prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — -studier av nya marknader. EU har även slagit fast mäl och regler för hurgemenskapens fiskerisektor skall omstmktureras i syfteatt uppnå en varaktig balans mellan fiskresursema och dess utnyttjande. EU:s medlemsländer skall i ett s.k. programdokumentredogöra för kommissionen hur man avser att praktiskt utformasaiikturpolitiken. Det nuvarande programdokumentet gäller för åren 1994-1999.Planen skall bl.a. innehålla en beskrivning av fiskerisektom, de mäl landethar fastslagit för sin stmkturpolitik samt de medel man avser använda för attnä de fastställda målen. Det övergripande målet för den svenskafiskeripolitUcen stämmer väl överens med de mål som EU har lagt fast förstmkturpolitiken på fiskets område. Det övergripande målet bör därför bestå ochvara utgängspunkt för snoiktur-planen. De medel som finns under detta anslagbör användas för att uppnå mälet Medfinansieringen från EU varierar beroende päom åtgärden är offensiv i form av t.ex. ett nybygge eller defensiv i form avt.ex. skrotning av fiskefartyg. Medlen bör användas i första hand för attengångsvis eller under en kort pericxl stödja en smäskalig företagsamhet inomfisket cx;h vattenbmket. tillStrukturstöd till fisket m.m. för /96 anvisar ett förslagsanslagpå . Från EG-budgeten finansierade strukturstöd tillfisket Prop. 1994/95:100 m.m. Nyttanslag (förslag) 120 000 000 varav80 000 000 beräknat för Med hänvisning till vad regeringen har anfört underpunkten C 3 bör ett nytt anslag tas upp pä statsbudgeten med en beräknad utgiftmotsvarande EG:s finansiering. tillFrän EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på . Ersättning för intrång i enskild fiskerätt m.m. Regeringenbeslutade att uppdra ät generaldirektören attlämna förslag rill en allmän fiskevårdsavgift Uppdraget har redovisats ochremissbehandlas . Regeringen har för avsikt att under vären 1995äterkomma till i denna fräga. 1 avvaktan pä att beredningen slutförs börifrågavarande anslag föras upp med oförändrade belopp. Regeringenföreslår att , i avvaktan pä en särskild proposition i ämnet 1. till Bidrag till fiskevård för budgetåret1995/96 beräknar ett reserva tionsanslag pä , 2. till Ersättning för inträng i enskild fiskerättm.m. för /96 beräknar ett förslagsanslag pä . D.Sametinget och rennäringen m.m. Pop.1994/95:100 Samemahar bebott norra delama av innan de nordiska statema växte fram.Deras viktigaste näringar har varit jakt, fiske cx;h renskötsel. Samema har ibetydande grad lämnat sina ttaditioneUa bosättningsområden. Endast en minoritetav den samiska befolkningen i ägnar sig numera ät renskötsel. Av entotal samisk befolkning pä omkring 17 000 personer är endast ca 2 500sysselsatta inom renskötseln. Det finns 4 000-5 000 samer i , 30 000-50000 i och 2 000 i . Samema är sålunda spridda över fyra länder. Även omde som medborgare i resp. land deltar i samhällslivet där har de bevarat enegen kulmr, särskilt de samer som ännu ägnar sig ät de gamla näringama. Tilldenna kultur hör ocksä samiskt språk. Det område inom vilket rennäringen utövas i Sverigesträcker sig frän i Dalama till Treriksröset och frän motNorge till Nonlands kustland. omräde är uppdelat på 51 samebyar. Ensameby är dels ett geografiskt område, dels en ekonomisk och administtativsammanslutning. Samebyn har bl.a. till ändamäl att för medlemmamas gemensammabästa ombesörja renskötseln. Renskötselrärten är en för den samiska befoUcningenkollektiv rätt som bygger pä urminnes hävd. Samemas rättigheter när det gälleratt låta sina renar beta över stora omräden liksom rätten att jaga cx;h fiskagmndas inte primärt pä lagstiftning eller pä upplåtelser i särskilda avtal.Däremot är renskötselrättens utövande reglerad och preciserad genom den vidvarje tid gällande lagstiftningen. Renbeteslagstiftningen har delat upp samema irenskötande cx;h icke renskötande samer, en uppdelning som fortfarande harstor betydelse i olika avseenden. Bl.a. fömtsatts medlemskap i sameby förrätten att bedriva renskötsel. är en statlig förvaltningsmyndighet sominttättades är 1993. Ledamötema utses genom val bland den samiska befolkningen.Sametinget har till uppgift att verka för en levande samisk kultur och därvidta initiativ till verksamheter och föreslå ätgärder som främjar denna kultur.Vidare skall medverka i samhällsplaneringen cx;h bevaka att samiskabehov beaktas, bl.a. rennäringens inttessen vid utnyttjande av mark och vatten. Bidrag till samisk kultur, forskning cx;h samiskaorganisationer anvisas pä elfte huvudtiteln. Kultur- och organisationsbidraganvisas ocksä ur Samefonden. Det är som beslutar om dessa bidrag. Nordiska samerädet inrättades är 1956. ärsamemas gemensamma organ som har att tillvarata samemas ekonomiska, socialaoch kulturella inttessen. Nordiska samarbetsorganet för same- ochrennäringsfrägor bildades är 1964 med anledning av en rekommendation i . 1 syfte att stärka och bevara den samiska kulturen skaU samarbetsorganetbehancUa för samebe- folkningeni , och gemensamma frågor som rör ren- Prop.1994/95:100 näringen, kulturen, språken samt skol- och undervisningsförhållandena. Nordiskt organ för renforskning upprättades avregeringama i , och . blev medlemår 1988. Organet skall främja utveckling och samordning av renforskning tillnytta för rennäringen i de nordiska ländema. Enligt 1972 ärs svensk-norska renbeteskonventionhar svenska samer viss rätt till renbete i (x;h norska samerrän till bete i vissa omräden i . Konventionen gäller till är2002. Visst arbete har påbörjats inför en omförhandling av konventionen. Den beräknade utgiftsutvecklingen för SametingetcKh rennäringen m.m. till följd av tidigare fattade beslut samt förslagen i1995 ärs budgetproposition är följande: Utgift Anvisat Förslag varav beräknat för 1993/94 1994/95 1995/96 juU95-juni 96 97,5 87,2 130,7 87,6 1993/94Utgift 6 077 517 1994/95Anslag 9 677 000 1995/96Förslag 15 082 000 varav9 978 000 beräknat för är en statlig förvaltningsmyndighet ochsamtidigt ett samiskt folkvalt organ. inledde sin verksamhet iaugusti 1993. Enligt sametingslagen (1992:1433) har till uppgift attverka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheteroch föreslå ätgärder som främjar denna kultur. skall bl.a. medverkai samhällsplaneringen tx;h bevaka an samiska behov beaktas. föreslär att anslaget förs upp med 20437 (XX) kr för att öka insatsema för att stärka det samiskaspråket och för ökade kostnader för informationsverksamhet, arkiv, partistödsamt för uttedningar och utbildningsinsatser. 4 1994/95. 1994/95:100 Bilaga10 Sametingetskall verka för en levande samisk kultur, medverka i samhällsplaneringen ochbevaka att samiska behov beaktas. Resurser 1995/96 har vid sin granskning avSametingets årsredovisning för /94 invänt mot att 494 (XX) kr av medel på detta anslag har betalats ut som stöd till partierrepresenterade i . Enligt verkets uppfattning fär anslaget intedisponeras för partistöd. Enligt villkoren i regleringsbrevet för budgetåret1993/94 får anslaget användas till lönekostnader, arvoden till ledamöter iSametinget, lokalkostnader och övriga förvaltningskosmader. Regeringen görföljande bedömning. medel bör inte fä användas för partistöd ellerandra bidrag till samiska organisationer. För bidrag till samiskaorganisationer bör även i fortsättningen användas de av disponerademecUen ur bl.a. Samefonden. tillSametinget för /96 anvisar ett ramanslag pä . 1993/94Utgift 8 726 527 Reservation 6 908 225 1994/95Anslag 11017 000 1995/96Förslag 18 025 000 varav12 517 000 beräknat för En del av anslaget fördelas pä användningsområdengenom beslut av efter ärliga överiäggningar medSametinget. Användningsområdena skall avse åtgärder till främjande avrennäringen. Exempel pä åtgärder som finansierats frän anslaget är upplysningoch rådgivning, kata-strofskadeskydd vid svåra renbetesförhällanden,konsulenrverksamhet vid , inventering ochkartläggning av vinterbetesmarker, utvecklingsprogram för samebyar samlsärskilda ändamål i övrigt som gagnar renskötande samer Anslaget används ocksäför underhåll av riksgränsstängsel med anledning av bl.a. 1972 ärssvensk-norska renbeteskon- vention, för underhällav vissa renskötselanläggningar samt för statens del av Prop. 1994/95:100kostnadema för samebyamas utveckUngs- och markanvändningsplanering. Iskrivelse (rskr. 1993/94:186) har talman anmältriksdagens beslut med anledning av bostadsutskottets betänkande (bet.1993/94:BoUl 1) Anslag tUl främjande av rennäringen m.m. Beslutet innebär bl.a.att som sin mening har gett regeringen tiU känna vad utskottet haranfört om renbetesinventering. Utskottet har uttalat att det är viktigt attarbetet med renbetesinventeringama fortsätter. Inventeringama mäste utföras säatt de kan tjäna sitt syfte, dvs. utgöra underiag för fastställande av högstarenantal inom varje sameby. Det är ocksä viktigt att den metod som används gerert adekvat och vederhäftigt resultat. Metoden eller metodema måste därförförankras hos rennäringen, skogsbmket och naturvärden. Med hänsyn tillangelägenheten av att inventeringama av särskilt vinterbetesmarkerna fortsätterinom renskötselomrädet bör metodfrägan lösas och en plan tas fram förinventeringsarbetet. Även andra ätgärder i syfte att skapa en bra balansmellan renantalet och betestillgängen, t.ex. att basera renantalet efter renamasslaktvikt, kan behöva övervägas. En redovisning av vidtagna ätgärder börföreläggas . Regeringen har, mot bakgmnd av riksdagenstillkännagivande, uppdragit åt att utarbeta en plan förrenbetesinventeringar cx;h därvid ange lämpliga metoder för inventeringama.Planen skall bygga på en ekonomisk ram som skapas av dels de medel som avsättsvid de ärliga överläggningama mellan verket cx;h rennäringen om användningenav de medel som anvisas under detta anslag, dels andra medel som med säkerhetställs till förfogande för ändamålet. Möjlighetema att utnyttja utförda cx;hpågående inventeringar som görs för annat ändamäl skall tas tillvara. redovisning av uppdraget harremissbehandlats. Ytttanden har avgetts av . ,, , länsstyrelsema i ,och . Regeringensbedömning: Renbetesinventeringar bör även i fortsättningen ligga till gmnd förfastställande av det högsta tillåtna renantal i en sameby som vegetationenlångsUctigt kan tåla. Inventeringen bör kunna användas även imiljöövervakningen. fortsätter sitt utvecklingsarbetetillsammans med , och berörda länsstyrelser för attästadkomma en lämplig metodik. förslag: Överensstämmerhuvudsakligen.med rege- Prop. 1994/95:100 ringens bedömning. Remissinstanserna: , ochlänsstyrelsen i anser att befintliga vegetationskartor böranvändas som gmnd för inventeringsarbetet. I bör det enligtdessa myndigheter undersökas om satellitbilder kan användas. anser att satellitbilder bör ligga till gmnd förrenbetesinventeringen. Skälenför regeringens bedömning: Länsstyrelsenbestämmer enligt 15 § andra stycket rennäringslagen (1971: 437) det högstaantal renar som fär hällas pä bete inom en samebys betesområde. När det högstarenantalet fastställs skall hänsyn tas till andra inttessen. De högsta renantal som gäller hartill stor del baserats pä mycket översiktliga bedömningar.Lantbmksuniversitetet prövade olika metoder för linjetaxeringför beräkning av lavfönädet per hektar. Renens näringsbehov bedömdes med hjälpav resultat frän renforskningen. Vissa av dessa inventeringar lades rill gmndför beslut om högsta till-lätna renantal. påbörjades renbetesinventeringar baseradepä vegetationskartor framställda med hjälp av infraröda flygbilder ochkompletterade med fältundersökningar. För varje sameby räknas sedan fram hurmänga renar som kan hällas pä bete utan att lavtillgängama minskar. Vegetationskarteringenhar slutförts i . I beräknas arbetet vara klart . Renbetesinventeringar avseende vinterbetesmarkema har pä detta sättgjorts i 13 samebyar i och en i . De har inte letttill nya beslut om högsta tillåma renantal eftersom de har bedömts som alltförosäkra. Det är främst beräkningama om den ärliga tillväxten cx:h renamasbetesintag som har ifrågasatts. Detfinns flera tänkbara kunskapskällor för renbetesinventering. Vegetationskartan i skala 1:100 000 omfattar 26vegetationstyper och täcker hela fjällområdet men inte de skogsområden därrennäringens vinterbetesmarker i huvudsak finns. En annan vegetationskarta i skala 1:50 000 omfattarett 50-tal vegetations-tyf)er cx;h täcker den del av som intetäcks av den nämnda kartan. Hela nedanför fjällområdetkommer att vara täckt av denna karta före är 1999. Kartan visar renamasvinterbetesmarker och har lagts till gmnd för de nämnda renbetesinventeringama.Stora delar av renarnas barmarksbeten finns inte med. finns detinget beslut om att ta fram motsvarande karta för . finns det en lavmarkskarta ("skogstypskarta") iskala Prop. 1994/95:100 1:100 (X)0 som täcker en del av länet Kartan, somvisar utbredningen av lav- Bilaga 10 marker, täcker inte allavinterbetesmarker. Flygfotografering med svartvit film skerkontinuerligt som underlag för framställning av allmänna kartor. Samma omrädenfotograferas ungefär vart femte är. Infraröd flygfotografering genomfördesunder över hela landet. Någon kontinuerlig sådan omfotograferingsker inte. Satellitdata från Landsat- och SpotsatelUtema registteraskontinuerligt. Riksskogstaxeringen genomför löpande en heltäckandeprovytetaxering av skogarna i . Tillsammans med satellitdata (x;h kartorär det bl.a. möjligt att skatta skogs- och vegetationstyp för mycket smäomräden (30x30 m). I finns en databas genom vilka fleraGIS-system inom länet är tiUgängliga . Detta system omfattar bl.a. dengmncUäggande redovisningen för hur samebyama använder markerna samt uppgifterom skogsavverkningar och våtmarksinventering. KroMsom bör ställas pä renbetesinventeringar Renbetesinventeringamabör tillgodose sektoras behov av underlag för att bedriva en bärkraftig cKhlångsiktigt uthållig rennäring. Inventeringama bör kunna utgöra ettobjektivt underlag för skiftande användningsområden. De bör kunna användasbäde för att ompröva det högsta tillåtna renantalet och för andra ändamäl,t.ex. har beslutat om en sttategi för biologiskmångfald som behandlar även frägan om högsta renantal. Sttategin anger attantalet renar inte fär överskrida vad naturen kan bära i form av betestiyck(prop. 1993/94:30, bet. 1993/94:JoU9, rskr. 1993/94:87). När högsta renantalbestäms skall utgångspunkten vara vad naturen tål för att den biologiskamångfalden skall kunna behäUas och att ett uUiålligt nyttjande av betesresursemainte skall äventyras. Renantalet skall anpassas till den varierande tillgångenpå bete. Endast tillväxten fär användas för bete, sä att vegetationen inteutarmas cx;h sä att representativa naturtyper bevaras i tillräckligomfattning. Tillgcxioses inte dessa gmndläggande krav är renantalet för högtoch mäste omprövas. Renantalet skall inte styras bara av ekologiskafömtsättningar utan ocksä av hänsyn till andra samhällsinttessen, tex.skogsbmk. har lagt fast en ny rennäringspolitik som i alltväsentiigt bygger pä dessa fömtsättningar (prop. 1992/93:32 om samema ochsamisk kultur m.m., bet. 1992/93:BoU8, rskr. 1992/93:115). Renbetesinventeringar är ett värdefuUt hjälpmedelt.ex. vid samräd meUan rennäringen och skogsbmket om avverkningsplaner m.m ochvid skogsvärds-styrelsens handläggning av ärenden om tillständ till vissaavverkningar. En inventering kan cx;kså utnyttjas som underiag för samebyamasplanering av hur betesmarkerna bäst skall användas. Uppgifterna i eninventering om betets fördelning inom olika ärstidsomräden kan användas närlänsstyrelsen fastställer gränser mellan samebyar. Renbetesinventeringama skall ocksä kunna användas imiljöövervakning- Prop. 1994/95:100 en, t.ex. för att studera förändringar avden areeUa utbredningen av olika Bilaga 10 natur- eller vegetationstyper tillföljd av rennäringens markanvändning eller annan miljöpåverkan. Då är detviktigt att det finns uppdaterade underlag som är framtagna vid olikatidpunkter. Det är lättast att jämföra underlag som är av samma slag, t.ex.satellitbilder tagna . För miljöövervakning är det iförsta hand markerna ovanför bartskogsgränsen som är av inttesse. Uppgifter omdessa marker har mindre betydelse för fastställande av högsta tillåtna renantal. Inventeringama kan cx:ksä behövas för bedömningar ifrägor som rör den hänsyn som skall tas vid renskötseln till naturvårdens cx;hkuIturmUjövärdens inttessen. Föreskrifter om detta fär inte inverka pä degmndläggande fömtsättningama för renskötsel med tUlätet renantal, menbegränsningar i renskötseln får göras med hänsyn till vad naturen faktiskt tål.Om inventeringama visar att skador har uppstått kan begränsningar i renskötselnsåledes göras genom föreskriftema. Tillämpningen av föreskriftema bör ocksäföljas upp fortiöpande. De uppgifter som tas fram i en renbetesinventeringkan alltså användas för flera olika ändamål. Användbarheten är beroende avvilken metcxi som används och hur ofta man önskar följa upp föränchingar ivegetationen. En inventering med flera syften blir sannolikt billigare änflera separata inventeringar. Denlångsiktiga beteskapaciteten kan enligt beräknas med hjälp avuppgifter om sammansättning och utbredning av olika vegetationstyper ochgraden av betning. Sammansättningen och utbredningen kan beräknas med hjälp avfältinventering, flygbilder eller satellitbilder. Olika slag av vegetationsytorhar olika tillväxtiiastighet Enligt finns det betydande kunskaperinternationellt och nationellt om hur man kan utnyttja flygbilder för beräkningav tillväxten. Dessa kunskaper bör ställas samman sä att de kan tUlämpas förrenbetesinventeringama. Även kunskapema om renarnas ärliga betning av olikaväxter bör uppdateras enligt verket I används satellitbilder för att kartläggavegetationen. Satellitdata överförs tiU en vegetationskarta och viss konttollsker i fält. Denna vegetationskartläggning används för planering och konttollav rennäringen. och Reindriftsadministt-asjonen iNorge har ingått ett avtal om att de omräden som fär användas för norskrenskötsel i , cx:h omräden som får användas för svensk renskötsel iNorge, skall inventeras med den norska metoden. Inventeringen beräknas vara slutfördsommaren . Inventeringama avses utgöra underlag för tillämpning av densvensk-norska renbeteskonventionen. har föreslagit eninventeringsmetod som gmndas pä analys av satellitbUder i kombination med enobjektiv provytetaxering cx;h kartering av renbetesenheter. Information frånsatellitbilder sammanställs med kartdata och gmpperas iinventeringsenheter som inventeras genom objektiv Prop. 1994/95:100 mäming päprovytor i fält Information om mänga omräden kan ocksä hämtas Bilaga 10 fränriksskogstaxeringen. Med utgängspunkt i betets täckningsgrad och andramätvärden beräknas mängden bete cx;h produktionen av bete. Även betets tillgänglighetför renarna uppskattas. En andel av provytoma återinventeras årUgen för attmäta olika förändringar. All information lagras i digital form för att lättkunna ajourhållas. Pä karta anges och beskrivs renskötselenheter om ca 25-500ha. Till varje enhet kopplas tabellinformation av betydelse för renskötsel,skogsbmk och naturvärd. Informationen kan avse betestyp, tillgänglighet förrenbete, betningsgrad, känslighet för olika typer av skogsbmksät-gärder ochrestriktioner beslutade med stöd av naturvärdslagen. Stickprovsinventeringensker löpande med fuUständig täckning pä 3-5 är. Dettagör det möjligt att fä en ärlig uppföljning och ajourhållning. anför sammanfattningsvis att eninventeringsmettxi gmndad pä satellitbilder inte är tilhäckligt prövad iskogsområden. Möjligheten att använda Lantbmksuniversitetets förslag tillinventeringsmetcxlik mäste klarläggas och kostnadsberäknas genom förstudieroch praktiska försök innan beslut kan fattas om den metcxlen skall användas.Vegetationskartor som täcker hela renskötselområdet finns tillgängliga tidigastom . Det går inte att nu avgöra när renbetesinventeringen i Västerbottenslän kan vara klar om den skall gmndas pä vegetationskartor Rennäringen ärfrämst inttesserad av produktionen av lavar i vinterbetesomrädena ochavbetningen där. sektorsansvar för miljön innebär dockatt den skall följa utvecklingen av hela betesresursen inkl. barmarksbetet ochslitage i de områdena. drar den slutsatsen att det saknaskunskapsunderlag för ett snabbt beslut om lämplig inventeringsmetcxlik. Ensädan metcxi kan dock utvecklas genom uppdatering av forskningsunderlag ombetesprcxluktion och beming. När detta har skett är det lättare att bedömavilket underlag som behövs i form av exempelvis vegetationskartor eller satellitbilderoch vilken användbarhet informationen i redan utförda inventeringar har. Ensamordning med norska inventeringar bör eftersträvas cxh inventeringen avkonventions-områdena i bör utvärderas så att det går att avgöra ommetcxlen direkt kan tillämpas pä övrig renbetsmark i . Förstudier ochförsök kan behöva göras i fält. Dessa bör dä omfatta bäde sommar- ochvinterbete. kan givetvis inte ange kostnademaför en metod för renbetesinventering som ännu inte har valts ut Verket avseran utveckla den inventeringsmetod som beaktar behovet av säväl en beräkning avhögsta tillåma renantal som miljöövervakning. Med den ambitionsnivån kankostnadema kanske komma att uppgä till per är under nägra äroch därefter till kanske per är. Regeringen anser att det är angeläget att eninventeringsmetod skapas som kan användas bäde för rennäringens behov och förmiljöövervakning i övrigt Det kommer dä art ställas särskilda krav päinventeringen eftersom de skilda inttessena måste tillgodoses pä olika sätt.Satellitbilder tagna vid olika ridpunk- terborde av praktiska och ekonomiska skäl vara att föredra som underlag. F*rop.1994/95:100 Detär en fördel om inventeringar görs enligt en metcxi som är accepterad i Bilaga 10 bädeSverige cxh och som utgår frän en samsyn i fräga om sttategi för bevarandeav biologisk mångfald. bör mot denna bakgmnd fortsättasitt utvecklingsarbete i samarbete med , cxh berörda länsstyrelser.För att detta skall vara möjUgt bör tillförasett engångsbelopp pä . Enligtett till konventionen (SÖ 1972:15) mellan cxh om ren-beming m.m.anslutande protokoll, skall och bekosta cxh underhälla vissastängsel. Stängslen utsätts för stora påfrestningar vilket leder till avsevärdaskador, främst i samband med snösmältningen. Vissa sttäck-ningar bör byggas om.Mot bakgmnd av konventionen bör staten fortlöpande betala de verkligakostnadema för att hälla stängslen. Jordbmksverketoch utteder gemensamt under vilka fömtsätmingar katasttofskadestödtill bl.a. utfcxlring vid svära vinterbetesförhällanden bör lämnas av statencxh i vilken utsttäckning det kan medfinansieras av rennäringen. Rådgivningenär huvudsakligen inriktad pä att uppnå en bättte hjordsammansättning genomindividmärkning och sttategiskt slaktuttag. Genom vägning av individuella djurfär samebyama bättte fömtsättningar att inrikta renskötseln pä högköttproduktion och begränsa renantalet till vad markerna tål. För denlångsiktiga hushållningen och rennäringens ekonomiska avkasming är detväsentiigt att denna rådgivning kan fortsätta cxh sålunda inriktas mot attförebygga de effekter som betesbrist kan ge upphov tUl. Sametingethar tidigare meddelat att fömtsättningar för överläggningar med Jordbmksverketom användning av medel under anslaget inte föreligger. Myndighetema haremellertid för /95 kommit överens om att avsätta medel tillrådgivning, konsulentverksamhet vid och rillpremie för trygghetsförsäkring för renskötande samer för resten av budgetåret.Därigenom erhöll förbundet tid att överväga en annan lösning av frägan omförsäkringsskyddet. Anslaget bör ökas med förarbetet med att ta fram en inventeringsmetod för renbetet och således föras uppmed sammanlagt . Förslagtill riksdagsbeslut Prop. Bilaga 10 Regeringen föreslär an tillFrämjande ccv rennäringen för budgetaret 1995/96 anvisar ett reservationsanslagpä . 1993/94Utgift 29 844 249 1994/95Anslag 38 000 000 1995/96Förslag 57 000 000 varav38 000 000 beräknat för Anslaget används för pristillägg pä renkött.Bestämmelser om prisstödet finns i förordningen (1986:255) om pristillägg pärenkött.