prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Det är emeUertid möjUgt att drivaprogrammet vidare på basis av återsfaende medel och medel som kommer attåterbetalas, eftersom stödet tiU största delen består av lån. För budgetåret1995/96 bör därför anvisas ett formeUt belopp i statsbudgeten. tiUÅtgärder för energieffektiviseringar m.m. i bl.a. och /96 anvisar ett reservationsanslag på . F. Teknisk forskning och utveckling Prop. 13 Verksamheten på området Teknisk forskning ochutveckUng bedrivs av ansvariga myndigheter (och Rymdstyrelsen) sommitierar och finansierar projekt inom forskning och utveckling samttiUhandahåUer tjänster och resurser som bidrar tiiU näringsUvets fömyelse ochtUlväxt. Det övergripande målet för statens insatser friomonuådet teknisk forskning och utveckling är att bidra tiU att stimuleranäringsUvets teknUcutveckling och skapa gynnsamma fömtsättningar för företagengenom en konkurrenskraftig och industriinriktad FoU-mUjö i landet samt att bidratiU att det skapas minst lika goda fömtsättningar för näringsUvetsteknikutveckling jämfört med dem som råder i våra vUctigaste konkurtentiänderDetta skaU uppnås genom att skapa vetenskapUg och teknisk kunskap och kompetensav särskUd nytta för näringsUvet och genom att stödja teknikutveckling påstrategiska områden. Riktlinjer för statUgt finansierad tekniskforskning och utveckling för perioden /94 - 1995/96 lades fast av riksdagenvåren 1993 (prop. 1992/93:170, bet. I992/93:NU30, rskr. 1992/93:399).RUctimjema umebär satsningar på bl.a nya basteknologier. Prioriterade områdenär uiformationsteknik, materialteknik och bioteknik. Utvecklingsområden därSverige kan bedömas vara starkt teknikdrivande och som därmed har väsentUgbetydelse för näringsUvet har oclcså hög prioritet. Exempel på sådana områdenär biomedicinsk teknik, produktionsteknik, transportteknik och förädUng avskogsråvara. Målenatt skapa vetenskapUg och teknisk kunskap och kompetens av särskUd nytta förnäringsUvet samt stödja teknikutveckling på strategiska områden bedöms hauppnåtts under /94 och därmed bidragit tiU att främja deövergripande målen för poUtikområdet teknisk forskning och utveckling. Deansvariga myndighetema (och Rymdstyrelsen) har visat att de mål förverksamheten som regeringen har nåtts. Riksdagensbeslut med anledning av regeringens proposition om UtbUdning ochforskning, kvaUtet och konkurtenskraft (prop. 1993/94:177, bet. 1993/94:UbU12,rskr. 1993/94:399) mnebär bl.a. att nya aktörer i form av stiftelser engagerasi initiering och finansiering av projekt mom forskning och utveckling. Svenska företag och forskningsinstimtioner deltar iaUt högre utsttäckning i EG:s forsknings- och utvecklingsprogram, varav de mdustrfrelaterade programmen utgör . EG:s ärde ramprogram för forskning och utveckling som pågår syftar främst tiU att stärka europeisk industris konkurrenskraft. Inom Näringsdeparte- 1. mentetsverksamhetsområde finns programmen för mformationsteknologi. kommumkationsteknologi, telematik, uidusöi- och materialteknologi, Prop. 1994/95:100standardisering, mätning och provning, marin teknik, icke nukleär energi Bil. 13 samt spridning och exploatering av forskningsresultat. Huvuddelen av statens satsiungar på rymdforskningbedrivs mom ramen för det europeiska samarbetet inom . Förnärvarande ses den statUgt finansierade rymdverksamheten över (dfr. En kommitté tUlkaUades för att utifrånbehovet av näringUvsinrikfad forskning förhandla medindustriforskningsinstimtens intressentföreningar, övriganäringsUvsintressenter, universitet och högskolor samt andra statUgateknUdntressenter i syfte att uppnå en fömyelse och förstärkning avmdustriforskningsuistimten som system (dfr. Uppdraget skaU varaavslutat och redovisat . För /96 föresläs att 60 mUjonerkronor avsätts under anslaget . Teknisk forskning och utveckling för attetablera industrirelaterade kompetenscentra. Ett kompetenscentmm är enkoncentterad, självständig forskningsmUjö vid högskolan som kännetecknas avsamverkan meUan forskare från olika vetenskapliga discipliner och mdustrin.Avtalsslutande parter för ett centmm är fridustriinfressentema,högskoleledningen och . Fmansieringen skaU ske gemensamt meUan partema.NUTEK har under /94 föreslagit att 30 kompetenscentra etablerasmom följande områden: mUjö-, energi- och transportteknik, produktions-, material-och processteknik, bioteknik och medicmsk teknik samt mformationsteknologi. Detarbete som under urvalsprocessen har lagts ned av företag, högskolor ochforskningsinstimt ger uttryck för behovet av och mttesset för ökat samspel ochforskningssamarbete. Ett nytt treårigt program för verkstadstekniskforskning om totalt 75 nuljoner kronor föreslås under anslaget F I. Tekniskforskning och utveckling. Programmet skaU uiriktas främst mot nya eUerförbättrade tiUämpningar av informationsteknologi för utveckling av produktereUer processer. Förmågan att producera och använda teknisktkunnande och kompetens har bUvit aUt viktigare för näringsUvetskonkurtenskraft. Vidare har det svenska FoU-systemet genomgått storamstimtioneUa förändringar . Behovet av en sammanhåUennäringsUvsinriktad teknik-poUtik har därmed bUvit uppenbart. Regeringen har föravsUct att sammankaUa en gmpp förettädare från olika delar av det svenskaFoU-systemet för att ta fram beslutsunderlag och föreslå riktlinjer för ensvensk teknikpoUtUc på det näringspoUtiska området. Såväl nysatsningama på kompetenscentra,verkstadsteknisk forskning och bidrag tiU tekniköverföring som den pågåendeomstmkmreringen och förstärkningen av industriforskningsmstimten kommer artbidra tiU en förstärkning av teknikutvecklingen inom en rad branscher och industrigrenarav betydelse för svensk ekonomi däribland skogs-, verksfads- ochUvsmedelsindustriema. Regeringenberäknar en besparing om 50 mUjoner kronor för anslaget F 5. Denberäknade UtgiftsutveckUngen på området Teknisk forskning och utveckling t.o.m.år 1998 tiU följd av tidigare fattade beslut samt förslagen i 1995 årsbudgetproposition är följande (mUjoner kronor): 1994/95:100 BU. varav beräknat för juli 95-juni 96 Beräknad Beräknad besparing besparing 1997' 1998' Absoluta tal Relativa tal 1484,3 1797,4 2 426,5 1654,1 of -50,0 'Prisnivå 1995/96. Teknisk forskning och utveckling 1993/94 Utgift 530 896 815 Reservation 319 460 230 1994/95 Anslag 580 320 000 1995/96 Förslag 1 066 465 000 varav709 796 000 beräknat för Anslaget disponeras av främst för att främjaoch stödja teknisk forskning och utveckUng. Medel anvisas till prioriteradeområden såsom basteknologiema materialteknik, bioteknik och teknik för komplexasystem samt utvecklingsområdena biomedicinsk teknik, produktionsteknik,processteknik, transportteknik och mUjöteknik. Under anslaget ryms även medelför uidustriforskningsinstimtens ramprogram, tvärvetenskapUgamaterialkonsortier, teknikbaserade utvecklingsprojekt, deltagande i Eureka ochprogram för fordonsteknik, flygteknik, fräråvambaserad industri samt för småoch medelstora företag. /96 anvisas under anslaget de medel som disponeras församarbetsprojekt inom EG:s ramprogram för forskning, teknisk utveckling ochdemonstration samt för stimulansåtgärder för att öka det svenska deltagandet iEG-projekt. Medel för dessa ändamål anvisades under /95 underanslaget F 7. Europeiskt forsknings- och utveckUngsarbete. Frånanslaget finansieras dessutom viss verksamhet vid Forskningsrådsnänmden inomområdet teknisk vetenskapUg mformationsförsörjning, däribland forsknings- ochutvecklingsarbete. NUTEKhar i sm årsredovisning beskrivit resultaten i form av prestationer ocheffekter av : s msatser när det gäUer stöd tiU teknisk forskning ochutveckling under /94. Regeringens överväganden Prop. UnderUttera A. NäringspoUtUc m.m. lämnas en närmare redogörelse för :sverksamhetsområde Teknisk forskning och utveckling samt regeringens bedömningav : s resultat. Regeringen anser att de riktiinjer som lades fest ipropositionen (1992/93:170) om forskning för kunskap och framsteg bör gäUa ävenför /96. har i sfri anslagsframstäUning föreslagit att30 industrirelaterade kompetenscentra skaU byggas upp vid högskolan. Medelsbehovetutöver tidigare givna anslagsramar för samtUga 30 kompetenscentra uppgår enUgtNUTEK tiU 130 mUjoner kronor för /96. Kompetenscentra innebär enmöjUghet att snabbt och brett stärka näringsUvets teknikfömyelse genomforskningssamverkan med svenska högskolor. För detta ändamål bör 60 mUjonerkronor tiUföras för /96. Den kompletterande finansieringenbör i första hand sökas uiom befintUga budgetramar för tekniskforskning och utveckling, friformationsteknologi och energiforskning samt frånaltemativa finansiärer som exempelvis forskning forskning. De medel som avsatts tiUkompetenscentra under detta anslag bör kunna användas för att finansiera kompetenscentrainom samtUga de teknikområden arbetat med i urvalsprocessen. Verkstadsmdustrin har stor betydelse för svenskekonomi och sysselsättning. har de statUga msatsema för forskning och utveckling inriktade mot denna del av det svenska näringsUvet minskat. bör på regeringens uppdrag tiUsammans med verkstadsindustrin arbeta fram ert tteårigt program för verkstads- I tekniskforskning och utveckling inrikfat främst mot nya eUer förbättrade tiUämpningarav informationsteknologi för utveckUng av produkter och processer. För dettaändamål bör 25 nuljoner kronor tiUföras anslaget. EG:s Qärde ramprogram för forskning och utvecklingsyftar tiiU art stärka europeisk industris konkurrenskraft. Det är angelägetatt öka det svenska deltagandet för att svenska företag och det svenskaforskarsam-häUet ska kunna ta del av och exploatera den avsevärda kunskapsmassasom ramprogrammet utgör. Ökatdeltagande av svenska företag är särskUt angeläget. Det kan åstadkommas genomatt små och medelstora företag stimuleras att komma över de hinder i form avbl. a. resurskrävande ansökningsarbete som Ugger i vägen för projektsamverkan iEG. Ett annat sätt att få ökat deltagande av företag är att skapa uicitamentför fristimt, universitet och högskolor så att de i ökad utsttäckning sökermedverkan från företag i den svenska delen av projekticonsortier. Det bör ankonuna på regeringen att utfärcfa närmareföreskrifter för sådan stimulans. För stimulansåtgärder beräknas högst 40mUjoner kronor för /96. Svenska deltagare i EG-projekt, som startade föreEES-avtalets Ucraftttädande, fick svenskt statUgt stöd motsvarande det stöd som EG ger tiU företag, uistimt och uistimtioner som deltar i EG-projekt. Dessa svenska projekt måste finansieras nationeUt under hela projektperioden. Behovet av denna typ avprojektstöd minskar således i takt med att Prop. 1994/95:100 projekt somstartade före Ucraftträdande avvecklas. 13 budgetåret1995/96 beräknas högst 65 nuljoner kronor för stöd tiU dessa projekt. Därefterbör detta stöd kunna avvecklas. För den verksamhet som finansieras över anslaget F1. Teknisk forskning och utveckUng beräknas ett medelsbehov om 1 066 mUjonerkronor. Beräkningen har gjorts med utgångspunkt i de förslag som lämnades iprop. 1992/93:170. Anslaget omfettas av regeringens sparkrav på utgifter förstatUg konsumtion. /96 har anslaget räknats ned med 15,6 mUjonerkronor. Vid årets utgång motsvarar besparingen en real nivåsänkning på 3%.NUTEK fömtsatts kunna använda evenmeUt anslagssparande från det tidigareanslaget F 7. Europeiskt forsknings- och utvecklingsarbete för avsett ändamål. För bidrag tiU förforsknings- och utvecklingsverksamhet mom området teknisk-vetenskapUginformationsförsörjning har 3,6 mUjoner kronor beräknats. För /95 har regeringen, i Ukhet medtidigare budgetår, av bemyndigats att godkänna avtal och beslut somrör stöd tiU teknisk forskning och utveckUng m.m. vilka innebär åtaganden förflera budgetår. Även under /96 bör det skapas möjUghet att fördelar av verksamheten göra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattarlångsUctiga ramprogram och insatsområden under en femårig planeringsperiod. Regeringen bör därför av bemyndigas attunder /96 få fatta beslut om stöd tiU teknisk forskning ochutveckling, som inberäknat löpande avtal och beslut, mnebär åtaganden om högst290 mUjoner kronor under , högst 260 mUjoner kronor , högst 210 mUjoner kronor under och högst 180mUjoner kronor under . Det bör ankomma på regeringen att utfärda närmareföreskrifter för medlens användning. 1.tiU Teknisk forskning ochutveckling för /96 anvisar ett reservationsanslag på , 2.bemyndigar regeringen att, ienUghet med vad som har anförts, under /96 låta staten ta på sigekonomiska förpliktelser i samband med stöd tiU teknisk forskning ochutvecklingsarbete m.m. som mberäknat löpande avtal och beslut, umebär åtagandenom högst under , högst , högst under budgefaret 1999 och högst under , 3.medger att evenmeUtanslagssparande på det tidigare anslaget F 7. Europeiskt forsknings- ochutvecklingsarbete får användas enUgt vad regeringen tidigare anfört. 1993/94 Utgift 255 760 000 Reservation 147 313 000 ''' ' 1994/95 Anslag 352 920 000 1995/96 Förslag 536 500 000 Anslaget disponeras av för art främja och stödjateknisk forskning och utveckling mom området informationsteknologi (IT).Verksamheten bedrivs inom fyra delområden: Mikroelekttonik, Datavetenskap ochkommunikation, lT:s användning samt Industrirelaterade kompetenscentra. Ianslaget mgår medel för att deltaga i projekt inom Eureka. har i sin årsredovisning beskrivit resultateni form av prestationer och effekter av : s msatser när det gäUer stöd tiUteknisk forskmng och utveckling mom IT-området under /94. UnderUttera A. NäringspoUtik m.m. lämnas en närmare redogörelse för Teknisk forskning och utveckUng samt regeringens bedömning avNUTEK:s resultat. Regeringen anser att de riktlinjer som lades fast ipropositionen (1992/93:170) om forskning för kunskap och framsteg bör gäUa ävenför /96. För den verksamhet som finansieras över anslaget F2. Informationsteknologi beräknas ett medelsbehov om 536 mUjoner kronor. Beräkningenhar gjorts med utgångspunkt i det förslag som lämnades i prop. 1992/93:170.Anslaget omfattas av regeringens sparkrav på utgifter för StatUg /96 har anslaget räknats ned med 9,5 nuljoner kronor. Vid åretsutgång motsvarar besparingen en real ruvåsänkning på . Inom ramen för detta anslag bör det liksom momramen för anslaget . Teknisk forskning och utveckUng, skapas möjUghet attför delar av verksamheten göra ekononuska åtaganden som exempelvis omfettarlångsUctiga ramprogram och msatsområden under en femårig planeringspericxl.Regeringen bör därför av bemyndigas att under /96 fåfatta beslut om stöd tUl teknisk forskning och utveckling inom IT-området som,inberäknat löpande avtal och beslut, umebär åtaganden på högst 150 000 000kronor under , högst under ,högst under och högst . Förslag tillriksdagsbeslut Prop. 1.tiU Informationsteknologi /96 anvisar ett reservationsanslag på , 2.bemyndigar regeringen att /96 låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband medstöd tiU teknisk forskmng och utveckUng, m.m. inom IT-området som, mberäknatlöpande avtal och beslut, umebär åtaganden på högst , högst under , högst 100 000 000kr under budgefaret 1999 och högst under budgefaret 2000. Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet 1993/94 Utgift 35630 000 1994/95 Anslag 41560 000 1995/96 Förslag 48800 000 Stiftelsen attachéverksamhet,STATT, är en offentiig stiftelse med svenska staten ochIngenjörsvetenskaps-akademien som huvudmän. Syftet är att - genom bevakning ochrapportering om den tekniska och industrieUa utvecklingen mom olikaindustrinationer - bidra tiU ökad produktivitet och kunskapskraft i svensktnäringsUv. Underbudgetåret har en översyn av verksamheten vid STATT utförts av de två stiftarnaNäringsdepartementet och . Översynen tar bl.a. uppverksamhetens karaktär och inriktning, möjUgheter att öka nyttan av denna samtframtida organisationsform. STATT: s styrelse har tiUsart en arbetsgmpp för attsnabbufreda förslagen i översynen. Arbetsgmppens rapport har behandlats på ettstyrelsemöte . Rapporten innehåUer förslag rörande framtidaverksamhet, organisation ete. Regeringen avser att efter överläggningar medIngenjörsvetenskapsakademien behandla frågan. I medlen som anvisades tiU STATT för budgetåret1994/95 mgår 8 mUjoner Icronor avsedda för exportfrämjande insatser för små ochmedelstora företag. STATT har efter samråd med Exportråd och i närakontakt med påböijat uppläggningen av hur dessa medel skall användas. Regermgen beräknar anslaget tUl 48 800 000 kronorför /96. Anslaget omfattas av regeringens sparkrav på utgifterför statUg konsumtion. /96 har anslaget räknats ned med 1,5nuljoner kronor. Vid årets utgång motsvarar besparingen en real nivåsänkning på3 %. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. tiUBidrag till Stiftelsen attachéverksamhet /1996 anvisar ett reservationsanslag på . 1993/94 Utgift 5 362 000 1994/95 Anslag 5 648 000 1995/96 Förslag 8 670 000 Under detta anslag anvisas medel tiU löne- ochövriga förvaltningskostnader samt lokalkosmader vid Rymdstyrelsen. Deövergripande mål som gäUer för perioden /94 - 1995/96 bör Ugga fast. Rymdstyrelsensresultatredovisning visar att verksainheten bedrivs med en sådan uiriktning attde uppsatta målen kan nås. Regeringen konstaterar att RRV uite har haft någrauivändningar i revisionsberättelsen avseende Rymdstyrelsen. Regeringenanser att de riktlinjer som lades fast forskningspoUtiskaproposition bör gäUa även för /96. Regeringen beräknar anslaget tiU 8 670 000 kronorför /96 efter pris- och löneomräkning. Myndigheten omfattas av regeringens sparkrav på utgifter för statUg konsumtion. /96 har anslaget räknats ned med . Vid årets utgång motsvarar besparingen en real nivåsänkning på . Förslag tiU riksdagsbeslut Prop. tiURymdstyrelsen: Förvaltningskostnader för /96 anvisar ettramanslag på . 1994/95 Anslag 539 130 000 1995/96 Förslag 757 900 000 Under detta anslag anvisas medel för rymdforskning,ärranalys och industriutveckling samt för det europeiska rymdsamarbetet friomEuropean , , och bUaterala samarbete främst medFrankrike och . Merpartenav Rymdstyrelsens utgifter mom detta anslag utgörs av avtalsbundna bidrag tUl , . Dessa bidrag är föremål för pris- och valutajusteringar, somdelvis görs i efterhand. ESA:s framtida program diskuterades senast påministemivå i . Man beslöt då om fortsatt europeisktrymdsamarbete av ungefär samma omfattning som . De betydande poUtiskaoch ekononuska förändringar som därefter ägt mm uitemationeUt har i hög gradpåverkat rymdverksamheten. Detta har lett tiU att vissa förändringar gjortseUer planeras inom ramen för ESA:s program. Inom sker en anpassning tiU enkrympande budget och nya möjUgheter tiU vidgat intemationeUt samarbete. Nästamöte på ministernivå planeras att äga mm . Del av anslaget avser bUateralt samarbete. Främstsamarbetar med FrankrUce i fjärranalysprogrammet SPGT där diskussionerpågår om nästa generation av satelUter, SPGT 5 och 6. har beslutat attdelta i utvecklingen av mUjöuistmmentet Vegetation, som skaU placeras på SPGT4-satelUten för uppsändning 1997. Projektet bedrivs tiUsammans medFrankrike, och EU. Beslut har fettats om att genomförasatelUtprojektet under svensk ledning i samarbete med , ochFinland. Projektet, som avser utveckling av en forskningssatelUt som skaUskjutas upp 1997, är nu inne i en utveckUngsfes. Regeringen har förordnat ensärskUd utredare med uppgift att genomföra en översyn av den svenskarymdverksamheten (dfr. Resultatet av översynen skaU redovisas tiUregeringen . Regeringen beräknar anslaget tiJUl 758 mUjonerkronor för budgetåret Prop. 1994/95:100 1995/96. Anslaget omfattas avregeringens sparkrav på utgifter för statUg Bil. /96 har ansfaget räknats ned med 1,4 mUjoner kronor. För /95 har regeringen, i Ukhet medtidigare budgetår, av bemyndigats att godkänna avtal och beslut, somrör stöd tUl rymdverksamhet, vilka umebär åtaganden för flera budgetår.Ingående bemyndigandeskuld 1995/96 beräknas tiU I 503 nuljoner kronor. Skuldenfördelar sig på budgetår enUgt nedan (nuljoner kronor). 1995/96 1997 1998 1999 2000 Totalt 685 331 189 165 133 I503 Även under /96 bör det skapasmöjUghet att för delar av verksamheten göra ekononuska åtaganden som exempelvisomfattar långsiktiga program under en flerårig planeringspericxl. Regeringenbör därför av bemyndigas att under /96 få fatta beslutom stöd tiU rymdverksamhet som umebär åtaganden om högst 1 028 mUjoner kronorunder kommande budgetår. Regeringen beräknar en besparing om 50 nuljonerkronor för anslaget F 5. 1. tiU Rymdverksamhet för /96 anvisarett ramanslag på , 2. bemyndigar regeringen att under budgetåret1995/96 ikläda staten nya förpliktelser för betalningar under kommande budgetår inom rymdverksamhet om högst 1 . 1993/94 Utgift 5 520 000 1994/95 Anslag 5 520 000 1995/96 Förslag 8 200 000 Från anslaget lämnas statens bidrag tiUIngenjörsvetenskapsakademiens (JSA) gmndläggande verksamhet. Denna omfattar rVA:s lednings funktion, kontakt- och rådgivningsverksamhet och bibUotek, delar av rVA:s utredningsverksamhet, IVA:s utiandssekretariat, dess ekonomisek- retariat samt informationsverksamhet. IVA är ett samfund av invalda ledamöter som är verksamma inom teknik, vetenskap, industrieU produktion och ekononu. IVA:s huvuduppgift är, såsom det uttrycks i 160 dess stadgar, att tiUsamhäUets gagn främja ingenjörsvetenskap och Prop. 1994/95:100 näringsUv.Verksamheten inriktas på att följa, analysera och informera Bil. 13 om dentekniska och mdustrieUt-ekonomiska utvecklingen, samt att skapa och initierasamverkan meUan olika teknikområden. För /96 beräknas det stathga bidraget tiU rVA:sgmndläggande verksamhet tiU . tiUBidrag till för /96 anvisar ettanslag på . 11 1994/95. Bygg- och bostadsväsendet Prop. Bostadspolitikensuppgift är att trygga alla människors behov av en god bostad till rimligkostnad och en trygg närmiljö. Detta grundläggande mål måste dock ständigtpreciseras mot bakgrund av ändrade förutsättningar och krävsomprövning och fömyelse av de bostadspolitiska medlen. Statens an.s\'ar för bostadspolitiken är bl.a. attse till att kostnadema fördelas rättvist, att finansiering och byggande sker påett resurseffektivt sätt och att bostadsförsörjningen till inriktning ochomfattning medger en reell valfrihet för alla. Staten har vidare ansvar för att t()rmulera de kravsom gäller för byggnaders, anläggningars och bygg produkters egenskaper för atttillgodose väsentliga allmänna intressen .samt för tillsynen av att kravenföljs upp. Åtgärder för att undanröja och förebygga hälsorisker framstår härsom särskilt viktiga. Forskning och utveckling vad gäller markanvändning,byggande och förvaltning lämnar ett viktigt bidrag till detta arbete. Som framgår av regeringsförklaringen är enförutsättning för hållbar tillväxt en god hushållning med de gemensammaresursema. Det gäller att skapa fungerande kretslopp. Producentema har här ettsärskilt ans\'ar. Arbetslösheteni byggbranschen är mycket hög och måste ses med stor oro. Förutom att denmedför mänskligt lidande och otrygghet fmns risk för kapacitelsbrist närbyggandet väl kommer igång. Regeringen har lagt fram en politikför tillväxt, sysselsättning och välfärd .som tagitställning till. En förutsättning för att byggnadsproduklionen skall kommaigång är ett lägre ränteläge än lör närvarande. Regeringens ekonomiska politikär inriktad pä delta. Betydande resurser omfördelas för att ökabygg.sy.s.sel.sättningen . Inom bostad.somrädet kommer, som framgårav avsnittet Den statliga bostadsfinansieringen, en extra subvention om 15 %att lämnas för reparation, om- och tillbyggnad av bostäder inklusivetillgänglighetsskapande åtgärder. Vidare utvidgas stödet för ombyggnad avbostäder för äldre till att även gälla personer med fysiska och psykiskafunktionshinder. Ett särskilt bidrag för klimatförbättring i bostäder harinförts. Därutöver ges stöd för insatser inom miljö-, kultur- och kommunikationsområdenasamt för offentliga lokaler. Regeringen avser att noga följa utvecklingen vadgäller sysselsättningen inom byggbran.schen samt att redovisa över\'ägandena med anledning av detta i kompletteringspropositionen. " Förändringar ibostadsftnansieringssvstemet Prop. 13 Beslut har fattats om att återställa nivånför räntebidrag.