prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Unionen avser dock art sterkasma msatser Som medlem i unionen kommer an få tillgång till dettautökade samarbete och aktivt kunna delte iskapandet av ett europeiskt narkotikaprogram. Regeringens bedömning: Principen om lUca lön för lika arbete är fastslagenredan i vilket innebär att enskilda kan åberopa fördragetsbestemmelser härom inför nationell domstol. Genomsekundärlagstiftning och rättspraxis har principen utvecklats vidare. Den svenska jämstelldhetslagen uppfyllerEG-rättens krav. Iiuikmmgen av den svenska jämstelldhetspolitiken kommeräven vid ert medlemskap att beslutes nationellt. Som medlem i EU får möjlighet art delte i det omfattende jämstelldhetsarbetesom, vid sidan av lagstiftningarbetet, sker på centtal nivå inom gemenskapen,t.ex. via program, projekt och nätverk. bör aktivt driva frågor omjämstelldhet mellan kvinnor och män i ert europeiskt perspektiv och därmedbidra till att europeiska kvinnors stellnmg stärks. Detarbete som i EU bedrivs på jämstelldhetsområdel bester både av uterbetendeav minunilagstiftning och av program- och projektverksamhet. Granden förarbetet utgörs av artikel 119 i vilken slår fast principen om likalön för kvinnor och män för lika arbete. Med lön avses föratom gängse grand-eller minimilön alla övriga förmåner i form avkontenter eller namraförmåner som arbetstegaren, direkt eller mdfrekt, fårav arbetsgivaren på grand av anstelldngen. Medlemsländemas skyldigheter i fråga om denpraktiska tillämpningen av dennaprincip har med stöd av artikel 100 i närmare konkretiseratsi det s.k. lUcalönedfrektivet (75/117/EEG) som behandlar lika lön för lika arbete men också för likvärdigt arbete.Yrterligare fyra direktiv stedgar med stöd av artiklama 100 och 235 i Romfördragetprincipen om likabehandlmg av kvinnor och män i arbetslivet (tillgång tillanstellning, yrkesutbildning, befordran och arbetsvillkor)och när det gäller social trygghet inklusive företegs- eller yrkesbaseradetrygghetssystem. Däratöver antog rådet med stöd av artikel 118 a ett direktiv om hälsa och säkerhet i arbetetför gravida kvinnor Reglema omfattes av EES-avtelet och har närmarebeskrivits i prop. 1991/92:170 bU. 10 samt prop. 1993/94:203. Genom det till Maasttichtfördragels Sociala protokollfogade avtelet om socialpolitik som närmare beskrivs i avsmrt 18, harrådet fart utökad kompetens (artikel2.1-2), bl.a. på jämstelldhetsområdet. Beslut om miniidlagstiftning ifrågor som rör jämstelldhet mellan kvinnor och män vad avser möjligheter påarbetsmarknaden och behandling i arbetslivet kan,såvida beslutet inte rör social trygghet eller socialt skydd, fattes med kvalificeradmajoritet. Några förslag om sådana beslut föreligger ännu inte. Rättspraxb Prop.1994/95:19 Både artikel 119 i ochduektiven om lika lön och likabehandling harresulterat i en omfattande rättspraxis. Utvecklmgen av lUcabehandlingsreglemahar bildat utgångspunkt för många av de principer som allmänt rör förhållandetmellan EG-rätt och nationell rätt. Målen omlika lön behandlar i huvudsak frågan om vilka kriterier en arbetsgivarefår använda sig av för att göra skillnad mellan kvindiga och madigaarbetstegare och är ofta prmcipiellt utformade. De har på så sätt kommit att vara vägledande, mte bara när detgäller Idca lön uten på hela jämstelldhetsområdet. LUcalöneprincipenhar, genom bl.a. domstolens avgörande i målet 43/75 Defrenne II[1976] ECR s. 455 givits duekt effekt i medlemsländema. I måletuttelade domstolen att principen om lika lön i artikel 119 kan göras gällande av enskilda inför nationelladomstolar De nationella domstolarna måste se till att de rättigheter somartikeln skyddar iakttes, särskilt när det gäller lönediskriminering somberor på lagar eller kollektivavtel och närkvinnor och män får olUte lön för lika arbete hos samma private elleroffentliga arbetsgivare. Domstolen har vidare i flera domar uttelat sigom dfrektivens vertikala dfrekte effekt, dvs. att dfrektiven kan åberopasdirekt mot steten i en tvist i nationell domstol. Det gäller t.ex. artikel 5 ilikabehandlingsdfrektivet som har duekt effekt i förhållande till en stetiigmyndighet när derma handlar som arbetsgivare.Frågan om likalönedfrektivets dfrekte effekt har varit uppe i flera mål men mte prövats, till stor del beroende på attartikel 119 visat sig mer användbar Deregler och den rättspraxis som vuxit fram mom EG på jämstelldhetsområdetgäller i som nämnts tidigare redan genom (artiklarna 69och 70 samt bilaga XVIII). Den lagstifming som huvudsakligen berörs ärjämstelldhetslagen (1991:433). Lagen är anpassadtUl (prop. 1990/91:113, bet. 1990/91:AU17, rskr. 1990/91:288). Enfördjupad redovisdng av EG-rärten på likalöneområdet har utförts avLöneskillnadsuttednmgen i betenkandet (SOU 1993:7) Löneskillnader ochlönediskrimmering. Ufrednmgen konsteterar an jämstelldhelslagensbestemmelser om lika lön uppfyller EG-rättens krav. Vid sidan av lagstiftningsarbetet skerdet centtala jämstelldhetsarbetet inom EU i stor utsträckning via program, projekt och nätverk. Granden för det nu pågående samarbetet utgörs av det ttedje jämstelldhetspro- grammet som kommissionen lade fram och som gäller . Tonvikten i progranunet rör aktiviteter som bidrar till art lagstifmingen på området tillämpas ochutvecklas samt åtgärder för art förbättta kvinnors villkor på arbetsmarknaden och öka deras stems i 216 samhället, mte minst i beslutendeorgan. Inom finns Prop. ert SärskUt utskort förjämstelldhetsfrågor ('s , ,pekar på den möjlighet som medlemskapet gertUl påverkan av beslutsprocessen mom umonen men framhåller art frågan om jämststeUdhet mellan män och kvinnor i förste handär en nationell fråga och således beroende av inriktningen på den svenska jämstelldhetspolitUcen. anser art en positiv utvecklmg av samhällsekonomin istort är den bäste föratsättdngen för det fortsatte jämstelldhetsarbetetoch gör därför bedömnmgen art ert medlemskapär till fördel för svenska kvinnor genom den tillväxt som förväntes följa av medlemskapet. de Grönaifrågasärter art vid ert medlemskap kan fortsatte art vara enförebild för andra länder i jämstelldhetsfrågor Den utredning som haft art belysakonsekvenserna för den sociala välfärden och jämsteUdheten i vid olikaformer av deltegande i den västeuropeiska integrationen, anför i sirtbetenkande EG, Kvinnoma och Välfärden (SOU1993:117) art det inom EG stells stora förvänöiingar på en aktiv svenskmedverkan när det gäller jämstelldhetsfrågor Beslut om inriköiingen avvälfärds- och jämstelldhetspolitiken kommer också i fortsättningen att fattes iSverige. Uttedningen anser att ert EU-medle-msskapger den bäste ekonomiska tillväxten och art det ger föratsätmmgarför social välfärd och jämstelldhet mellan kvinnor och män. ses av många EU-länder som föregångare påjämstelldhetsområdet. Även om inriktningen av jämstelldhetspolitikenockså framöver är en nationell fråga är det angeläget och önskvärt att Sverigemed kraft driver frågor om jämstelldhet mellan kvinnor och män också i erteuropeiskt perspektiv. TUlsammans med övriga nordiska länder har godamöjligheter art bidra till att europeiska kviimors stellnmg sterks. firms erfarenheter i somkan tes till- vara i det nationella arbetet för jämstelldhet. Regeringens bedömning:Arbetsmarknadspolitikens utformdng är mom EUhuvudsakligen en nationell angelägenhet. kommer namrligtvis även som medlem i EU att fortsatteatt driva en aktiv politik i kampen mot arbetslösheten. Frågoma om att ökatillväxten och bekämpa arbetslösheten är prioriterade även inom EU. Ertsvenskt EU-medlemskap möjliggör samordnade msatser över nationsgränserna vilketär nödvändigt för art arbetslösheten framgångsrikt skall kunna bekämpas. Det är ocksåförst vid ett medlemskap som får möjlighet att delte i olikaprogramaktiviteter som finansieras via och vars syfte bl.a. äratt förbättta tillväxten och skapa nya arbeten. Redan genomEES-avtelet sker en anpassmng till inom arbetsmiljö- och arbetsrättsområdena och såvitt avser området personersrörlighet. GenomMaasttichtfördragels s.k. sociala protokoll ges arbetsmarknadens parter enstärkt roll inom EU. Ett EU-medlemskap ger helt andra möjligheter änEES-avtelet art aktivt delte i och påverka utformningen av gemenskapenslagstiftning och fortsatte arbete pådette område liksom på andra områden. Det är först genom ett fullvärdigtdeltegande i gemenskapens instimtioner, konunirtéer, expertgrapper program- ochandra aktiviteter som dette kan ske. Iflera medlemsländer och mom EG-konunissionen finns ert betydandeintresse för svenska erfarenheter inom arbetsmarknads- och arbetslivsområdet. Ioch med medlemskapsförhandlingarna och anslutningsfördraget har Sverigeerhållit försäkringar bettäffande rådande svensk praxis såvirt avser arbetsmarknadsfrågor, särskilt såvirtavser systemet art villkor iarbetslivet faststells i kollektivavtel mellan arbetsmarknadens parter Redani ingressen till slås fast att ert väsentligt mål för gemenskapenssttävanden är att fortgående förbättta medborgarnas levnads- och arbetsvillkorSkrivningarna i avsnitt om t.ex.fri rörlighet för personer, socialpolitik och ekonomisk och social samhörighet,och åtgärder som vidtegits på grandval av fördragsbestenunelsema, visaratt gemenskapsarbetet redan från början haft en social dimension. Den socialadimensionen och "social policy", är begrepp som i EU-sammanhang iförste hand omfatter de områden som i i huvudsak hänförs tillarbetsmarknadsfrågor i vid mening: rent arbetsrättsliga frågor, arbetsmiljö-och andra arbetslivsfrågor, sysselsättmngs- frågor samt jämstelldhet mom arbetslivet. Men däratöveromfattes även Prop. 1994/95:19 frågor som rör handikappade, de äldressimation och åtgärder till stöd för missgyrmade grapper i samhället. Den europeiska enhetsakten, som ttädde i kraft år1987, innebar en försterkdng av EG-samarbetet på det sociala området,särskilt vad avser arbets miljöfrågorna. Målsätmmgenatt sterka samarbetet på den sociala dimensionens område resulterade i antegandet av EG:s sociala stadgavars fiilla namn är Europeiska gemenskapens stedga om grandläggande socialarättigheter för arbetstegare. Denna stedga, som antogs genom en högtidligdeklaration underskriven av elva medlemsländers stets- och regermgschefer- Storbritenden stellde sig utenför - är att betrakte som ett alhnänt åtegande för medlemsländema art setUl art de grundläggande sociala rärtigheter som stedgan behandlar garanteras irespektive land. I anslummg tillantegandet av den sociala stedgan presenterade kommissionen erthandlmgsprogram för dess genomförande. För en redovisning av den gemensammaarbetsmarknaden, som är förverkligad såvälmom EG som i EES, hänvisas till avsnirtet om den fria rörligheten förvaror, personer, tjänster och kapitel (11). Frågan om en utvidgning avgemenskapskompetensen på det sociala områdetblev en svår stötesten under Maastrichtmötet. Man lyckades på grand avStorbriteiuuens motstend mte uppnå emghet i dette avseende. De övriga elva medlemsländerna mgick dock ertmellanstetiigt avtel utenförfördraget där man förbmder sig tUl ytterligare insatser inom det socialaområdet. I ert särskilt protokoll som slöts mellan samtiiga medlemsländer - dets.k. sociala protokollet - medger Storbritenden att de övriga elva medlemsländerna går vidare i det gemensamma arbetet på detsociala området med umyttjande och hjälp av gemenskapens instimtioner och procedurer, uten attStorbritaiuiien ter del i vare sig förberedelsearbete eller beslut.Avtelet mellan de elva fogades till det sociala protokollet som en bilaga.Vadigen används - så även här nedan - beteckningen"sociala protokollet" med syflnmg på såväl det särskUda protokolletsom det till dette fogade avtelet mellan de elva. Det sociala protokollet innebär utökad kompetensför gemenskapen och utvidgat onuåde för majoritetsbeslut. Edigt detsociala protokollet skall gemenskapen och medlemsstetema ha som målsättning att främja sysselsätming,förbätttade levnads- och arbetsförhållanden, ett fullgottsocialt skydd, dialogen mellan arbets marknadens parter samt utvecklingen av mänskliga resurser som ert medel art uppnå varaktigt hög sysselsättningoch bekämpa utslagdng. Vid genomförandet av åtgärder i dessa syften skall hänsyn tes till olika 219 former av nationell praxis, isynnerhet på avtelsområdet. För artförverkliga målen skall gemenskapen understödja och komplet- Prop. 1994/95:19tera medlemsstetemas verksamhet inom följande onuåden: förbättrmgar avarbetsmiljön, arbetsvillkor, information till och samråd med arbetstegarna, jämstelldhet vad avser möjlighetema påarbetsmarknaden och behandling i arbetslivet samt inträde påarbetsmarknaden av personer som ster utenför denna. För dette ändamål kan rådetmed kvalificerad majoritet (minst 44 röster) fatta beslut om dfrektiv somfaststeller minimikrav på dessa områden. Rådet skall med enhällighet (bland de elva) fattebeslut om dfrektiv på följande områden: social trygghet och socialtskydd för arbetstegarna, skydd förarbetstegarna då deras anstellnuigsavtel hävs, förettädande och kollektivttUlvarategande av arbetstegamas och arbetsgivarnas inttessen,anstellningsvillkor för ttedjelandsmedborgare och ekonomiska bidrag för sysselsättiiingsfrämjandeåtgärder Det sociala protokollet ger arbetsmarknadensparter och de kollektivavtel de sluter en stärkt roll mom EU. En nysamrådsprocedur mförs vilken, om parterna så önskar, kan leda till avtel påEU-nivå. Kommissionenskall, edigt denna procedur, samråda med arbetsmarknadens parter innan denlägger fram förslag inom arbetsmarknadsområdeti syfte att klarlägga de följder en reglering kan få. Finner kommissionenatt en EG-reglering behövs, fordras samråd med parterna över förslaget. Ompartema så önskar kan de själva lösa frågan genom avtel på EU-nivå. Konuner parterna överens i avtel kan avtelettillämpas edigt de förfaranden som gäller för arbetsmarknadens parter ide olika medlemsstetema eller genom beslut i . Konuner partema inteöverens återgår imtiativet till konunissionen. I det socialaprotokollet stedgas utfryckligen att en medlemsstet kan överlåte åt arbetsmarknadens parter att införliva dfrektiv i dennationella rättsordmngen. Samtidigtanges att den berörda medlemssteten skall vidte nödvändiga åtgärder föratt när som helst kunna säkerstella de resultet som föreskrivs i direktivet.Edigt det meddelande som kommissionen Uterbetet och som har till syfte attklarlägga det sociala protokollets tillämpninganger kommissionen att ordalydelsen skall förstes så art den berördamedlemssteten skall se till att det finns förfaringssätt och procedurer att tetUl om det uppster brister i införlivandet genom kollektivavtel. Syftet är artse till art de arbetstegare som berörs i praktikentillförsäkras rärtighetema enligt direktivet. Kommissionen understtykerockså art ordalydelsen skall tillämpas med hänsyn tegen till de olika former av nationella system som finns,särskilt såvitt avser avtelsförhållanden. Av det sociala protokollet framgår ocksåuttryckligen art gemenskapen mte skall reglera frågor om löner,föremngsrätt, sfrejkrätt och rart till lockout. I november 1993presenterade kommissionen en uppmärksammad grönbok om europeisk socialpolitik - alternativ för udonen, som avses följas av en vitbok med specifika åtgärdsförslag . Inför kommissionens arbete med att uterbete denna vitbok har lämnat svar, genom kommenterer och förslag, på de 220 frågestellningar som tegits upp igrönboken. Vid behandlingen imedlemskapsförhandlmgama av Maasttichtför- Prop. 1994/95:19 dragets socialaprotokoll undersfröks från svensk sicfa den svenska fraditionen att villkori arbetslivet faslstells i kollektivavtel mellan arbetsmarknadens parterDenna fråga redovisas närmare i avsmttet om arbetsrätt. Frågorsom rör den sociala dunensionen av det europeiska integrations-arbetetfinns med som viktiga element i EES-avtelet. De cenfrala frågoma på den socialadimensionens område behandlas huvudsakligen ide avsnitt i avtelet som avser personers rörlighet respektive "socidpolit-Uc" {social policy). Inom området"socialpolitik" tecker avtelet ett antel EG-dfrektiv som gäller arbetsmUjö, arbetsrätt ochjämstelldhet. Vidare föratses i avtelet på det socialpolitiska områdetockså ett samarbete i form av program,expertkontekter, informationsutbyte, gemensamma seminarier etc. Den sociala dialogen- som ju är ert viktigt mslag i den sociala dimensionen - behandlas också iEES-avtelet. EFTA-ländema har också, i en deklaration somfogats tUl avtelet, stellt sig bakom prmcipema och de grandlägganderättighetema i EG:s sociala stedga. Som framgårt ovan finns merparten av på den sociala dimensionens område med i EES-avtelet. Givetvisligger, på den sociala dimensionens onuåde, liksom på andra områden, denstörste skillnaden mellan EES och ert EU-medlemskap i det förhållandet att ertmedlemskap ger helt andra möjligheter art aktivt delte i, och påverka,utformningen av riktimjema för gemenskapens fortsattearbete på området genom fullvärdigt deltegande i gemenskapens instimtioner,kommittéer, expertgrapper, program- och andra aktiviteter. I flera medlemsländer och inom EG-kommissionenfinns ert betydande intresse för svenska erfarenheter på dette område.Genom ert medlemskap skulle bättte föratsätmingar skapas för att i detfortsatte gemenskapsarbetet i frågor somgäller den sociala dimensionen föra in svenskaerfarenheter och vinna gehör för viktiga svenska principer och värderingar LO har anförtatt såväl det politiska som det fackliga inflytendet över EU:s beslut i för löntegama viktiga frågor skulle öka vid svenskt medlemskap. TCO har anfört liknandesynpunkter och framhåUit an möjligheterna till fackligt inflytende i beslutsprocessen skulle öka väsentligt vid ert medlemskap jämfört medunder EES-avtelet. SAF har pekat på det inflytende över EU:s framtida utvecklmg som enbart medlemskap ger Även har anförtliknande synpunkter och framhåller att svenska arbetsmarknadspolitiska organ har en viktig roll 221 art spela som idégivare ocherfarenhetsbank i den dialog krmg en mer aktiv arbetsmarknadspolitik som börjar skönjas inom EU. Den del avEG:s regelverk - såväl fördragstext som sekundärlagstiftnmg - som behandlarden europeiska socialfondens- verksamhet, och också vissa program/aktivitetersom har nära anknytning tUl denna omfattes inte av EES-avtelet. Socialfondenbehandlas närmare under avsmttet om sysselsättning. De frågor som berörstrakmrfondema och som akmaliserats imedlemskapsförhandluigama behandlas i avsmttet om regionalpolitiskafrågor (24). Arbetsmarknadspolitikenär huvudsakligen en nationell angelägenhet mom EU. I och med grönbokenoch vitboken så har ambitionerna höjts inom gemenskapen. Ert visst samarbeteinom gemenskapen förekommer har t.ex. som en viktig uppgiftatt motverka arbetslöshet dels regionalt dels för vissa utsatte grapper somlångtidsarbetslösa och ungdomar. Europeiska socialfonden (ESF) hargenom omfattende ekonomiskt stöd till utbildnmg och sysselsärtnmg i hög gradbidragit till art komplertera och utveckla nationella åtgärder, särskilt förungdomar och långtidsarbetslösa, (Mål 3). Socialfondens verksamhet har utvidgats, som enföljd av den genomförda revisionen av fondens stedgar, för artkunna svara mot de krav som arbetsmarknaden på medlemsstetema. I dessuppgifter ingår nu utvecklingen av mänskliga resurser i vid mening samt attförbättta arbetsmarknadens särt art fungera. Socialfonden skall se till art principen om jämstelldhet mellan kvinnor och mänrespekteras vid genomförandet av åtgärder som finansieras av fonden. Ett nyrt Mål 4 har formulerats med syfte artunderlätte arbetstegamas anpassning till förändringar inom industrin ochinom produktionssystemen. innebär inte bara att man vidter förebyggandeåtgärder i kampen mot arbetslösheten uten även bidrar till konkurrenskraft ochtillväxt. Som ert svar på social och ekonomisk förändringoch på gemensamma förändringar som medlemsstetema stells inför, har ettanal program och utbytesverksamheter utvecklats. Dessa har lett till att storaoch framgångsrika nätverk skapats för attinitiera erfarenhetsutbyte. Genom utbytesprogramhar man försökt identifiera och utvärdera innovationsåtgärder. Ettsådant program är , i vUket delter. 1dette program utvärderar man projekt ochbedriver forskmng för att utveckla arbetsmetoder att bekämpalångtidsarbetslöshet. 18.2.2 EU-initiativ för ökad sysselsättning Prop.1994/95:19 har åtgärderför art problemen med den bristende tillväxten och den tilltegandearbetslösheten diskuterats på högste nivå. togs ert beslut vid i om ett s.k. tillväxtinitiativ. , som syftertill att öka tillväxten med 0,ochsamtidigt skapa 450 000 nya jobb, utvidgades sedan yrterligare vidEuropeiska rådets möte i i jum 1993. I maj 1993presenterade kommissionen ett ramprogram för ökad sysselsättning. Vid Europeiska rådets möte i år 1993presenterade EG-kommissionenspresident , en plan för art vända utvecklmgen. Planen betonar bl.a. vikten av art konsolidera deninre marknaden och gå vidare mot denekonomiska och monetära udonen, ökade mfrasttukmrin-veslermgar,förändringar i utbildningssystemen med satsnmgar på kontinuerlig utbildning, och vikten av att föra en mer aktiv arbetsmarknadspolitik,varvid bl.a. hänvisades till det svenska systemet. Vid Europeiska rådetsmöte i presenterade Delors den av konunissionen, isamarbete med medlemsländerna, uterbetede vitbokenom tillväxt, konkurrenskraft och sysselsätming - uönaningar och vägar framåt inför det 21 :a århundradet somgrandar sig på denna plan. Det antog härvid, medvitboken som grand, en omfattende handlmgsprogram. program följdes upp idiskussioner vid påKorfu i jud 1994. I den del av konklusionerna från Korfumötet, somsärskilt avser åtgärder för att förbättra läget på arbetsmarknaden, framhöllsbl.a. att ansfrängdngarna för att främja sysselsätming för ungdomar och attbekämpa långtidsarbetslösheten särskilt börprioriteras. Återigen betonas vikten av en kontinuerlig kompetensökningav arbetskraften. Utbildning och praktik är åtgärder som bör kunna erbjudas depå arbetsmarknaden svaga grappema för an göra det möjligt för dem att delte iarbetslivet. Hög kompetens hos arbetskraften är även en föralsättdng vidnödvändiga sttukrnrförändrmg-ar för att skapa nya arbetstillfällen. Även i grönboken om den framtida europeiskasocialpolitiken utgör sysselsättningsfrågorna en cenual del. vikten av samordning av åtgärder inom olika politikonuåden och dåsärskilt kopplingen mellan den ekonomiskapolitiken och arbetsmarknads- och socialpolitiken. har till kommissionen framfört kommentereroch förslag inför arbetet med såväl vitboken om tillväxt, konkunenskraftoch sysselsättning som grönboken om socialpolitik. Detster varje EU-medlemsland fritt att utfomia sin egen nationella arbetsmarknadspolitik. kommer även som medlem i EU an fortsatte alt driva en aktiv politik ikampen mot arbetslösheten. kommerSverige att fortsatte att aktivt delte i den arbelsmarknadspolitiska debatten även på detinternationella planet. Samordnade insatser över Prop. 1994/95:19nationsgränserna är nödvändiga för art arbetslösheten framgångsrikt skall kunnabekämpas. Arbetsmarknadsstyrelsenhar pekat på behovet av intemationell samverkan mom för att ökasysselsätöiingen och bekämpa arbetslösheten. Styrelsen konsteterar också attarbetsmarknadspolitikens iruiktning och utformdng huvudsakligen är ennationell angelägenhet inom EU. Ett svenskt mttäde i EU kommer ttoligen inteduekt att påverka innehållet i svenskarbetsmarknadspolitUc, i varje fall inte på kort sUrt. På kan en sannolik successiv ökande grad avsamordning av medlemsstetemas ekonomiska politik möjligen ge nyaföratsättningar för arbetsmarknadspolitikens utformning. LO anser attförhandlingsresultetet i sig är tillfredssteUandevad gäller de fackliga kraven. När det gäller den för LO centtalasysselsättningsfrågan rymmer medlemskap i både oroande och hoppingivandeperspektiv. verkstadsindustrier framhåller att ett utenförskap påsikt ger problem för samhällsekonomin i sin helhet och inte minst försysselsättningen.