prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Verket utgår också från att kvarvarande arbete medövergängsätgärder enligt Iivsmedelspolitiska beslut får finansieras påoförändrat sätt. Regeringen har i prop. 1994/95:75 föreslagit att länsstyrelsemafår det administrativa ansvaret för flertalet EU-stöd. De nya uppgifter somtillkommer för del vid EU-medlemskapet är bl.a. handläggningav ärenden som berör intervention, exportbidrag och mjölkkvoter. Vidare skallverket svara för samtiiga utbetalningar till jordbmkare genom ett centraltADB-system som verket ansvarar för Verket skall även bedriva intemkontroll avEG-stöd inom alla berörda myndigheter. bör (x;ksä utses tillfoncUcoordinator för det fall att förslag om ändring avförordningen (EEG) 729/70 antas av rädet. Fondkoordinatoms uppgift blir i säfaU bl.a. an svara för att tillämpas enhetiigt och att allastödmottagare behandlas Uka. Som central sektorsmyndighet har Jordbmksverketpä regeringens uppdrag en särskild samordnande, stödjande cx;h rådgivande rollgentemot länsstyrelsema. Regeringen beräknar de totala resurserna förJordbmksverket till . Verkets resurserkommer därmed i stort sett att vara oförändrade som en följd avEU-medlemskapet, eftersom man tidigare haft särskUda resurser för omställningsprogrammetenligt beslut Medelsbehovet har beräknats med utgängspunkt i enreal minskning av utgiftema om . Förslagtill riksdagsbeslut Prop. rillStatens jordbruksverk för /96 anvisar ett ramanslag på . Stöd till jordbrukets rationalisering, m.m. 1993/94Utgift 142 838 665 1994/95Anslag 150 001000 1995/96Förslag 67 500 000 varav45 000 000 beräknat för 1 Anslagen Bidrag till jordbrukels ralionalbering, m.m..Markförvärv för jordbrukets rationalisering och Täckande av förluster på grundav statlig kreditgaranti. Från anslaget betalas bidrag till yttre och inrerationalisering enligt förordningen (1978:250) om statiigt stöd tiU jordbmketsrationalisering (omttyckt 1988:999). Bichag lämnas ocksä enligt förordningen (1987:606)om statligt regionalt stöd till jordbruks- cxh Ddgärdsföretag. Dämtöver användsanslaget för vissa speciella ändamäl. Pä jordfonden bokförs kostnadema förlänsstyrelsemas förvärv, överlåtelser och förvaltning av jordfondsfastighetemasamt köpeskillingen för försålda fastigheter. Jordfondsfastighetema skaU användas främst för attfrämja en frän allmän synpunkt lämplig utveckling av företag inom jordbmket,skogsbmket och trädgårdsnäringen. Fastighetema skall cx;ksä användas för attfrämja bosättning och sysselsättning i glesbygd. För /95 disponeras en rörlig kreditom för jordfondsändamål. Från anslaget betalas ocksä utgifter för att täckaförluster pä grund av stadig garanti för län tiU jordbmkets yttre och inrerationalisering, förvärv (x;h drift av jordbruk, maskinhällning inom jordbmket,trädgårdsnäringens rationalisering m.m. och rennäringens rationalisering m.m.samt regionalt stöd till jordbruks- och trädgärdsföretag i norra . Regeringenföreslår att anslagen Bidrag till jordbmkets rationalisering, m.m., Markförvärvför jordbmkets rationalisering och Täckande av förluster pä gmnd av statligkreditgaranti slås samman till ett nytt anslag, som benämns Stöd tilljordbmkets rationalisering m.m. Bidrag tiU jordbmkets rationalisering, m.m.och Täckande av föriuster pä gmnd av statiig kreditgaranti bör redovisasunder särskilda anslagsposter. Nägon anslagspost för Markförvärv /95:100 för jordbrukets rationaUsering behövs inte. Regeringengör följande bedömning vad gäller de olUca ändamålen. Bidragsramenför ytde rationalisering bör vara . lämnasframför allt stöd till vissa omartonderingsprojekt i . Stöd tilldessa projekt bör lämnas i den utsträckning det är möjligt. För /96 bör anslagsposten föras uppmed . Täckandeav förluster pä grund av statlig kreditgaranti Ioch med det svenska EU-inträdet kommer det inte längre att finnas nägotgränsskydd gentemot övriga EU-länder medan EU:s gränsskydd kommer att tUlämpasvid import tiU från ttedje land. Eftersom stöne delen av den medsvenska produkter konkurrerande importen häaör från länder inom EU, färtullavvecklingen omedelbara effekter i form av ökad konkurrens pä den svenskamarknaden. Konkmrensen kan förväntas bli särskilt stor inledningsvis, eftersommånga exportörer troligen anstt-änger sig för att ta marknadsandelar genominitialt låga priser. Omkring hälften av kostnadema pä anslaget belöper påträdgårdsbranschen. Regeringen föreslår att möjligheten att erhåUa statiigakreditgarantier begränsas till ö-ädgårdsföretag. Behovet för jordbruksföretagenatt erhålla dessa kreditgarantier torde vara betydligt mindre dä jordbruksföretagenhar lättare att erhälla vanliga banklån. Den föreslagna begränsningen itUlämpningen leder inte till nägon omedelbar besparing och de kostnader somuppstär pä anslaget hänför sig tiU redan bevUjade garantier. Anslagspostenbör föras upp med . Jordfondsverksamhetenbör pä sikt avvecklas. bör disponibelt statskapital minskasmed . Därefter bör avvecklingen fullföljas genom försäljningav befintiiga fastigheter. Det bör ankomma pä regeringen att besluta om denregionala prioriteringen av verksamheten . Det föreUgger inte längre nägot behov av röriigkredit dä likviditeten har förbättrats med anledning av försäljning av äldrefastigheter. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. 1. godkänner vad regeringen anfört om utnyttjandetav statiig kredit garanti, 2.godkänner vad regeringen anförtom avvecklingen av jordfonden, 3.till Stöd till jordbruketsrationalisering, m.m. för budgetaret 1995/96 anvisar ett förslagsanslag pä . Stöd till jordbrukets företagshälsovård 1993/94Utgift 1435 000 000 1994/95Anslag 1535 000 000 1995/96 Förslag 37 500 000 varav25 000 000 beräknat för 1 Anslaget Stöd lill avbyiarverksamhet m.m. Anslagetdisponeras för företagshälsovård tiU jordbmkare. Regeringenhar i prop. 1994/95:25 Vissa ekonomisk-poUtiska ätgärder, m.m. med hänsyn tilldet ekonomiska läget föreslagit an de statliga subventionema tillavbytarverksamheten inom jordbruket bör avvecklas. Enligt propositionen bör enavtrappning ske med böijan med . Regeringenanser dock att den situation ekonomi befinner sig i inte medger attnägra subventioner för verksamheten lämnas under kommande budgetär. Regeringenföreslär således att stödet tUl avbytarverksamheten upp hör. Förslaget innebären besparing med ytterligare 100 mUjoner kronor . Regeringenför nu diskussioner med företrädare för () ochSvenska lantarbetareförbundet med syfte att finna en lösning som garanterarverksamhetens fortbestånd. Regeringen avser att äterkomma tillriksdagen i denna firäga. I detta sammanhang kommer regeringen särskUt attuppmärksamma problemen för avlägset boende jordbmkare. Bidrag till prcxluktionsanpassningsåtgärder inommjölkproduktionen bör fr.o.m. /96 redovisas under anslagetOmställningsätgärder i jordbruket. Under förevarande anslag kommer därmedendast att anvisas medel för bidrag till jordbmkets företagshälsovård.Anslaget bör fortsätmingsvis benämnas Stöd tiU jordbrukets företagshälsovård.Stödet bör uppgå tiU per är. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. tillStöd till Jordbrukets företagshälsovård för /96 anvisar ettförslagsanslag pä . 1993/94Utgift 33 774 264 Reservation 20 316 382 1994/95Anslag 29 785 000 1995/96Förslag 28 296 000 varav28 296 000 beräknat för juh 1995-juni 1996 Frän anslaget utbetalas medel för informations-,rådgivnings-, utbildnings-CKh utvecklingsinsatser för att underiättajordbrukets omställning cx;h för landskapsvärd som ett led i omställningen avjordbruket AnslagettilUcom som en del i det livsmedelspolitiska beslutet är 1990. Genom rådgivningoch utbildning skulle jordbmkets omställning och det nya programmet förlandskapsvärd underlättas. Anslaget skall enligt beslutet upphöra den 1 juli1996. Jordbmket stär inför stora förändringar i och medSveriges medlemskap i . En väl fungerande rådgivning och utbildning säväl sominledande informationsinsatser kommer att spela en stor roll för det svenskajordbmkets möjligheter att klara dessa förändringar. Mot denna bakgmndföreslår regeringen att anslaget bör finnas kvar under /96 ochföras upp med . Medlen bör Uksom i huvudsak disponeras avlänsstyrelsema. Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i enreal minskning om . nURådgivning och utbildning för /96 anvisar ett reservationsanslagpå . Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. 1993/94Utgift 2 116 930 045 1994/95Anslag 1 417 003 000 1995/96 Förslag 72 502 000 varav60 002 000 beräknat för juU 1995-juni 1996 Anslaget disponeras huvudsakligen för de olikaomställningsätgärder som Prop. 1994/95: IOO vidtas inom jordbruket, bl.a.inkomststöd, omställningsstöd cx;h anläggnings- Bilaga 10 stöd inomvegetabilieproduktionen samt omställningsåtgärder inom mjölk-ochköttproduktionen. Följandeanslagsposter bör finnas på anslaget - 100 000 000 - 210 000 000 - 1060 000 000 1 467 003 000 - 1 394 501 000 1 Inkluderar Produktionsanpassningsåtgärder frän anslagetAvbyiarverksamhet m.m. Regeringen föreslär att den del av mecUen förProduktionsanpassningsåt-gärder som tidigare anvisats under anslaget Stöd tillavbytarverksamhet m.m. sammanförs med anslagsposten Awecklingsersättning förmjöUcproducenter under detta anslag. Möjligheten för äldre mjöUcprcxlucenteratt erhålla awecklingsersättning har i enUghet med riksdagsbeslut förlängts säatt anslutning tUl systemet är möjlig t.o.m. är 1996. Vidare bör de medel förobjektiva skördeuppskattningar som tidigare anvisats under ifrågavarandeanslag i stället tas upp under anslaget Livsmedelsstatistik. Sammantaget bör anslaget tas upp med 72 502 000 krför / 96. Kosmader för administration av kvarvarandeomställningsätgärder bör Uksom hittiUs belasta anslaget Under anslagsposten Övriga stöd skall särtedovisaseventueUt resterande utgifter för anläggningsstöd, exportkostnader förspannmål, inlösen av oljeväxter och direktbidrag. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. tillOmställningsätgärder i jordbruket m.m. för /96 anvisar ett förslagsanslagpä . Stöd till sockerbruket på m.m. 1993/94Utgift 12 500 000 1994/95 Anslag 12500 000 1995/96Förslag 12 500 000 varav12 500 000 beräknat för juU 1995-juni 1996 Underdetta anslag anvisas stöd tUl sockerproduktionen pä Gotiand. föreslär att tas upp för /96under fömtsättning att sockerbruk är i drift Riksdagenbeslutade (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:JoU25, rskr. 1990/91:283)bl.a. att ge stöd till sockerbmket på Gotland.Beslutet fattades mot bakgmnd av avskaffandet av sockerregleringen ochkonstaterandet att det därmed var Sockerbolaget som ansvarade förföretagsekonomiska bedömningar i fräga om möjligheter rill fortsatt chift avsockerbmket pä Gotiand. Sockerbolaget gjorde bedömningen att sockerbruket påGotland skulle läggas ned. har i sitt yttrande (bet.1994/95:JoU2y) med anledning av regeringens förslag i prop. 1994/95:19 anförtatt den sockerkvot tUldelats i förhancUingama i möjligaste män bördelas upp sä att det även fortsätmingsvis blir möjligt att producera socker päGotland. Sockerprodukrionen är av vital betydelse för öns näringsliv. Utskottetbedömer att det finns goda fömtsättningar för att det även skallkunna bedrivas en ekonomiskt hållbar sockerproduktion på . Regeringenbör fortsätta sina ansttängningar an nå en överenskommelse med EG-kommissioneni detta syfte. har beslutat i enlighet med utskottets yttrande(rskr. 1994/95:63). Regeringen fortsätter att driva frägan om enregional fördelning av sockerkvoten för att nä en överenskommelse med EU idenna fråga. Mot bakgmnd av uttalande förändrasfömtsättningama för det övergängsvisa stödet till fortsatt scx;kerproduktion päGotiand. Med hänvisning till pågående överläggningar med somsålunda tar sikte på fortsatt sockerprcxluktion pä bör anslaget kunnaanvändas också för andra åtgärder än stöd tUl sockerbmket. Åtgärdema skall docksyfta till fortsatt sockerprodukrion pä . Regeringen bedömer samtidigtatt medel från i ett längre perspektiv bör kunna användasför attstödja sockerproduktionen pä Gotiand. Anslaget bör i likhet med Jord- Prop.1994/95:100 bmksverkets förslag föras upp med . Anslagetupphör Bilaga 10 efter utgången av /96. lillStöd till sockerbruket pä m.m. för budgetaret 1995/96 anvisar ettförslagsanslag på 12 5(X) . Nyttanslag (förslag) 58 500 000 varav39 000 000 beräknat för Under anslaget bör medel anslås för de av EG:shorisontella stmkturstöd som avser att införa. De stöd som börutnyttjas är startstöd till yngre jordbmkare enligt förordningen (EEG) nr2328/91. Vidare bör stöd lämnas tUl bearbetning och avsätming av jord- ochskogsbmksprodukter enhgt förordningama (EEG) nr 866/90 och nr 867/90. Bidraglämnas tiU en nystartande jordbmkare av högst femär och med högst 50 OCX) kr och med högst per är under de därpå följande tvä aren. Stödet är frivilligt inom EU, men det tillämpas avalla länder utom Nederländema. EU medfinansierar stödet . Stödet kanbestå av dels en startpremie, dels ett räntebidrag baserat pä skulden tillföljd av etableringen. Stödtill bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter Målsättningenför stödet till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbmksprodukter äratt stödja investeringar som förbätnar (x:h rationaliserar behandlingen,bearbetningen och avsättningen av jordbmks- och skogsbmksprodukter. Stödet äravgränsat till förädlingsledet. Stödet fär inte verka pro-duktionshöjande ochkan cUfferentieras mellan produkter och regioner. De investeringar som fårstöd skall bidra till att råvamproducentema får del av de ekonomiskaförbättringar som investeringen medför. EU medfinansierar stödet med ca 70 %.Stödet är friviUigt. Startstödunderlättar yngre bmkares etablering som självständiga företagare. Yngrejordbmkare anses mer öppna för förändringar och ett startstöd kan därmed främjaden anpassning cx;h effektivisering som jordbruket är i behov av. Inte minstunder anpassningen till de förändrade fömtsättningar för jord-bmksföretagandesom följer av ett svenskt EU-inträde torde denna stödform vara viktig. Stödetbör pä sikt riktas till jordbmkare i Nonland cx:h i skogs-(x;h meUanbygd. Stödbörcxrkså kunna lämnas tiU trädgärds- och rennäringsföretag. Den långsiktiga nivån för startstödet bör varatotalt . För /96 bör dcx;k Jordbmksverketsberäkning av det nuvarande startstödet ligga rill gmnd förkostnadsberäkningen. I huvudsak utgör beloppet en beräkning av kosmadema förredan fattade beslut om startstöd enligt nu gällande regler. Vid de fortsattaöverläggningama med EG bör en sä stor andel av kostnadema som möjligt krävasfrån EG-budgeten. Beräkningav kostnader för nuvarande startstöd 1993/94 Utgift (12 män) 30171000 1994/95 Anslag (12 mån) 42 000 000 1995/96 Förslag (18 mån) 56 000 000 (12män) 38 000 000 Stödtill bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter Regeringenanser att stödet är ett effektivt sätt att förbättra fömtsättningama föravsättning av jordbmks- och skogsbmksprodukter. Stödets finansiering fränEG-budgeten är dessutom förmånlig. Stödetstotala omfattning bör vara . Totalt beräknas kostnadema för stöden för 12månader till , varav EG fömtsatts finansiera 69 miljonerkronor. Ett belopp motsvarande EG:s finansiering bör anvisas under ettsärskilt anslag benämnt Från EG-budgeten finansierat stmkturstöd. Regeringens förslag rill omfattningen avstmkturstöden innebär en besparing mot den ridigare regeringens förslag i prop1994/95:19 med . Förslagtill riksdagsbeslut Prop. Bilaga 10 Regeringen föreslår att tillStrukturstöd inom livsmedelssektorn för /96 anvisar ett Från EG-budgeten finansierat strukturstöd Nyttanslag (förslag) 103 500 000 varav69 000 000 beräknat för Med hänvisning till vad som har anförts underanslaget B 7. Stmkturstöd inom livsmedelssektorn bör ett nytt anslag tas upp påstatsbudgeten med en beräknad utgift motsvarande EG:s finansiering. tillFrän EG-budgeten finansierat strukturstöd för /96 anvisar ettförslagsanslag på . Regionala stöd till jordbruket Nyttanslag (förslag) 1 452 000 000 varav861 000 000 beräknat för juU 1995-juni 1996 Stöd rill jordbmk cx;h livsmedelsindusoi i norraSverige har to.m. /95 lämnats under anslaget Stöd tilljordbmket och livsmedelsindustrin i norra . Stöd har lämnats i form avpristillägg eller direktbidrag inom det s.k. stödområdet. Stödområdet består av5 delområden med beteckningama I, 2a, 2b, 3 och 4. Regeringen har i prop.1994/95:75 Vissa livs-medelsf)olitiska ätgärder vid ert medlemskap i föreslagit att en utgängspunkt för det fortsatta stödet vid ettEU-medlemskap skall vara att kostnadstäckningsgraden behälls i ston settoförändrad i förhållande till situation. RUcsdagen har beslutat ienlighet med regeringens förslag (JoU 1994/95:7, rskr. 1994/95:126). Avtalet mellan och EU innebär att Sverigehar möjlighet art lämna ett nationellt stöd i vissa delar av norra . Deregioner som omfattas av bestämmelsema är de nuvarande stödområdena 1-3. Inom EU finns möjlighet att ge stöd till s.k.minche gynnade områden. Dessa stöd skall lämnas som areal- eller djurbidrag.För att utnyttja dessa stöd krävs medfinansiering frän medlemslandet. Stöd kanlämnas rill de omräden som fastställts i förhandlingar med övrigamedlemsstater. Regeringens förslag innebär att högst 6(X) miljonerkronor avsätts för na- Prop. 1994/95:100 tionellt stöd till jordbmket i nonaSverige. Det nationeUa stödet skall kom- Bilaga 10 plettera andra stödformerrill jordbruket i områdena 1-3. För stöd rill jordbmket i mindre gynnade omrädenför /96 bör avsättas 320 mUjoner kronor frän den svenskastatsbudgeten. Det totala stödet beräknas därmed uppgå till ca 462 miljonerkronor för den första 12 månadersperioden. Härav beräknas finansiering frånEG:s budget uppgå till ca . Stödens omfatming, finansieringoch fördelning framgår av följande sammanställning. Stödområde 1-3 exkl. mål 6 Mäl 6 Stödområde 4 Det södra kommer att omfana stora delarav skogs- och mellanbygder. Trots det stora budgetunderskottetär det enligt regeringen angeläget att stödja främst anirnalieproduktionen idessa svagare bygder. Det stöd som skall kunna utgå bör koncentreras till derena skogsbygderna samt och . Frän den svenska statsbudgeten börsåledes avsättas för stöd inom detta område. Detta innebären besparing med i förhållande till vad som föreslogs iprop. 1994/95:19. För 18 månadersperioden /96 beräknasanslagsbehovet riU . Därvid har beräknats att stödmotsvarande rvä ärsbelopp kommer att utgå vad gäller LFA-stöd. Hänsyn har ocksätagits till att avräkning motsvarande utbetalda särskilda direktbidrag istödområdena 1-3 avseende skall avräknas från detnationeUa stödet. Det nationella stödet bör utbetalas med ett fjärdedelsärsbelopp per kvartal. Överiäggningar pågår med EG-kommissionenom den närmare utformningen och infasningen av det nationella stödet. Under ett särskilt anslag benämnt Frän EG-budgetenfinansierade regionala stöd till jordbmket, bör anvisas ett belopp motsvarandeden andel av stöden som finansieras av EG. Till följd av periodiseringen avutbetalningar kommer det faktiska återflödet frän EG-budgeten under periodenatt uppgå till . Förslagtill riksdagsbeslut Prop. tiURegionala stöd till jordbruket för /96 anvisar ett förslagsanslagpä 1 . Från EG-budgeten finansierade regionala stöd tilljordbruket Nyttanslag (förslag) 284 000 000 varav142 000 000 beräknat för Med hänvisning till vad som anförts under punkten B9 bör under detta nya anslag anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansieringav regionala stöd till jordbmket. tillFrän EG-budgeten finansierade regionala stöd till jordbruket för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag pä . Nyttanslag (förslag) 800 000 000 varav400 000 000 beräknat för Under detta nya anslag bör medel anslås för ettmiljöprogram enligt i den omfattning som anges nedan. Vidett EU-medlemskap skall införa ett miljöprogram i enlighet medförordningen (EEG) nr 2078/92 bestående av tre delprogram. Ert delprogram skall stödja bevarandet av vissafrän namr- cx:h kulturmiljösynpunkt särskilt värdefulla odlingslandskap ochnaturområden. Nuvarande program för bevarande av sädana omräden bör därvidvidareutvecklas pä basis av bl.a. det förslag som tagits fram av utredningen omförstärkta miljöinsatser i jordbmket. 1 enlighet med beslut (bet.1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126) skall också eu generellt arealstöd till valloch betesmarker kunna utgå inom miljöprogrammet i stödomrädena I som i södraSveriges s.k. LFA-områden. Inom ramen för anvisade resurser bör ett sådant stödkunna lämnas inom detta första delprogram. Delprogrammet kommer således attinriktas på marker som från miljösynpunkt är viktiga att bevara och där ersätt- ningama medför attmiljöförbättringar kan åstadkommas. I ett andra delpro- Prop. 1994/95:100gram skall stöd lämnas för att återstäUa (x;h bevara miljön i miljökänsligaom- Bilaga 10 råden. I ett tredje delprogram skall stöd lämnas för ekologiskodUng. Det nuvarande systemet med landskapsvärdande åtgärder cx;hnaturvärdsätgärder i odlingslandskapet () under fjortonde huvudtiteln(Miljö- och naturresursdepartementet) införlivas i det nya systemet. Sammanlagt bör för miljöprogrammet beräknas ettbelopp av . Preliminärt beräknas fördelningen pä de tredelprogrammen bU följande. Delprogram för stöd tillekologisk cxiling Regeringen kommer att utarbeta ett detaljeratförslag till miljöprogram som skall föreläggas förgcxlkännande. Under ett särskilt anslag benämnt Frän EG-budgetenfinansierade miljöersättningar, bör anvisas ett belopp motsvarande den andelav ersättningarna som finansieras av EG. Av programmet finansieras frän EG-budgeten.Inom mål 6-omrädet i nona är finansieringsgraden högre. Kostnadema förden svenska statsbudgeten blir således ca . Underbudgetperioden kommer dock att utbetalas miljöstöd vid tvä tillfäUen, varförkostnaden på statsbudgeten blir 8(X) . I förhällande till detförslag som presenterades i prop. 1994/95:19 bil. 9 medlemskap iEuropeiska unionen innebär regeringens förslag en besparing pä ca pä årsbasis. UllMiljöersättningar inom jordbruket för budgetaret 1995/96 anvisar ettförslagsanslag pä . Från EG-budgeten finansierade miljöersättningar Nyttanslag (förslag) 800 000 000 varav400 000 000 beräknat för juU 1995-juni 1996 Med hänvisning till vad regeringen har anfört underpunkten BIL Miljöersättningar inom jordbmket bör ett nytt anslag tas upp pästatsbudgeten med en beräknad utgift motsvarande EG:s finansiering. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. tillFrän EG-budgeten finansierade miljöersättningar för /96 anvisarert förslagsanslag pä . Arealersättning och djurbidrag m.m. Nyttanslag (förslag) 8 540 000 000 varav4 270 000 000 beräknat för Frän det nya anslaget föresläs att direktbidragutbetalas i form av areal-, ndes- cx;h djurbidrag. Bidragen bör redovisas undertte särskilda anslagsposter. Bidragen finansieras helt frän EG-budgeten. Arealersättningoch ersättningför uttagen areal Arealbidraglämnas för odling av spannmål, oljeväxter, baljväxter och oljelin. Vidare finnsarealbaserade stöd för bl.a. spänadslin, odling av vicker m.m. En gmndläggandefömtsättning för stödet är att av åkermarken tas ut livsmedels- ochfoderprcxluktion. För är 1995 har dcx;k beslutats att kravet skall vara minst12 %. Även för denna mark erhälls arealbidrag. Arealbidraget skall kompenserajordbmkare för de sänkta spannmälsprisema som CAP-reformen innebär. Bidraget ärbegränsat till en maximalareal som kallas basareal. Basarealen utgörs avmedeltalet för faktisk odling av spannmål, oljeväxter, baljväxter och arealsom ingick i offentligt trädesprogram under perio den . Den svenskabasarealen uppgår till ca 1,8 miljoner ha. Omställningsarealen ingår ibasarealen men för att fä EU:s stöd kan arealen inte stå kvar i det inhemskasystemet. Arealersättningen är 45 ecu multiplicerat med fastställd avkastningper hektar av spannmål CKh bidraget för uttagen areal är 57 ecu multipliceratmed spannmålsavkastningen per hektar. Följande stödbelopp per hektar kanberäknas vid en avkastning på per hektar: Differentieringenav arealersättning och ersättningför uttagen areal Genomen indelning av landet i produktionsregioner med olika avkastnings-nivåer kanareal- cx;h trädesersättningama lämnas med olika belopp i de olika regionema.För del skall enligt beslut (rskr. 1994/95: 63) n-eersättningsnivåer tillämpas. 3 1994/95.