prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Med hänvisning tillvad vi har anfört beträffande principer för ansvarsfördelning mellanstaten och landstingen när det gäller rättspsykiatrisk vård, anser vi att denvårdpersonal och de lokaler som RMV inte behöver utnyttja för att utförautredningsverksamhet så långt möjUgt bör överföras till kommunala huvudmän somsaknar kapacitet. Arbetet med att omstmk-turera den rättspsykiatriska undersökningsorganisationenskall inledas skyndsamt. Utgångspunkten för RMV:s planering bör vara att avvecklingenskall vara avslutad . -Ansvaret för rättspsykiatrisk vård efter rättspsykiatrisk undersökning RMVhar framhålUt att det finns behov av att tydliggöra sjukvårdshuvudmännensansvar efter genomförd rättspsykiatrisk undersökning. Skälet är att vissaundersökta som har genomgått rättspsykiatrisk undersökning och som har behovav rättspsykiatrisk vård inte tillräckligt snabbt överförs till en enhet inompsykiatrin. Detta medför olägenheter för patientema i form av försenad ellerutebliven vård m.m. och för RMV i form av ökade kostnader. Detta gäller t.ex. isådana fall då den undersökte bedöms ha en allvarlig psykisk stöming och denneoch/eller åklagare inte medger att vården påbörjas innan domen vunnit lagakraft. Vi vill i detta sammanhang betona att landstingen enligt hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV) har ansvaretför att ge psykiatrisk vård till personer som är i behov av det. Personer somär färdigundersökta och som befinner sig på en statlig undersökningsenhet iavvaktan på vård utgör inget undantag. Regeringen avser att lämna enproposition med förslag till ändringar i lagen (1991:1128) om psykiafrisktvångsvård och LRV . 1 detta sammanhang avser vi också attbehandla frågan om hur sjukvårdshuvudmännens ansvar för vård och kostnaderskall kunna förtydligas. - RMV:s rättspsykiatriskaärenderegister Prop. RMVframhåller i sin FAF att det inte finns tillräckliga kunskaper omeffektema av vård och behandling av psykiskt störda lagöverträdare. Enligtundersökningar inom området krävs bättre kunskaper om risken för återfall ibrott samt om effektema av olika behandlingar och terapiformer. Detta skullekunna påskynda utvecklingen av bl.a. diagnostik och undersökningsverksamhet.Vidare skulle domstolama på detta sätt kunna fä ett säkrare underlag vidbedömning av påföljder. Enligt RMV:s mening skulle ett led i denna utvecklingkunna vara att förbättra informationstillgången i verkets datoriseraderättspsykiatriska ärenderegister. RMV har därför hemställt till regeringen omatt tillståndet för ärenderegistret bör utvidgas. Verkets hemställan innebärbl.a. att vissa uppgifter från den psykiatriska vården och från kriminalvårdenskall fä föras in i det rättspsykiafriska ärenderegistret. Regeringen anser att det är väsentligt attmöjlighetema till forsknings-och utvecklingsarbete inom det rättspsykiatriskaområdet förbättras. Vi anser att RMV hartagit viktiga initiativ till att förbättra forsknings- och utvecklingsarbetetinom ett till vissa delar eftersatt område. Ökade möjligheter att föra inuppgifter i det rättspsykiatriska ärenderegistret kan vara en angelägen åtgärdför att förbättra möjlighetema till forsknings- och utvecklingsinsatser på området. Regeringen anser dock att RMV:s förslag innebärsvåra avvägningar från integritetssynpunkt. RMV:s hemställan innebär attytterst känsliga uppgifter om individens personliga förhållanden och psykiskahälsa m.m. skulle rymmas i verkets datoriserade ärenderegister. Vi anser - motbakgrund av frågans rättsliga komplexitet och känsliga karaktär - attöverväganden befräffande en utvidgning av RMV:s tillstånd att föra in uppgifterm.m. i ärenderegistret bör göras i en särskild utredning. Regeringen hardärför för avsikt att ge en särskild utredare i uppdrag att överväga vilkaåtgärder som är angelägna att vidta med anledning av RMV:s framställningar. Densärskilda utredaren skall avrapportera uppdraget senastden . - Intäktsfinansieringav rattfylleriundersökningar och drograttfylleri undersökningar RMVhar i sin FAF föreslagit att regeringen prövar om verksamheten medrattfylleriundersökningar och drograttfylleriundersökningar inom deträttskemiska området bör vara uppdragsfinansierad. RMV genomför inom sina verksamhetsområden olikainsatser som riktas till polisväsendet. Flertalet av dessa insatser sker i daginom områden som finansieras genom RMV:s ramanslag. RMV utför - på uppdrag avRikspolisstyrelsen - kontroller av urin eller blod från personer som ärmisstänkta för att vara påverkade av narkotika. Denna verksamhet är sedan den 1juli 1993 intäktsfinansierad. Enligtregeringens mening bör ytterligare erfarenheter avvaktas för att Prop.1994/95:100 därigenom bättre kunna pröva om finansiering med intäkter böromfatta Bil. 6 ytterligare rättskemisk verksamhet som utförs åt poUsväsendet.Regeringen avser att återkomma till denna fråga då ytterligare underlag har erhållits. Mot bakgmnd av vad som har redovisats i avsnittenFördjupad prövning och Slutsatser är målet för RMV att på nå de mål somregeringen formulerat och i övrigt genomföra de förändringar som utpekats idessa avsnitt. I beräkningen av medel för /96 ingår- med hänsyn till det generella besparingskravet - en besparing på 5 miljonerkr. Planeringsramen för perioden /96 - 1998 har motdenna bakgmnd beräknats till . Av denna planeringsram avser anslagsmedel och intäkter. 1.godkänner att den övergripandemålsättningen för verksamheten inom RMV:s ansvarsområde skall vara i enlighetmed vad regeringen förordar i avsnitten Fördjupad prövning och Slutsatser, 2.till /96 anvisar ett ramanslag på . 1993/94 Utgift 12918 939 ''' 1994/95 Anslag 15 680 000 1995/96 Förslag 31 574 000 varav 21 049 000 beräknat för har tilluppgift att pröva frågor om disciplinansvar och behörighet för hälso- ochsjukvårdspersonal m.m. enligt lagen (1994:954) om disciplinpåföljd m.m. påhälso- och sjukvårdens område (disciplinpåföljdslagen). Det övergripande målet för nämnden är att medverkatill att stärka patientsäkerheten inom hälso- och sjukvården inklusivetandvården och därigenom medverka till att sektorsmålet om en god hälso- ochsjukvård samt en god tandvård för hela befolkningen uppnås. skall i anmäldafall pröva hur hälso- och sjukvårdspersonalen har utövat sitt yrke och genombeslut om disciplinpåföljd eller återkallelse av legitimation m.m. ge sinbedömning av vad som är godtagbart eller inte inom hälso-och sjukvården samttandvården. I sin enkla anslagsframställning konstaterar HSANatt antalet anmälningar har ökat kraftigt. Prognosen för antalet anmälningarför /94 har överträffats. På gmnd av den kraftiga ökningen avantalet anmälningar har antalet balanserade ärenden stigit fill en oacceptabelnivå som handläggningstiden har ökat något. Detta trots att antaletavgjorda ärenden ökat och kostnaden per ärende successivt sjunkit.Ärendeutvecklingen framgår av följande tabell. Ärendeutveckling m.m. vid 1989/90 - 1993/94 Antal balanserade ärenden vid budgetårets utgång Kostnaden (kr) per ärende i fast pris Genomsnittlig handläggningstid i månader räknar med att antalet anmälningar fortsätteratt öka i ungefär samma takt som , dvs. Förinnevarande budgetår beräknas antalet anmälningar till 2 700; för helabudgetåret 1995/96 till cirka 5 200.HSAN framhåller också att antalet anmälningar ökar efterfrågan på informationoch annan service. Omhandläggningstidema mot denna bakgmnd skall kunna förkortas och övriga kravuppfyllas krävs, enligt , väsentligen ökade resurser. Nämnden menar attpersonalförstärkning vid nämndens kansli och på föredragandesidan är nödvändigtoch därmed också ytterligare lokaler. Även antalet sammanträden måste ökas. HSANhar beräknat medelsbehovet utifrån en styckkostnad per ärende på 7 000 kronor.Nämndens medelsbehov skulle med detta beräkningssätt uppgå till 36 400 000kronor. 1994/95:100 Bil. Det har inte funnits skäl att förändra de övergripande mål som gäller för treårsperioden /94- 1995/96. Resurser 1995/96 skall vidta åtgärder för att effektivisera ärendehandläggningen ytterligare samt vidta särskilda insatser i syfte att avarbeta ärendebalansen. skall nedbringa den genomsnittliga handläggningstiden för ärendena till av högst under /96. visar att avgjort fler ärenden än . Verksamhetenhar effektiviserats genom en lägre kostnad per ärende och en handläggningstidsom uppfyller de för /94 uppställda kraven på högst tiomånader. Regeringenkonstaterar emellertid att handläggningstiden har stigit från /93 för /94. Regeringen delarvidare bedömning att ärendebalansen ökat till en omfattning som inte äracceptabel. RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Ril 6 Regeringen anser att de riktlinjer som lades fast i1993 års budgetproposition bör gälla även för /96. skallsåledes vinnlägga sig om en snabb och effektiv handläggning av anmälda falloch under /96 nedbringa den genomsnittliga handläggningstidenför ärendena till som understiger . Pågående insatser för eneffektivare handläggning av nämndens ärenden skall också vidmakthållas. har framhållit att antalet anmälningarförväntas öka och /96 uppgå till cirka 5200. Regeringen godtar denna bedömning. Regeringen anser att den av redovisadeärendebalansen och den ökade handläggningstiden främst beror på den kraftigaökningen av antalet anmälningar, men även på att inre effektivitetskulle kunna förbättras. Mot denna bakgmnd anser regeringen det mycketviktigt att effektiviserar ärendehandläggningen ytterligare. Därvid kommerfrågor om kompetens i förgmnden. Regeringen vill påpeka att det ankommerpå att göra de överväganden och svara för de åtgärder som är nödvändigaför att bl.a. förbättra organisationens stmktur och höja kompetensen.Regeringen anser vidare att särskilda insatser under /96 måstevidtas i syfte att avarbeta ärendebalansen. Regeringen föreslår därför attmedelsnivån räknas upp med varav föratt finansiera behovet av ytterligare handläggare, medicinskt sakkunniga ochställföreträdande ordförande på heltid, utökade lokaler och kostnader i sambandmed fler sammanträden. Engångsvis beräknas för särskildainsatser under /96 i syfte att avarbeta ärendebalansen.Användningen och resultatet av de engångsvis beräknade medlen skall redovisassärskilt i årsredovisningen för /96. Regeringen bedömer att beräknade medel möjliggörför att tillföra verksamheten ökad kompetens och säkra atthandläggningstidema förkortas trots det ökade antalet ärenden. Ävenärendebalansen bör kunna avarbetas i betydande utsttäckning. tillHälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd för /96 anvisar ettramanslag på . 10 066 000 beräknat för juli ()är en självständig forskningsmyndighet med nära samarbete med KarolinskaInsthutets sektion för stressforskning. IPM bedriver även en omfattande extemforskningsverksamhet som finansieras genom bidragsintäkter. Under budgetåret1993/94 uppgick dessa intäkter fill . De övergripande målen för myndigheten är attutveckla, värdera och förmedla kunskaper om psykosociala risksituationer,riskgmpper och riskreaktioner. Verksamheten omfattar målinriktad forskning samtutbildning, dokumentation och information. IPM har i sm förenklade anslagsframställninghemställt om att fä utöka sin verksamhet med ytterligare två enheter, enhetenför psykosocial behandlingsforskning och ochhälsa, samt om utbyggnad av arbetslokaler och hyresmedel för dessa. IPM har i sin årsredovisning redovisat de olikaverksamhetsområdena. Följande mål har lagts fast: IPM:s forskningsverksamhetskall vara praktiskt tillämpbar inom social-, hälsovårds- ocharbetsmarknadsområdena. Teoribildning och metoder för vetenskaplig forskninginom dessa verksamhetsområden skall utvecklas och forskningen skall vidareäven ange vad i dessa miljöer som behöver ändras. Genom informations- och utbildningsinsatserskall institutet bidra till att dess forskningsresultat och kunskaper spridsoch kommer till prakfisk användning. RRV:s revisionsberättelse innehåller vissainvändningar mot lPM:s årsredovisning. De invändningar som RRV har är framföraUt brister i de finansiella dokumenten. Som helhet finner dock RRV attresultatredovisningen ger en bra bild av IPM:s verksamheter. De övergripandemålen är preciserade, men verksamhetsmålen är inte kvantifierade. 1anslagssparande har IPM redovisat . 1994/95:100 Bil. De övergripande målsom gäller för perioden /94 - 1995/96 bör ligga fast och utsträcks äventill 1997. Resurser 1995/96 IPMhar i sin första årsredovisning lämnat en god och informativ bild av sinverksamhet. Verksamhetsmål, som är kopplade till de övergripande målen, finnsför varje verksamhetsområde. Det vore av intresse att verksamhetsmålenframöver var mer kvantifierade. Vidare är det viktigt att påpeka att det ärrelativt svårt att göra en resultatanalys för ett budgetår i taget dåinstitutet bedriver en långsiktig verksamhet. De två senast tillkomna enhetema,enheten för invandrarmiljö och hälsa och enheten för suicidforskning och preventionhar inrättats så att det är för tidigt att se ett direkt resultatav IPM:s forskningsverksamhet inom dessa områden. Vidare anser regeringen attdet vore önskvärt att kunna särskilja mellan den forskningsverksamhet sombedrivs inom institutets anslagsfinansierade verksamhet och den forskning sombedrivs genom extema forskningsbidrag. Regeringenfinner IPM:s verksamhet vara av hög kvalitet och samhällsrelevans, vilketbevisas av att efterfrågan på IPM:s projekt och medverkan är stor. Regeringenanser att det med tanke på den nuvarande samhällsutvecklingen med högarbetslöshet och snabb omstrukturering av näringsliv och offentlig förvaltningbör inrättas ytterligare en enhet vid IPM, enheten för psykosocialbehandlingsforskning. Regeringen beräknar kostnaden för denna enhet tillsammanlagt . Regeringenanser att en enhet för informationsteknologi och hälsa inte skall inrättas dåsådan verksamhet i princip ligger utanför institutets verksamhetsområde. Enbesparing på läggs på myndighetsanslaget. Eftersom IPM är enliten forskningsmyndighet skulle en större besparing vara mycket kännbar. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. till för /96anvisar ett ramanslag på . 1993/94 Utgift 13 571 072 1994/95 Anslag 15 540 000 1995/96 Förslag 29 135 000 varav 19423 000 beräknat för av medicinskmetodik (SBU) har till uppgift att för hela landet utvärdera tillämpade och nyamedicinska metoder ur medicinskt, ekonomiskt, socialt och etiskt perspektiv.SBU skall därmed medverka till att givna resurser inom hälso- och sjukvårdenutnyttjas rationellt för att sjukvårdshuvudmännen skall kunna få ut bästa ochmesta möjliga hälso- och sjukvård inom givna ekonomiska ramer med hänsyn tillaktuell vetenskaplig kunskap och beprövad praxis. SBU inledde sin verksamhet som självständigmyndighet och har som sådan lämnat en årsredovisning försitt andra verksamhetsår. Ärsredovisningen är rättvisande och har utvecklatsbetydligt sedan föregående år. Resultatmodellen har utvecklats i samråd medRiksrevisionsverket parallellt med att en kontoplan utarbetades. Det reellaprojektarbetet följs av en kunskapsspridningsfas. Först ytterligare någon tiddärefter kan en slutlig bedömning ske av vilka effekter SBU:s verksamhet harfatt vad gäller praktisk tillämpning och samhällsekonomiska konsekvenser. Årsredovisningen ger en god bild av pågående ochavslutade projekt, publicerade rapporter och andra informationsinsatser. Detnya redovisningssystemet gör det möjligt att följa kostnaden för respektiveprojekt. bör det därför bli möjligt att även göra effektbedömningar. SBU har i sin anslagsframställning begärt ökaderesurser för att konsolidera verksamheten bl.a. genom kraftfullare och merresurskrävande administration och ledning av projekten. Resurser har ocksåäskats för investeringar i ny informationsteknologi, marknadsföringsaktiviteteroch för att utveckla interaktiva videoprogram på CD-rom. Vidare har SBUberäknat ökade kostnader för att arvodera insatser från experter som en följdav nya finansieringssystemen inom den kommunala sektom och ökadeöversättningskostnader. SBU har också hemställt om att fä söka ochdisponera forskningsanslag och andra extema bidrag för särskilda projekt samtatt få ta ut avgifter för publikationer, kurser och seminarier. 1994/95:100 Bil. Statensberedning för utvärdering av medicinsk metodik skall verka för ett rationelltutnyttjande av givna resurser inom hälso- och sjukvården genom att utvärderabefintlig och ny medicinsk metodik. Beredningens arbete skall vara inriktat påutvärdering i vid mening och belysa de samlade medicinska, ekonomiska, socialaoch etiska konsekvensema av såväl etablerade som nya metoder. Områden där denmedicinska metodiken är kontroversiell, möjligen skadlig, har långtgåendesociala och etiska komplikationer eller är undemtnyttjad skall därvidprioriteras. Beredningenskall utarbeta och sprida kunskapsöversikter baserade på tillgängligvetenskaplig litteratur i syfte att höja vårdens kvalitet. De rapporter som tasfram skall ha hög vetenskaplig kvalitet och vara sammanställda på ett enkeltoch överskådligt sätt. Resurser 1995/96 29,1miljoner kronor Attutvärdera medicinsk metodik är en verksamhet med betydande utvecklingspotentialoch är ett strategiskt styrmedel för den svenska sjukvården. En fömtsättningför att verksamheten skall fungera som ett styrmedel är att den följs upp ochatt resultaten utvärderas. SBU har en ambitiös egen uppföljning ochutvärdering. Verksamheten utvärderas också genom särskilda studier av oberoendegranskare. SBUprioriterar projekt med omfattande konsekvenser för enskilda personers hälsaoch livsvillkor och som genom kvalitetsförbättringar också har storabesparingspotentialer ur samhällsekonomisk synpunkt. Rutiner och praxis harockså förändrats inom flera av de områden där SBU lämnat rekommendationerbaserade på vetenskapliga kunskapssynteser. Behandlingav ont i ryggen är ett exempel där SBU:s insatser har lett till såvälförändringar i sjukskrivningsmtiner som ett bättre omhändertagande avpatienter. Detta är också ett exempel på ett verksamhetsområde där uppföljningoch utvärdering av resultaten lett till att SBU planerar ytterligare insatser.De möjliga samhällsekonomiska besparingama inom detta område skulle kunna uppgåtill betydande belopp om aktuella kunskaper tillämpades genomgående. Exempelpå andra områden med stora förväntade samhällsekonomiska Prop.1994/95:100 effekter, 50 - , är behandling av slaganfall,gastro- Bil. 6 skopi och hypertoni. Genom pågående uppföljningar ochutvärderingar kommer utfallet inom dessa områden att kunnaredovisas. För att nå målen för SBU:s verksamhet är det avstörsta vikt att informationen om beredningens verksamhet och resultatet avdenna sprids och kommer till praktisk användning, främst hossjukvårdshuvudmännen. Om detta kan ske är möjlighetema till samhällsekonomiskabesparingar genom SBU:s verksamhet mycket goda. Regeringenanser att de riktlinjer och övergripande mål för SBU:s verksamhet som tidigarelagts fast i princip bör gälla även för /96. Inom ramen fördessa föresläs dock vissa förändringar inför /96. Sjukvårdshuvudmännens möjligheter att ta tillvaraoch omsätta kunskapema i det reella hälso- och sjukvårdsarbetet är avavgörande betydelse för effektema av SBU:s verksamhet. Det är också främst desom kan tillgodogöra sig de besparingar som SBU:s verksamhet visar är möjliga.Sjukvårdshuvudmännens fömtsättningar att implementera mängden ny kunskap bördärför också övervägas vid bedömningen av SBU:s resurstilldelning. Det tordeäven vara ett incitament för sjukvårdshuvudmännen att ta tillvara de kunskapersom SBU:s verksamhet genererar om de bidrar till flnansieringen. Efter överläggningar mellan representanter förstaten och sjukvårdshuvudmännen har en överenskommelse träffats om att 5miljoner kronor skall avsättas som delfinansiering av SBU:s verksamhet. Partemaär också överens om att det är angeläget att hälso- och sjukvårdspersonalbidrar med sitt expertstöd till olika statliga organs verksamhet, bl.a. SBU:s.Partema har därför också enats om att en del av beloppet för särskilt bidragtill hälso- och sjukvård inbegriper ersättning för sjukvårdshuvudmännenskostnader i samband med att deras personal deltar i sådana aktiviteter. I enlighet med beslut (prop. 1993/94:218,bet. 1993/94:SoU28, rskr. 1993/94:396) har beräknats underramanslaget för att utvärdera behandlingsmetoder inom psykiatrin. Medlen harförts över från femte huvudtitelns anslag C 8. Bidrag inom psykiatriområdet. Regeringen anser att SBU bör fä söka och disponeraforskningsbidrag och andra extema bidrag för sin verksamhet. I beräkningen av medel för /96ingår- med hänsyn till det generella besparingskravet - en besparing på 822 000kronor. tillStatens beredning för utvärdering av medicinsk metodik för /96anvisar ett ramanslag på . 17 1994/95. 1993/94 Utgift 5 755 960 ' ' 1994/95 Anslag 7 708 000 1995/96 Förslag 11604 000 varav 7 736 000 beräknat för () är centralförvaltningsmyndighet med uppgift att bevaka frågor som angår bams ochungdomars rättigheter och intressen. Det övergripande målet för BO är att bevaka frågorsom angår barns och ungdomars rättigheter och intressen. Ombudsmannen skalldärvid särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar samt derastillämpning stämmer överens med åtaganden enligt Förenta Nationemaskonvention om bamets rättigheter. BO har i sin årsredovisning i de delar som avserresultatredovisningen redovisat verksamheten i verksamhetsgrenama 1. Bamsuppväxtvillkor och lekmiljö, 2. Ungdomars uppväxtvillkor och fritid, 3.Psykosociala frågor och 4. Bamsäkerhet och samhällsplanering. För dessa verksamhetsgrenarhar följande mål lagts fast: Verksamhetsgren1: Barns uppväxtvillkor och lekmiljö -Att följa samhälletsverksamheter som riktas till barn och beskriva konsekvenser av förändringar ochutveckla lagstiftnings- och/eller administrativa modeller för hur barnets rätttill goda livsvillkor och ökat inflytande kan garanteras. -Att följa och uppmärksamma bamsvillkor i samhället och bevaka utvecklingen inom bamomsorg, skola,fritidsverksamheter och visa på skillnader för bam och ungdomar i olikasamhällsgrupper och i olika livssituationer. Verksamhetsgren2: Ungdomars uppväxtvillkor och fritid -Att följa samhälletsverksamheter som riktas till ungdomar och beskriva konsekvenser avförändringar och utveckla lagstiftnings- och/eller administrativa modeller förhur ungdomars rätt till goda livsvillkor, ökat medinflytande och medbestämmandekan garanteras. -Att samordna ett nationelltarbete i mobbningsfrågor. -Att följa ungdomars egentillgång till massmedia, medverkan i media och medias inflytande på ungdomarvad gäller skadliga skildringar med våld m.m. Verksamhetsgren3: Psykosociala frågor -Attlyfta fram och förtydliga samhällets ansvar när det gäller att förebygga,identifiera, rapportera, remittera, undersöka, behandla, skydda eller ingriparättsligt när bam eller ungdom utsätts för misshandel och/eller övergrepp ellerannan skada. Föreslå lagändringar vad gäller , föräldrabalkenosv. via t.ex. remisser, särskilda skrivelser, förslag till kommittéer. -Att förflyktingbarn/asylsökande bam och unga gå igenom det regelverk och denlagstiftning som gäller och fä en överensstämmelse i enlighet med intentionemai FN:s bamkon vention. Gömda bam och bam som kommer ensamma skall särskiltprioriteras. -Att arbeta med enskildakontakter när bam och unga själva hör av sig till BO via BO:s 020-nummer. -Att lyfta fram och väma ombamhälsovårdens och skolhälsovårdens möjlighet och betydelse för att identifiera,remittera och stödja bam och ungdomar med problem. Verksamhetsgren4: Bamsäkerhet och samhällsplanering -Att samordna det förebyggandearbetet vad gäller bams och ungas säkerhet bl.a. genom att upprätthålla ochutveckla kontaktnät inom säkerhetsområdet. -Att följa och bevaka utvecklinginom samhällsplaneringen och dess effekter på bams och ungas liv, att utvecklaformer för bams och ungas delaktighet i samhällsplaneringen och samordnastrategier för att nå bam och ungdomar angående risker för olycksfall itrafiken, bostadsområdet, bostaden, skolan, arbetslivet och i olikafritidsverksamheter.