prop · GH03173 · 1994-01-01 00:00:00 — I tredje stycket uttalas att bostadstillägg inte lämnas för sådan bostads- kostnad som är bestämd utifrån pensionärens inkomst. 3 Paragrafen motsvarar 9 lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. 4 I första stycket anges att bostadstillägget utges med en viss procentsats av bostadskostnaden. Vidare anges de bostadskostnadsgränser inom vilka bostadstillägg kan utges. I andra stycket finns en begränsning när det gäller beräkningen av bostadstillägget. För pensionär som bor i tvåbäddsrum beräknas bostadstillägget på en övre bostadskostnadsgräns som motsvarar hälften av den gräns som anges i första stycket. Denna begränsning gäller inte makar. 5 Paragrafen motsvarar i allt väsentligt 5 i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. I första stycket anges att storleken på det bostadstillägg som lämnas är beroende av pensionärens årsinkomst. I årsinkomsten inräknas även beräknad avkastning av förmögenhet. Förmögenhet som sådan beaktas inte annat än genom dennas beräknade avkastning. I andra stycket anges de inkomster som skall undantas vid beräkningen av årsinkomst. Förutom de direkt angivna inkomsterna finns ett tillägg om att ersättning som utges som kostnadsersättning inte heller skall inräknas i årsinkomsten. Sådan ersättning kan exempelvis vara assistansersättning. Hur årsinkomsten och förmögenhetsavkastningen närmare skall beräknas regleras i föreskrifter som utfärdas av . 6 Minskningen av bostadstillägget är i huvudsak densamma som i 4 lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. I andra stycket anges att bostadstillägg inte betalas ut. Undantag härifrån görs om det i utbetalningen också ingår särskilt bostads- tillägg. Eftersom det särskilda bostadstillägget är konstruerat på sådant sätt att bidragstagaren aldrig skall hamna på en inkomstnivå understigande en skälig levnadsnivå, skall bostadstillägget alltid utbetalas oavsett belopp när rätt till särskilt bostadstillägg föreligger. 7 Paragrafen motsvarar i huvudsak de stadganden som angavs i lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension. För att särskilt bostadstillägg överhuvudtaget skall kunna utges krävs att pensionären uppbär bostadstillägg. Någon speciell ansökan om det särskilda bostadstillägget behöver inte inges utan prövar automatiskt om rätt till sådant tillägg föreligger. Syftet med det särskilda bostadstillägget är att en pensionär alltid skall tillförsäkras en sådan inkomst som medför att pensionären aldrig kan komma att bli beroende av socialbidrag. Riktlinjen vid bedömning om pensionärens inkomst understiger en skälig levnadsnivå bör vara den av i allmänna råd angivna vägledande socialbidragsnormen. När det gäller skälig bostadskostnad får denna i allmänhet anses vara skälig om den inte överstiger högsta godtagbara kostnad som följer av den norm rekommenderar för bostadskostnader vid beräkning av underhållsbidrag. I paragrafen anges de inkomster som skall beaktas. Som inkomst räknas bl.a. bostadstillägg. Detta inbegriper i förekommande fall även det kompletterande bostadstillägget som kan lämnas av en kommun. 8 Paragrafen motsvarar 8 lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. 9 I paragrafen stadgas att bostadstillägget skall omprövas när förhållande som påverkar bostadstilläggets storlek ändras. Vidare stadgas att bostadstillägget får räknas om vid vissa ändringar av årsinkomsten. Paragrafen motsvarar i stort 6 lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension, förutom att omräkning får göras vid ytterligare situationer och att omräkning får ske utan att någon föregående underrättelse om detta utsänds till pensionären. Enligt paragrafen får, till skillnad mot tidigare lagstiftning, omräkning ske vid ändring av alla avtalspensioner eller motsvarande ersättningar som grundar sig på kollektivavtal. Bostadstillägget får även räknas om när folkpension och pensionstillskott ändras. En omräkning kan komma ifråga även om den aktuella inkomsten enligt 5 inte skall ingå i årsinkomsten, eftersom folkpensionen är samordnad med inkomster som i vissa fall skall inräknas i årsinkomsten. Omräkningen görs utan ansökan och får ske både när inkomsten ökar och när inkomsten minskar. Något medgivande för omräkning behöver inte inhämtas. Bostadstillägget får även räknas om utan föregående underrättelse när hyres- höjning sker eller när avgiftshöjning för bostadsrättslägenhet vidtas. En sådan omräkning får dock inte göras utan att den berörde har lämnat sitt medgivande härtill. Anledningen till detta är att en sådan höjning ofta medför att ett högre bostadstillägg skall komma att utges och det får därför krävas att den bidragsberättigade tar aktiv del i att en sådan bidragshöjning kommer till stånd. Grundprincipen är att en ändring av bostadstillägget skall ske månaden efter den månad då förhållandena som påverkar bidraget ändrats. Ett undantag finns dock, nämligen om de ändrade förhållandena avser hela månaden. Då skall ändringen av bostadstillägget gälla från och med den månaden. 10 I paragrafen anges att frågor enligt lagen handhas av och de allmänna försäkringskassorna. Hur bostadstilläggsfrågor skall prövas i den allmänna regleras närmare av regeringen eller av den myndighet som regeringen föreskriver. 11 I paragrafen anges att ansökan om bostadstillägg skall ske skriftligt. Paragrafen motsvarar 11 i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. 12 Paragrafen motsvarar 12 lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. 13 Enligt paragrafen kan under vissa omständigheter återbetalningskrav ställas på den som uppburit bostadstillägg. Bestämmelsen har införts efter mönster av 20 kap. 4 AFL. Av 14 framgår att omprövning av ett beslut om återbetalning i vissa fall skall göras av socialförsäkringsnämnd. 14 Omprövning samt överklagande sker i enlighet med vad som stadgas i 20 kap. 10-13 lagen (1962:381) om allmän försäkring. 15 Eftersom bostadstillägget är så nära anknutet till pensionssystemet är ett flertal bestämmelser i även tillämpliga på bostadstillägget. De bestämmelser som avses är följande: 16 kap. 12 om utbetalning till annan, 17 kap. 1 om sammanträffande av förmåner,18 kap. 2 om tillsyn, 20 kap. 2a om provisoriskt beslut, 20 kap. 5 om preskription av bidrag, 20 kap. 6 om förbud mot utmätning och om överlåtelse av bidrag, 20 kap. 9 om uppgiftsskyldighet för statliga och kommunala myndigheter, arbetsgivare m.fl., Den nya lagen träder i kraft då lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension och lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension upphör att gälla. Enligt punkt 2 i övergångsbestämmelserna skall bestämmelserna i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension fortfarande tilläm- pas på bostadstillägg som avser tid före . Punkten 3 anger att bestämmelserna i lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension fortfarande skall tillämpas på särskilt kommunalt bostadstillägg som avser tid före . I både punkt 2 och 3 anges att bostadstillägg enligt äldre bestämmelser som lämnas efter skall bekostas av staten. För att undvika en i tiden utdragen och komplicerad redovisning samt avräkning av retroaktivt kommunalt bostadstillägg och särskilt kommunalt bostadstillägg skall kontantprincipen användas när det gäller att bedöma hur bostadstillägg enligt de upphävda lagarna skall bekostas. Det innebär att utbetalningar som sker efter bekostas av staten på samma sätt som bostadstillägg enligt den nya lagen skall bekostas av staten. I punkten 4 ges kommunerna möjlighet att med egna medel lämna bostadstillägg utöver vad som anges i 4 . Administrationen bekostas och sköts även i denna del av försäkringskassorna. skall däremot inte befatta sig med bedömningen av eller grunderna för vem som skall anses vara berättigad till sådant kompletterande bostadstillägg. Ett exempel på detta är när kommun beslutat att en högre bostadskostnadsgräns skall gälla för handikappade. Det ankommer då på kommunen att meddela vilka bidragstagare som omfattas av kommunens beslut. Regeringen utfärdar de bestämmelser som skall reglera denna administration. I punkten 5 anges att om kommunalt kompletterande bostadstillägg utges skall minskning enligt 6 första stycket först göras på det statligt utgående bostadstillägget. Förslaget till lag om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension Förslaget till lag om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension motsvarar bestämmelserna härom i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. Den nya lagen träder i kraft . Enligt punkten 2 i övergångsbestämmelserna skall bestämmelserna i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension fort- farande tillämpas på hustrutillägg som avser tiden före . Enligt punkten 3 skall hustrutillägg enligt den äldre lagstiftningen övergå till hustrutillägg enligt den nya lagstiftningen utan särskild ansökan. Punkten 4 motsvarar övergångsbestämmelsen i lagen (1988:883) om ändring i lagen om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. Upphävandet av den gamla lagstiftningen innebär att övergångsbestämmelsen i lagen (1983:962) om ändring i lagen om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg också upphör att gälla. Därigenom kan bestämmelsen om garantinivå som motsvarar det hustrutillägg som utgick för inte längre tillämpas. Punkten 5 motsvarar i övergångsbestämmelsen i lagen (1992:1280) om ändring i lagen om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Förslaget innebär endast en namnändring samt en ändring av redaktionell Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring Förslaget innebär att 13 upphävs. Upphävandet görs för att det inte längre finns några berättigade enligt paragrafen. Ändringen i 16 görs för att beräkningen av minskning av pension skall överensstämma med beräkningen i 6 lagen (1994:00) om bostadstillägg till pensionärer. Ändringen i 32 är endast en följdändring. Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Förslaget innebär endast en namnändring och hänvisning till nya lagen. Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott Förslaget avser endast en namnändring. Förslaget till lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Förslaget är en följdändring av att lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension upphävs. Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Förslaget gäller endast namnändringar samt hänvisningar till de föreslagna nya författningarna. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , P. , . Regeringen beslutar proposition 1993/94:173 Bostadstillägg till pensionärer 29