 och statens historiska museer 1 5 3 8 Statens konstmuseer 1 5 4 9 Livrustkammaren, och 1 4 3 7 Centrala myndigheter kv m kv m samt- liga 1 5 5 10 1 4 8 12 - 1 4 3 7 1 4 3 7 Statens musiksamlingar 1 3 5 8 Talboks- och 1 6 2 8 1 5 4 9 Svenskt biografiskt lexikon 1 3 4 7 1 4 3 7 1 3 6 9 1 3 6 9 1 2 5 7 för byggnadsforskning 1 3 4 7 1 2 6 8 geologiska undersökning 1 3 4 7 Styrelsen för teknisk ackreditering 1 3 5 8 Rymdstyrelsen 1 3 4 7 1 2 6 8 1 2 5 7 1 1 10 11 1 1 4 5 Styrelsen för Sverigebilden 1 3 5 8 1 2 6 8 Kammarkollegiet 1 3 5 8 1 6 5 11 Miljö- och naturresursdepartementet 1 3 7 10 Kemikalieinspektionen 1 3 6 9 1 3 4 7 1 1 7 8 1 4 5 9 1 2 7 9 Tabell 3 Andelen kvinnor i regionala myndigheters styrelser; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare (procent) Myndighetsgrupper Kvinnor % Förändring 1993 Försäkringskassor 42 43 -1 Arbetslivsfonder 37 37 0 Länsskattemyndigheter 33 31 +2 Kronofogdemyndigheter 31 30 +1 Länsbostadsnämnder 31 30 +1 Länsarbetsnämnder 35 29 +6 Länsstyrelser 25 24 +1 Utvecklingsfonder 17 18 -1 Skogsvårdsstyrelser 13 14 -1 Samtliga 29 27 +2 Tabell 4 Andelen kvinnor i regionala myndigheters styrelser fördelade på län; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare (procent) Län Kvinnor % Förändring 1993 32 34 -2 31 33 -2 37 33 +4 och 35 32 +3 28 31 -3 34 30 +4 33 30 +3 33 30 +3 28 30 -2 34 29 +5 25 28 -3 27 28 -1 30 27 +2 31 27 +4 25 26 -1 23 26 -3 27 25 +2 25 24 +1 29 24 +5 31 24 +7 28 23 +5 26 22 +4 23 20 +3 21 17 +4 Samtliga 29 27 +2 Sammanfattning av betänkandet Löneskillnader och lönediskriminering (SOU 1993:7) Min uppgift har varit att utreda arten av och orsakerna till löneskillnader mellan kvinnor och män samt möjligheter att komma till rätta med förekommande lönediskriminering på arbetsmarknaden. Jag bör "dels klarlägga de tämligen komplicerade orsakssambanden i fråga om kvinnors respektive mäns löner, dels utreda möjligheterna på arbetsmarknaden att komma till rätta med sådana löneskillnader mellan kvinnor och män, som inte har några sakliga grunder". Analyser och kommentarer Jag redovisar i kap. 1 och kap. 2 några utgångspunkter för utredningsarbetet samt uppläggningen av arbetet och dispositionen av betänkandet. I kap. 3 redovisar jag olika konventioner på jämställdhetsområdet samt jämställdhetslagen och jämställdhetsavtalen. Jag berör bl.a. nr 100, sociala stadga, FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor samt EG-rätten och EES. Likaså berör jag vad svensk lagstiftning säger om lönediskriminering och könsdiskriminering m.m. Det centrala i denna redovisning är att genom internationella konventioner och svensk lag har lagt fast att kvinnor och män skall ha lika lön för lika och likvärdigt arbete. I kap. 4 ger jag en allmän belysning av lönebildning och löneutveckling för kvinnor respektive män. Jag berör bl.a. själva lönebildningsprocessen samt lönesättningen jämte några svenska särdrag och utvecklingstendenser i lönebildningen. Jag konstaterar att lönebildningen är en komplicerad och mångfasetterad process och att det inte är lätt att visa vilka faktorer som är avgörande då löner skall bestämmas för grupper och individer. Det finns många orsaker till löneskillnader och det är svårt att klart peka ut och kvantifiera dessa orsaker. Somliga av dem är sakliga, andra är osakliga. Min slutsats - utifrån den mera teoretiska analys som görs i det kapitlet - är att det finns osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. De är i allmänhet inte stora, men de finns. I kap. 5 redogör jag för några viktiga data rörande den svenska ekonomins struktur, kvinnor och män på arbetsmarknaden samt kvinnors och mäns fördelning av tid på marknadsarbete, hemarbete, fritid m.m. Jag betonar bl.a. att det finns ungefär lika många kvinnor och män på arbetsmarknaden, men att det ändå är stor skillnad på kvinnors och mäns villkor: Kvinnor arbetar än män, arbetsmarknaden är könssegregerad, likaså utbildningsvalet. Jag redogör också för löneskillnader i . I kap. 6 ger jag en allmän belysning av löneutvecklingen för kvinnor res- pektive män, särskilt utvecklingen av löneskillnader inom olika branscher och yrkesområden. Jag konstaterar att den mera översiktliga lönestatistik som ofta redovisas i allmän debatt - jämförelser mellan kvinnor respektive män som två stora grupper - är av alltför översiktlig karaktär för att kunna tjäna som underlag för en analys av löneskillnader mellan kvinnor och män. Det är nöd- vändigt att "bryta ned" siffror i näringsgrenar och sektorer, att göra stora grupper mindre och mer lika, om man vill precisera och finna tänkbara orsaker till löneskillnaderna. Jag finner efter en sådan granskning en ganska mångfasetterad bild. En slutsats är att kvinnors och mäns olika fördelning efter yrkesnivå, arbetets svårighetsgrad samt kvalifikationsnivå förklarar en stor del av löneskillnaderna. Ser vi på stora grupper - kvinnor respektive män - så minskade löneskill- naderna . Därefter avstannade minskningen och i vissa grupper ökade t.o.m. skillnaderna. De senast tillgängliga uppgifterna, , visar emellertid att denna ökning tycks ha upphört. Den löneskillnad som finns i de stora grupperna kan förklaras med kvinnors och mäns olika fördelning på ålder, yrke, utbildning etc. Det finns emellertid löneskillnader som inte går att förklara, löneskillnader som varierar mellan . I kap. 7 söker jag analysera orsakssambanden bakom existerande löneskillnader mellan kvinnor och män. Jag redovisar olika teorier inom forskning om kvinnor och män, skildrar ekonomiska teorier och orsaker till löneskillnader mellan kvinnor och män, kvinnors och mäns språk, traditionella värderingar samt faktorer och orsaker knutna dels till personerna som arbetar, dels till kvinnors och mäns arbetsuppgifter. Jag konstaterar att könssegregeringen på arbetsmarknaden är en mycket viktig förklaring till löneskillnader mellan kvinnor och män. I kap. 8 redovisar jag fördelar och nackdelar med arbetsvärdering som metod för att jämföra arbeten. Jag menar med arbetsvärdering en systematisk metod för att jämföra och mäta de krav som olika enskilda arbetsuppgifter, befattningar, ställer på utövaren. Jag redovisar internationell och svensk debatt och internationella och svenska erfarenheter. I har systematisk arbetsvärdering länge använts som hjälpmedel att sätta löner. Frågan gäller inte så mycket om arbeten skall värderas eller inte, det handlar snarare om i vilken grad värderingen som görs är systematisk eller inte. Vid en samlad bedömning av det material som jag tagit del av finner jag att arbetsvärdering, med sina begränsningar, kan vara ett sätt att lösa problemen med att likalöneprincipen inte är fullt genomförd. Metoden är värd att pröva i större omfattning. Den bör dock i första hand ses som ett redskap för att jämföra kvinnors och mäns löner hos samma arbetsgivare. En avgörande förutsättning för att systematisk arbetsvärdering skall utnyttjas som metod är att principen är väl förankrad hos parterna på arbetsmarknaden. Överväganden och förslag Jag redovisar i kap. 9 mina överväganden och förslag. Min allmänna grundsyn är att kvinnor och män skall ha lika lön för lika och likvärdigt arbete. Jag anser också att det är väsentligt att nå detta mål. Verkligheten är emellertid att det fortfarande finns löneskillnader - detta trots att lagar och konventioner gällt , detta trots mångåriga debatter. Det är ofta svårt att konstatera löneskillnadernas omfattning och klargöra orsakerna till löneskillnader. De kan ibland vara sakligt motiverade, t.ex. av skillnader i arbetstidens längd och förläggning, utbildning och yrkeserfarenhet. Det är också rimligt att aktuell arbetsmarknadssituation och de anställdas arbetsprestation påverkar lönerna.