prop · GI0335 · 1994-12-31 00:00:00 — utesteende frågor på ettavgörande sätt att bestemmas av de bilaterala Prop. framsteg,eller lika ofte bristen härpå, som gjordes mellan dessa länder Bilaga 1 Tullförhandlingaraa ochtjänstehandelsförhandlingarna forteatte parallellt med bilateralaförhandlingskontekter mellan ett stort antel deltegare men inte heller i dessa kundegöras några avgörande genombrott i avsaknad av kompromisser mellan USAoch EG. Den informella s.k. "Quad"- grappen, i vilken föratomEG och även och ingår, möttes allt oftare för attsöka lösa upp i förhandlingaraa, men oftest med blygsamtresultet. var i dessa sammanhang låst av sin mycket resttiktivahållning i Jordbraksfrågan, framför allt frågan om importen av ris. EG:sförhandlingsutrymme begränsades länge av de pågående förhandlingarnai om reform av den intema jordbrakspolitiken (CAP). NärEG interat kunde enas om CAP-reformen, ledde detta också tillintensifierade bilaterala förhandlingar med . Dessa resulterade i en bilateral uppgörelse mellan de två länderna om Justeringar i detföreslagna Jordbraksavtelet. träffades en bilateral uppgörelse omimporten av oljeväxter till EG, en tvist som länge hotet att leda tillhandelskrig mellan de två partema. Denbilaterala uppgörelsen (den s.k. Blair House-överenskommelsen) ledde också tillatt förhandlingama i kunde multilateraliseras. Trote intensivaförhandlingar , visade det sig omöjligt att nå avgörandekompromisser. Efter det att jordbraksfrågan löste bilateralt mellanhuvudkontrahenteraa kom mllförhandlingarna att hamna i fokus ochansträngningaraa inriktodes nu alltmer på art finna en kompromiss mellan mål art eliminera mllama inom vissa varasektorer och EG:s betoningpå horisontella mllsänkmngar och att sänka höga mllar mer än låga. tvingades man dock konstotera att de nödvändiga genombrottensaknades och förhandlingama tycktes driva mot ett osäkert öde, uton politiskstyrning. Problemenförsterktes i febraari 1993 då förhandlingsmandat (det s.k. "festtrack"-mandatet) löpte ut. Förhandlingama forteatte att avmättes under denärmast följande månaderaa. Ytterligareproblem tillkom då tillkännagav att man krävde vissaJusteringar av Blair House-överenskommelsen. IJuli 1993 godkände den amerikanska kongressen president begäran om enförlängning av förhandlingsmandatet till . För att den interaaamerikanska besluteprocessen skulle kunna följas, krävde derta artförhandlingaraa i kunde slutföras till . komockså art bli rikönärket for slutpunkten i förhandlingama. Ettförste steg mot det slutliga genombrottet togs vid de s.k. G7-ländemas möte iTokyo . Vid dette tillkännagavs en pakemppgörelse imllförhandlingaraa mellan de deltegande länderaa, vilken dock inte vartollstendig. PeterSutherlands tillträde som ny generaldirektör för under 84 sommaren1993 kom också att aktivt bidra till att slutförhandlingen tog fart.Sutiierlands personliga kraftmila agerande i huvudstedema liksom Prop.1994/95:35 i skapade ökat ttyck för att nå en uppgörelse i ett läge dåmånga Bilaga 1 redan dödförklarat . Ettintensivt förhandlingsprogram inleddes . De slutgiltigaavgörandena lät dock vänte på sig in i det siste. I togkongressbehandlingen av det nordamerikanska frihandelsavtelet () mycket avClintonadministtationens uppmärksamhet . När kongressen efter hårdaförhandlingar godkände NAFTA-avtelet , undanröjdes i praktiken ocksåett av de siste hindren för att skulle kunna koncenttera sina krafter påatt slutföra förhandlingama i Uraguayrandan. Slutförhandlingen,i vilken tull-, tjänstehandels- och antidumpningsfrågor stod i förgranden, ägderam och kulminerade med en pakemppgörelse den 15december, som förhandlingaraa enligt förhandlingsmandat måstevara slutförda. På tjänsteområdet nådde man inte ända fram. Deltegaraatvingades acceptera forteatte förhandlingar inom de centtala sektoreraa tele-,finans- och sjöfartetjänster. 1994.Vid den avslutende ministerkonferensen i Manakech , undertecknadesförhandlingsresultetet under högtidliga former. Vid mötet fattedes också ettantel ministerbeslut bl.a. om upprättande av en förberedande kommitté för WTO.Det förberedande arbetet, som inbegriper organisatoriska frågor, budgetfrågor,rätteliga och institutioneUa frågor, fortsatta förhandlingar om olöstatjänstehandelsfrågor m.m. pågår i . Parallelltmed dessa förberedelser, pågår arbetet med nationell ratificering. Avsikten äratt avtelen skall ttäda i kraft . En s.k.genomförandekonferens är planerad att hållas . Dåskall bl.a. tes slutiig stellning till om tillräckligt många länder ratificeratavtelet för att det skall kunna ttäda i kraft planenligt . 1.2Nordiskt samarbete i Uruguay-mndan Denordiska ländema har en lång tradition av nära samarbete i GATT- sammanhang. Både i den s.k. Kennedyrandan 1964-1967 och Tokyorandan 1973-1979 var dette samarbete mycket framttädande och värdemilt. Det nordiska samarbetet kom ytterligare att fördjupas i förhandlingama i Uraguayrandan. Redan i ett tidigt skede av förhandlingarna genomfördes en nordisk arbetefördelmng där ansvaret för nordiskt telesmarmaskap, förberedelser och avrapportering från möten fördelades mellan , och . har också deltegit i detta samarbete, men har på grand av begränsade egna admimsttativa resurser inte haft något eget koordineringsansvar. , såsom EG- medlem deltog däremot inte i samarbetet. Genom dette långt drivna samarbete har de nordiska länderaa påtegligt kunnat rationalisera sitt deltegande i förhandlingaraa. Resurser har kunnat frigöras så att varit representerat i alla förhandlingssammanhang, och kunnat tela med uppträdande har vunmt stor respekt bland övriga Prop. 1994/95:35förhandlingsdeltegare och ledde till att som grapp kom att Bilaga 1betraktas som självskriven deltagare i alla viktigare förhandlingssammanhang,såväl formella som informella. Det gemensamma agerandet har givetvis ocksåmedfört att nordiska stendpunkter fått stöne tyngd än vad som skulle ha varitfallet om varje land agerat nationeUt. Möjligheten att följa förhandlingaraa påalla fronter och bidra med konkrete förslag har namrligtvis också ökatbetydligt genom det samfällda nordiska agerandet. Alteraativet hade varit attantingen avsätta betydligt stöne nationella resurser för förhandlingama, elleratt väsentligt sänka ambitionsnivån. företrädde de nordiska ländema påområdena marknadstillträde, förhandlingarna om vissa GATT-artiklar, handelsrelateradeinvesteringsåtgärder (TRIMs), konttoll före skeppning (PSI), ursprangsregler,mllvärde, tjänstehandel, stetiig upphandling, flygindustti och iförhandlingarna om WTO. Uraguayrandanhar inneburit ett tydligt ttendbrott när det gäller u-ländemas deltegande iGATT-samarbetet och klart visat att u-länderaa utgör en i många avseendenalltmer heterogen grapp av stoter TiU skillnad från vad som blev fallet iUraguayrandan, har u-länderaa i tidigare förhandlingar främst inriktot sig påatt utverka särbehandling och undantog från regelverket. Även om ocksåförhandlingama i Uraguayrandan till en början visade liknande tendenser ochpräglades av hårda konfrontotioner mellan i-länder och vissa grapper avu-Iänder, kom förhandlingsklimatet successivt att bli allt mer konstraktivt.Ett stort antol kom att aktivt delte i förhandlingaraamed egna konsöTiktiva bidrag både t.ex. i marknadstillttädesförhandlingaraa ochi förhandlingama om regelverket. Enviktig erfarenhet från Uraguayrandan är också att det tidigare grappvisaagerandet i princip upphört. I Tokyorandan förhandlade u-länderaa mestedelsgemensamt för att utverka en så långtgående särbehandling som möjligt. Somovan nämnte stertede Uraguayrandans förhandlingar i ett konfrontetorisktklimat. En militent grapp av , ledd av och , sökte idet längste förhindra, om inte att förhandlingama inleddes, så åtminstone attde nya förhandlingsområdena skulle tes med. Derma linje fick dock begränsatstöd av andra En majoritet av dessa gjorde i stellet gemensam sak medden grapp av moderate länder som förhandlade fram de avgörande kompromisseraaför att Uraguayrandan skulle kunna komma tiU stend. Uppluckringeni Uraguayrandan av nord/syd-tenkandet och det grappvisa agerandet illustteras också av u-landsdeltegandel i de många informella konstellationer som bildades under förhandlingaraa, i vilka både i- och drev likartede inttessen. Ett belysande exempel är den s.k. Caims-grappen, som bester av fjorton jordbraksexporterande i- °" och och som under förhandlingaraa fungerat som Prop. intressesammanslutning och påtryckargrapp för en långtgående Bilaga 1 liberalisering av deninteraationella Jordbrakshandeln. olika grapperingar ocksågjort gemensam sak med mindre och medelstora i-länder för att driva vissa inttesseinriktoingar i olika delar av förhandlingaraa röranderegelverket, t.ex. på områden som tjänstehandel, Denalltmer konstraktiva instellning som intogs av u-ländema i förhandlingarnaspeglar den snabba ekonomiska utveckling som ägt ram i flera u-landsregioneroch den genomgripande omläggning och liberalisering av handelspolitiken somskett Uraguayrandan pågått. Det senare fick också ett påtegligtgenomslag i u-länderaas egna medgivanden, särskilt påmarknadstillträdesområdet. Handelsliberaliseringen medför avsevärdasamhällsekonomiska vinster för dessa länder och underlätter derasexporteateningar Imånga av de viktigare u-ländema har mllama sänkte till genomsnittenivåer om15-20% från tidigare i många fall prohibitiva nivåer. I Uraguayrandan haru-länderaa för förste gången i historia bundit sina mllar i betydandegrad. På industtivaraområdet har nu ökat graden av mllbindningartill från att ha legat på endast före Uraguayrandan.Flera , bl.a. de latinamerikanska, har bundit sina mllar till . Ävenom det i allmänhet rör sig om s.k. tekbindningar, dvs. bindningar på en högrenivå än de mllar som utgår i praktiken, innebär resultetet avmarknadstillträdesförhandlingaraa att u-länderaa nu påtegh sig väsentiigt ökadeförpliktelser på ett område där man tidigare haft mycket stor handlingsfrihet. Påmånga andra sätt leder resultetet av Uraguayrandan till en närmare integreringav u-ländema i det multilaterala regelverket. Genom anslutning till WTO kommeru-länderaa att omfattes av uppföranderegler på många områden som man hittillskunnat stå utenför. Det gäller inte minst Tokyorandans uppförandekoder på deticke-teriffära området (tekniska handelshinder-TBT, antidumpning, subventioner,mllvärde, importlicenser) som haft begränsad anslutning av ,men som genom införlivandet i WTO blir gällande för alla WTO-medlemmar. Ävenpå de nya områden som införlivas i WTO - tjänster, immaterialrätt ochinvesteringsåtgärder - har det varit ett sterkt intresse i förhandlingama fråni-ländernas sida att förmå u-ländema att acceptera multilaterala regler ochdiscipliner Behovet härav har framstett särskilt tydligt på ett område somimmaterialrätt där en stor del av de handelsrelaterade problem somförhandlingaraa sökt lösa Just gällt piratkopiering, patentintrång etc. i olikau-länder Men det rör sig ändå inte om ensidiga eftergifter av u-länderaa.Insikten har efter hand vuxit om art ert sterkt nationellt immaterialrätteligtskydd också är väsentiigt för art kunna attrahera utländska investeringarInförlivandet i innebär också bättte möjligheter att försvaranationella inttessen i tvister Ävenom förhandlingaraa således på många sätt syftet till närmare 87 integration av u-ländema iGATT/har särbehandling i olikaformer medgivite för att underiätta denna anpassnmg. Som närmare Prop.1994/95:35 framgåttav redovisningen i avsnitt 5 i propositionen har detta skett på Bilaga 1 Föratom olika åtgärder för att underlätte u-länderaas anpassningtill , som t.ex. längre övergångstider och infasningsmöjligheter,har det stellte betydligt mindre långtgående krav i fråga om u-ländemas medgivanden i förhandlingarna om marknadstillträde,både på industrivarasidan och på Jordbraksområdet, Jämfört med vad som varitfallet för i-ländemas vidkommande. utveckladeländema har liksom i tidigare GATT-förhandlingar medgivite långtgåendesärbehandling, bl.a. med stöd av ett särskilt ministerbeslut, somberörte i avsnitt 5.21 i propositionen. Äveni tjänsteförhandlingaraa har generellt sett gjort mindre långtgåendeåteganden inom olika tjänstesektorer än i-ländema. Vadgäller u-länderaas egen export, bör resulteten av Uraguayrandan genomkonjunkmrstödjande dynamiska effekter kunna bidra till ökad efterfrågan påråvaror Dessa dynamiska effekter försterks av de viktiga marknadsöppningar sommllförhandlingaraa lett till. Även om många fortfarande har sinastörste exportinttessen inom jordbraks- och teko-områdena, finns ocksåbetydande exportintressen på industrivaraområdet i övrigt, där betydelsemilamarknadsöppningar nu kommit till stånd. Resultetet av mllförhandlingaraa iUraguayrandan innebär att mllama sänks för huvuddelen av i-ländemas import frånu-länderna och att andelen av denna import som blir helt mllfri på mest gynnadnationsbasis (MGN) ökar från till i genomsnitt. GATT-sekreteriatethar visserligen beräknat att i-ländemas handelsvägda genomsnittemil efterUraguayrandan är något högre gentemot än mot i-länderaa. berorpå att mllama för vissa viktiga u-landsprodukter som teko, skor, fisk ochfiskeprodukter sänks mindre än genomsnittligt i randan. I sammanhanget bör dockbeaktes de kompenserande effekteraa av att kvoter och andra handelshinderavskaffas eller minskas på teko- och jordbraksområdena. Dessutombör erinras om att u-länderaa redan åtnjuter omfettende mllpreferenser enligtdet allmänna systemet för u-landspreferenser (GSP) eller andrapreferensarrangemang i i-länderaa, ofte med särskilt gynnsamma villkor för deminst utvecklade länderaa (MUL). Även om dessa förmåner formellt sett urholkasav mllsänkningaraa på MGN-basis i Uraguayrandan, uppvägs dette av den ökadestebilitet i handelsvillkoren som kontrakteenligt bundna mllar ger Jordbraksavteletbäddar genom begränsning av stöd och exporteubventioner för en mer ränA'is konkurrens mellan i- och u- landsbönder. Tullsänkningaraa om genomsnittiigt och åteganden om att garantera ert marknadstillttäde motevarande , sedemera , av den inhemska konsumtionen ger ökade exporttnöjligheter Särskilda åteganden har gjorte beträffande ttopiska produkter, där i-landsmllaraa sänks med i genomsnirt . Dessa sänkmngar sattes till stöne delen i kraft . Även om jordbraksavtelet förväntes leda till ökade världsmarknadspriser på livsmedel, bör det fakmm att dumpningen av i-länderaas överskotteproduktion begränsas, leda till 88 bättteförateättoingar för att bygga upp den inhemska Jordbrakssektora. Det begränsar också risken för att effektiva u-landsproducenter . 1994/95:35konkuneras ut på sina närmarknader på grand av europeiska eller Bilaga 1amerikanska exporteubventioner Teko-exportutgör av den totela u-landsexporten. Det fakmm att i-länderaanu gått med på att avveckla importtesttiktioneraa inom denna sektor, om än , är därför av stor betydelse. kompletteras med en sänkning avteko-mllama i i-länderaa med i genomsnitt . Tjänstehandeloch tjänsteexport är snabbt växande också i många För dryga hälften avu-landsdeltogama svarar tjänstehandeln för av exportintokteraa. Detfakmm att även denna sektor nu omfattos av det multilaterala regelverket hardärför sitt inttesse även för många , särskilt vad gäller arbete- ochkunskapsintensiva områden som dato, byggnadstjänster och mrism, inom vilkaviktiga åtoganden gjorte i förhandlingama. U-landsreaktionemapå sluttesultotet av förhandlingama har varit Övervägande positiva. Man har framförallt togit faste på att det genom WTO nu tillskapas ett sterkare multilateraltregelverk som ger mindre handelsnationer bättre förateättningar att försvarasina inttessen i relationerna med ekonomiskt sterkare handelspartoers bl.a.genom ett effektivare system för tvistiösning. Kritikenhar varit begränsad och främst inriktete på att resultetet avmarknadstillträdesförhandlingarna i vissa fall inte ansette tillräckligtlångtgående eller att t.ex. avvecklingen av teko-restriktioneraa uteträckteöver alltför . Defattigaste länderaa som är nettoimportörer av livsmedel utgör en grapp somriskerar att drabbas negativt av höjda livsmedelspriser, som kan bli följd avJordbraksavtelet. Som framgår av redovisningen i avsnitt 5.5 i propositionenhar dette erkänte i ett särskilt ministerbeslut. anvisar också åtgärderför att begränsa sådana evenmella negativa effekter, t.ex. genomlivsmedelsbistend och bistend genom och Depositiva omdömena om förhandlingsresultetet dominerar dock och det finns ettpåtegligt inttesse bland u-länderaa att bli medlemmar i den nyaVärldshandelsorganisationen. Realistiskt bör man dock inte räkna med att allau-länder som är avtelsslutende parter i kommer att kunnaanslute sig till WTO redan från den . I många fall, särskilt närdet gäller de minst utvecklade länderaa, lär det komma att krav påomfattende teknisk rådgivning för att möjliggöra en anpassning till det nyaregelverket. Miljöfrågomahar med all rätt fått en alltmer framttädande plate på den nationella och den intemationella dagordningen, och behovet av snabba och omfattende lösningar på miljöområdet är ofta pressande. Miljöfrågor som sådana har dock inte funnite med som något särskilt förhandlingsområde i Uraguayrandan. fastetelldesi Punte del 1986 fenns inte samma sterka förespråkare . för miljöintressena som . Röster höjdes visserligen under Bilaga 1 förhandlingamas gång för att miljöfrågor skulle inkluderas i den pågående randan.Förhandlingspartema var dock eniga om att det skulle ha varitkontraproduktivt att under pågående randa försöka föra in en förhandling om reglerför handel och miljö. Man ansåg att dette skulle hablockerat ett avslutende av randan under överskådlig framtid. Troteatt de miljörelaterade handelsfrågoma inte fonnite med som någotförhandlingsområde, avspeglar dock förhandlingsresultetet på flera områden atthänsyn tegite till miljöaspekter. Det främste exemplet är ingressen tillavtelet om upprättandet av . I denna sägs attmedlemmama skall "medge ett optimalt utnyttjande av världens resurser ienlighet med målsättoingen om hållbar utveckling, i syfte att både skydda ochbevara miljön och ge ökade möjligheter för dette på sätt som är förenligt medmedlemmamas respektive behov och intressen vid skilda nivåer av ekonomiskutveckling". Främjandet av en hållbar utveckling görs härmed till ettrikttnärke för den nya organisation som kommer att ste för hanteringen avsamtiiga avtol som slutite i Uraguayrandan. Uraguayrandaninnefattade totolt femton förhandlingsområden och de ändringar i regelverketsom dessa resulterat i kan i och för sig tenkas få effekter även påmiljöområdet. De förhandlingsområden som närmast berör miljöaspekter är bl.a.avtelet om tekniska handelshinder (TBT) och avtelet om sanitera ochfytosanitera åtgärder (SPS). Båda avtelen erkänner uttryckligen medlemmaraasrätt att vidte de åtgärder de anser nödvändiga för att skydda människors, djurseller växters liv eller hälsa eller miljön. skall dock ske på ett sättsom inte diskriminerar gentemot eller mellan medlemmama samt på det sätt som ärminst handelsstörande. För förste gången i tilläte ocksåhandelsåtgärder baserade på processer eller produktionsmetoder som påverkar envaras egenskaper är ett viktigt steg framåt från miljösynpunkt, dåtidigare enbart åtgärder baserade på produktens innehåll varit tillåtoa. Somexempel kan nämnas att krav på värmebehandling av timmer nu blir helt legaltsom importtesttiktion. I SPS-avtelet hänvisas till intemationella normer ellerstendarder på det sanitora och fysosanitera området. Dessa sätter emellertidinte något tok för vilka gränsvärden det enskilda landet kan tillämpa för sinimport. Medlemmarna är fria att tillämpa strängare gränsvärden om dessa grundarsig på ett vetenskapligt underlag och enhetiiga riskvärderingsprinciper.Avsikten med dessa krav är att säkerstella att högre gränsvärden inte användssom förteckte handelshinder I SPS-avtelet fastetells också att panelertillsatte för att lösa tvister inom avtelet skall kunna söka råd frånvetenskaplig expertis. Jordbraksavteletär också högst relevant ur miljösynvinkel. En del av de hittillsvarande stödformerna till jordbraket (främst i i-länder) är utformade så att de driver fram en mycket intensiv produktion. Det har lönat sig att med hjälp av gödnings- och bekämpningsmedel åstedkomma en så stor produktion som möjligt. innebäratt det för förste gången skapate interaationella regler för begränsning av de mestproduktionsdrivande stödformema. Denna typ av Prop. 1994/95:35 intensivaJordbrak blir därmed inte längre lika lönsam. Omläggning till Bilaga 1 merextensiv och miljövänlig odling uppmunttas. Så är t.ex. stöd kopplade tillmiljö- eller namrvårdsprogram undantegna från åteganden om stödreducering. Avteletom handelsrelaterade immaterialrätter (TRIPs) har kritiserate av flera miljö-och u-landsorganisationer Kritiken har framför allt gällt huravida patent skallkunna beviljas för växter och djur och andra typer av liv. En sådan rätt skullebl.a. påverka u-landsbönders rätt till utveckling av sitt eget uteäde. ITRIPs-avtelet föreskrivs emellertid uttryckligen att parter till avtelet harrätt att undante växter och djur samt biologiska förfaranden för framstellningav växter och djur från patenteringsskyldighet. På den positiva sidan kan ocksåframhållas att det sterkte rätteliga skydd för uppfinningar och teknologi somavtelet innebär, bör öka möjligheterna för alla länder att få tillgång tillbl.a. ny miljövänlig teknologi. Andraområden som uppmärksammate och kritiserate av miljörörelsen ärVärldshandelsorganisationen (WTO) som sådan och bristen på insyn itvistlösningsförfarandet. Kritik har riktete mot WTO för påsteddöverstetiighet. Detta bygger dock i mångt och mycket på missuppfattoingar omsyftena med det multilaterala handelssamarbetet. WTO kommer inte att få någonhögre grad av överstetiighet än nuvarande och beslut kommer ocksåforteätmingsvis fattes med enhällighet. När det gäller den påtelade bristen påinsyn i tvistlösningssystemet innebär WTO i sig ingen förändring Jämfört medtidigare regler. Det bör här framhållas att tvistiösningspaneleraas uppgiftenbart är att yttra sig över huravida en part i en tvist bratit mot dethandelspolitiska regelverket eller ej, inte att uttela sig om olikamiljöåtgärders berättigande. Panelmedlemmaraa behöver därför inte själva hamiljökompetens. Skulle de emellertid känna att de behöver vägledning i en tvistfinns möjlighet för dem att knyte en expertgrapp till sig. Art det inte finnsmöjlighet för enskilda inttesseorganisationer eller andra utomstående attnärvara som observatörer vid tvistlösningsförfaranden hänger samman med atttvistlösningsförfarandet ofte har som mål att uppnå en förlikning mellan detvistende parteraa. I slutendan innebär dette en form avförhandling om hur balansen mellan de inblandade partemas medgivanden ochåteganden skall upprättoållas. I denna ofta känsliga process måste av namrligaskäl insynsmöjligheterna för utomsteende begränsas. Det kan tilläggas att inteheller medlemsländer som inte är parter i tvisten har tillttäde till denna delav förfarandet. I den mån enskilda inttesseorganisationer vill försöka påverkaett tvistlösningsförfarande, kan detta ske via hänvändelser till respektivenationella regeringar. Sluteateenär således att Uraguayrandan inte innebär något som kan tolkas som försämringar ur miljösynpunkt Jämfört med de regler som gällt . artikel XXkvarster oförändrad och ger enskilda länder samma möjligheter som tidigare att införa handelsresttiktioner, då sådana anses nödvändiga för att skydda människors, djurs eller växteras 91 Avtalen i övrigt ger också medlemmaraa stor frihet att införa miljöregler, så länge dessa uppfyller kraven på icke- Prop. 1994/95:35diskriminering, dvs. behandlar alla medlemmar lika, och så länge samma Bilaga 1 regler gäller för importerade och inhemska produkter (s.k. nationellbehandling). Serman mer generellt på effektema av Uraguayrandan är förhoppningen att denliberalisering av världshandeln som denna innebär, skall leda till ett ökathandelsutbyte mellan världens nationer och sterkt ekonomisk tillväxt.