prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — 1990/91) om riktUnjer fbr polisens verksamhet.Riksdagsbeslutet innebar bl.a. en utveckling mot fortsatt decentraliseringsamt ökad inrikming mot förebyggande polisarbete. Vidare ladesRUcspolisstyrelsens roU som en mer renodlad central fbrvaltningsmyndighet fest. /93 infördes för polisens del ettnytt budgetsystem, som bygger på en mer resultetorienterad styming av verksamheten och på att medlen anvisas över ramanslag. VUctiga inslag i reformen är ökade krav på uppföljning och utvärdering samt att verksamhets- och ekonomiansvar 20 Den lokala och regionala nivån gavs genom dette ett väsentligt ökat ansvar iekonomiadmmisöativt hänseende. 1994/95:1(X) med budgetreformen förändrades polisensregionala lednings- Bilaga 3 organisation och den s.k. länspoUsmästarmcxlelleninfördes i hela landet. Med anledning av regeringens proposition(1992/93:50) om åtgärder för att stebilisera den svenska ekonomin beslutederiksdagen (bet. 1992/93:FiU01, rskr. 1992/93:134) att sammanlagt 500 miljonerIcronor skaU sparas inom område under tre budgetår.Besparingama skall tes ut inom poUsväsendet och huvudsakligen genomföras genomrationaliseringar och genom en övergång tiU studiemedelsfinansiering avpoUsutbildningen. Regeringen hade redan i regleringsbrevet förpoUsväsendet 1992/93 uppdragit tiU landets länsstyrelser att uterbete programför fortsatt rationaUsering av poUsverksamheten i länen. Genom ändringar ipolisförordningen (1984:730) överlämnades också åt länsstyrelsema att besluteom indelningen i poUsdistrikt och om polismyndighetemas gmndläggandeorganisation. infördes nya regler i poUsförordningen som gerlänsstyrelsema vidgade uppgifter i fråga om bl.a. samverkan, organisation ochadministration inom länets polis. RikspoUsstyrelsen har på uppdrag av regeringengenomfört den förändringen i gmndutbildningen att gmndkurs 1 från och /94 omfettes av studiestödssystemet enligt studiestödslagen(1973:349). I regleringsbrevet för polisen för budgetåret1993/94 upprepade regeringen kravet på länsstyrelsema att utarbete planer förrationaUsering inom länets polis t.o.m. /96. Regeringen beslöt vissa förändringarbeträffande Rikskrimi-nalpoUsen som innebär att denna får en i förhållande tiURikspoUsstyrelsen mer självständig stäUning. tUlsatte regeringen en parlamenteriskutredning om den centia poUsorganisationen, benämnd poUsutidning (dir.1994:19). Bakgmnden tiU beslutet var ett uttalande av (bet. 1993/94:JuU8, rskr. 1993/94:68). Uttedningens uppdrag var att lämnafbrslag tiU uppgifter och organisation för den centrala poUsorganisationen samtatt göra en utvärdering av det fbrändringsarbete som pågår inom poUsen på lokaloch regional nivå. Slutiigen skulle utredningen fbreslå en ny ordning fbrgmndutbUdning av poUser. Uttedningen redovisade hbsten 1994 delbetänkandetStudiemedels-finansierad poUsutbUdning (SOU 1994:103). Regeringen beslutede idecember 1994 att avveckla utredningen. Aveckhngen motiveras av attRikspoUsstyrelsens roll inom ett decenbliserat poUsväsende redan tidigare lagtsfest genom ovan redovisade beslut . Arbetet med att renodlaRikspoUsstyrelsens organisation i med dess nya roU som central förvaltningmyndighetbör enligt regeringen nu Icunna drivas vidare av styrelsen själv med den avriksdagen festiagda inriktningen som gmnd. Utredningens uppgift att utvärderaförändringsarbetet på lokal och regional nivå bör kunna bedrivas inom ramen för RikspoUsstyrelsens uppgift att vara motor i och stbdja rationaUseringsarbetet. kravpå besparingar inom polisväsendet som staUs gör det mindre lämpligtatt nu genomföra en särskild utvärdering. När arbetet kommit Prop. 1994/95:l(X) längre kommer regeringen återigen att överväga en extem utvärdering. RUcsdagen beslutede (bet.1993/94:KU10, rskr. 1993/94:17) att en genomgång av utredningen av mordet påstetsminister och en på denna utredning gmndad redovisning skuUegöras. Regeringen har beslutet om direktiv fbr kommissionenoch utsett ordförande. Kommissionens arbete skaU i förste hand avse denbrottsutredning som inte granskats av tidigare kommissioner, dvs. utredningsarbetetefter den 4 febmari 1987. RikspoUsstyrelsenhar fbr /94 lämnat sin andra årsredovisning enUgt förordningen(1993:134) om myndighetemas årsredovisning och anslagsframställning (FÅRAF).Rikspolisstyrelsen var fbr /93 undantegen från vissa av deförändringar i bokföringsförordningen (1979:1212) som ttädde ikraft 1 juU1991. Denna andra årsredovisning är därför den fbrste därbokföringsförordningens ökade krav på redovisning tillämpas fullt ut. Då det gäUer resultetredovisningen har det arbetesom bedrivit medfört en förbättring från föregående år,främst när det gäUer kvaUtetsuppföljning och resonemang om resultet ocheffekter Resultetredovisnmgen avseende den lokala poUsorganisationen uppfyllersåledes tiU störste delen de krav som stäUs i FÅRAF. Beskrivningen av helapoUsväsendets verksamhet har också gjorts mycket informativ. RUcspoUsstyrelsenmåste dock fortsatte att utveckla den stmktur som uppföljningen av verksamhetenskaU ske i. När det gäller den ekonomiska redovisningeninnehåUer () revisionsberättelse invändningar mot definansieUa delama i årsredovisningen. Invändningama är så aUvarUga att RRV:sbedömning är att poUsväsendets årsredovisning inte är rättvisande. Avrevisionsrapporten kan utiäsas att bristema i huvudsak beror på fbr lågredovisningskompetens på den centrala nivån. RikspoUsstyrelsen har däremotlyckats bygga upp den ekonomiadministrativa kompetensen inom övriga områden ochpå regional och lokal nivå så att den i stort svarar mot det nya styrformemaskrav. Regeringen delar RRV:s bedömning av redovisningen.RikspoUsstyrelsen måste skyndsamt höja kompetensen och utöka resursema för denekononuska redovisningen på central nivå högst väsentiigt. Justitiedepartementethar redan i samband med att RRV lämnade sin revisionsberättelse förvissat sigom att börjat vidte åtgärder fbr att höjaredovisningskompetensen inom styrelsen. Denlokala polisorganisationen producerade 35,5 mUjoner /94 tiU en kostnad av 8 908 mUjoner kronor, en reeU resursökningjämfört med /93 motsvarande ca 650 årsarbetskrafter, i huvudsakpå poUsmanssidan. Verksamhetens sammansättning fördelades på verksamhetsgrenarna under budgetår 1993/94enUgt följande: 1994/95:100 Bilaga 3 De förändringar i verksamhetens sammansättning somskett jämfbrt med fbregående budgetår beror i huvudsak på förändrade rapporteringsprinciper.En faktisk ökning har dock skett när det gäUer såväl övervakning sombrottsutredning. Ett mått på arbetsbelastning för poUsensbrottsutredningsverksamhet är antelet inkomna ärenden per 1000verksamhetstimmar. För flera ärendegmpper har arbetsbelastningen mätt på dettevis minskat. indUcerar att det finns ett uti7mme fbr att ytterUgareprioritera angelägna områden. Ett sådant område där polisen redan ökat sinresursinsats är våldsärenden. Andelen våldsärenden som redovisas tiUåklagare har härigenom ökat från tiU61 %. Utvecklingen av ancalec f ärdigurbildade poliser Den dåvarande regeringenredovisade i budgetpropositionen för /93 att antalet utbildadepoUsmän i riket bör vara ca 16 7(X). hade ingen erinran däremot. Detmålet uppnåddes sedan de poUsaspiranter som antegits i slutet av1980-talet och början av 1990-lalet bUvit färdigutbildade. Av prognoser i denfördjupade ansIagsframstäUningen som lämnade i febmari 1994framgår att antalet färdigutbUdade poliser i juU 1995 kommer att vara ca 17 500.Prognoser om antalet färdigutbildade poliser är dock vanskliga att göra dåutbildningen av en polisaspirant tar och det hinnerinträffa många andra personalförändringar, t.ex. förtidspensioneringar eUeratt poUser får anstäUningar utanför poUsväsendet. AntaletpoUsaspiranter som är under utbildning uppgår tiU 1382 varav 413 kommer attha slutfbrt sin utbildning . Under /96 beräknas 580bU färdiga med sin utbUdning. /94 hade av de rekryterade polisaspiranternainvandrarbakgmnd. Andelen kvinnor som rekryteras tiU poUsyrket har under desenaste tre åren legat på . 1994/95:100 Bilaga 3 - Minskabrottsligheten och öka tryggheten. - Problemorienterat polisarbete;brottsförebyggande och i sam verkan med andra. -Ekonomisk brottsUghet. 4.1 Mål och strategi Regeringenhar gjort en fbrdjupad prövning av polisens verksamhetsin-rikming. Detkriminalpolitiska målet fbr poUsen skall även fortsättningsvis vara att minskabrottsUgheten och öka tryggheten i samhäUet. Detproblemorienterade synsättet är strategin fbr polisens arbete. Kunskapen omkriminella handUngar och bakomliggande orsaker skaU användas aktivt fbr attförhindra att brott och ordningsstömingar uppstår. En bärande tanke i detproblemorienterade polisarbetet är att polisen skaU samarbete med föreningar, fbreteg, uistitutioner och myndigheter i Prop.1994/95:100 samhäUet. Ett stort ansvar för att samarbete och samverkan sker igemen- Bilaga 3 samma frågor åvUar poUsen. För att kunna uppfyUa målen och arbete efterstrategm skaU utvecklingsarbetet av poUsverksamheten för de närmaste årenfölja två huvudlinjer; en fbr närpoUsverksamhet och en för den kvalificeradebrottsut-redningsverksamheten. I den genomgripande organisationsförändring sompågår inom den lokala polisorganisationen har närpolisverksamheten enframskjuten plats. I samtUga tre storstedslän har beslut fettets om indeUiing inärpoUs-områden. Där men även i andra delar av landet ligger man väl framme isitt förändringsarbete och idéema om det mer problemorienterade poUs-arbetetbörjar vinna aUmänt gehör och fbrståelse. De riktede utbUdningsinsatser somRUcspoUsstyrelsen genomfört har bidragit tiU denna utvecklmg. Regeringen har för innevarande budgetår gjort ensärskUd satsning om 20 mUjoner kronor på närpoUsverksamheten, främst för attstödja kompetensuppbyggnaden, men även för att stödja metod- ochteknikutveck-Ungen. I närpoUsverksamheten är det av stor vUrt attbättre utnyttja den generaUstkompetens som poUsmännen har fått i sin utbUdningoch utifrån ett problemorienterat synsätt arbete för att minska brottsUghetenoch skapa trygghet i närsamhället. Arbetet med att genomföra närpolisorganisationenmåste fortsatte med kraft. Enligt regeringens mening är detta dessutom enmöjlighet för att kunna bibehåUa en effektiv poUsverksamhet trots krympanderesurser. När det gäller brottsuttedningsverksamheten hardenna traditioneUt bedrivits vid kriminalavdehiingama. harutveckUngen aUt mer gått mot att denna verksamhet även bedrivs inom andra avorganisationens delar t.ex. ordnings- och trafikavdelningama. Näste steg idenna utveckling är att utredningar av den s.k. vardagsbrottsUgheten sker inomnärpolisverksamheten. leder tiU att kriminalpoUsen ges möjlighet attkoncentrera sig på den mer kvaUficerade spanings- och utredningsverksamheten. För att klara den kvalificeradebrottsutredningsverksamheten måste dock en utveckling av organisationen ochmetodema ske. Ett nytt område där kompetensen måste höjas och kunskap spridasär kriminalunderrättelse verksamheten. Kriminalunderrättelseverksamheten är en verksamhetunder utveckling inom svensk poUs. Krimmalunderrättelseverksamhet är en fiinktion som består i att inhämte, analysera samt delge information om brottsUngar eUer brott tiU olika delar av poUsorganisationen. RikskriminalpoUsen an svarar för denna funktion på den nationeUa och. På regional och lokal nivå måste det finnas organisatoriska enheter och kompetens för att samarbete med den centrafe nivån CKh fbr att kunna sammanstäUa och förmedla informationen tiU de operativa enhetema. underlättes av den pågående utvecklingen mot länskriminalavdel ningar. Sådana organisatoriska förändringar skapar goda fömtsättningar 25 för ett väl fiingerande samarbete meUan den regionala nivån och Riks- PoUsväsendet har i regleringsbrevet för innevarandebudgetår tiUdelats Bilaga för en särskild satsning på detkriminalpoUsiära området med syfte att bl.a. effektivisera fÖmndersökningsarbetetsärskilt när det gäUer våldsbrott och narkotikabrott samt annan grovbrottsUghet. RikspoUsstyrelsen har i enlighet med regeringens direktivredovisat en plan fbr medelsanvändningen. Brottsutredningsverksamheten är, oavsett om denbedrivs av kriminalpoUsen eUer inom närpoUsen, beroende av ett gott ocheffektivt samarbete meUan åklagare och poUs. samarbete måste utvecklasmed särskUd hänsyn tiU poUsens nya arbetssätt. Somen fbljd av vad som anges i Inledningen (avsnitt 5.1) om inriktningen påkriminalpoUtiken bör, fömtom det brottsfbrebyggande arbetet i allmänhet,bekämpningen av våldsbrotten och de ekonomiska brotten prioriteras. Hämtöverbör polisens arbete med bekämpning av narkotikabrottsUgheten ha fortsatt högprioritet. Detär av gmndläggande betydelse för att nå de övergripande kriminalpoUtiska målenatt så integritetskränkande brott som våldsbrott utreds och att gärningsmännenspåras upp och lagfors. En särskilt aUvarUg typ av våldsbrott som fått aUt meruppmärksamhet är hot mot vittaen, målsägande, åklagareoch polispersonal som delvis systematiskt framförts av mer eUer mindre löstorganiserade gmpper i de laU någon tUlhörande gmppen misstänks fbr brott.Fömtom det Udande som enskUda personer förorsakas utgör dette fenomen också etthot mot rättssteten som sådan. har förordnaten utredare med uppdrag att undersöka vilka åtgärder som kan förbättrasituationen fbr vitmen och målsäganden i domstol. Uttedaren skaU också lämnaförslag på åtgärder som kan fbrstärka målsägandes och vitmes skydd. Uppdragetsom skaU redovisas kommer att Ugga tiU gmnd fbr ytterligareöverväganden från regeringen sida i dessa frågor. Antalet anmälda våldsbrott har ökat under desenaste åren. SärskUt aUvarUgt är att den grova våldsbrottsUgheten ökat. PoUsenhar gjort särskilda satsningar mot våldsbrott och redovisar nu både ett störreantal och en högre andel ärenden tUl åklagare. Att bekämpa våldsbrottsUgheten skaU även ifortsättningen vara en prioriterad uppgift för poUsen. Både utredningar av våldsbrott och brottsfbrebyggande insatser måstet vidtes. Ett exempel på det sistaämnda som mte bara förhindrar brott utan också skapar trygghet är synUg övervakning på tider och platser där riskema fbr våldsbrott är stora. Det problemorienterade arbetssättet bör kunna ge förbättrade möjligheter 26 härvidlag.En arman åtgärd for att motverka grova våldsbrott är att be- gränsa antalet Ulegalavapen. Offren för våldsbrott måste ges stöd och skydd.RUcsdagen har beslutet Bilaga 3 om en rad ätgärder fbr att stärka brottsoffrensställning. Många av dessa beslut ttädde i kraft den 1 juU 1994. Omfattendeinformations- och UtbUdningsinsatser har gjorts av RUcspoUsstyrelsen fbr attfbrbereda poUs-myndighetema på de nya krav och förhåUningssätt som dessaåtgärder medför PoUsens stöd tiU brottsoffer har utvecklats bl.a. genom atts.k. trygghetspaket tUlhandahåUs utsatte personer. Brottsofferjourer finns isamtUga län och poUsen stöder denna verlcsamhet. Vid vissa poUsmyndig-heter harsärskUda utbUdningsinsatser gjorts fbr att fbrbättra utredningarna avvåldsbrott mot kvirmor. UtbUdning har också givits tiU stödpersoner inombrotts- och kvinnojourer. arbete måste fortsatte. PoUsenskaU aktivt medverka tiU att effektivisera samhäUets insatser mot ekonomiskbrottslighet. Arbetet skaU ges en inriktning både mot brottsförebyggande ochmot brottsuttedande verksamhet. PoUsen skaU nära samarbete med andra berördamyndigheter och organ, såsom åklagare, skattemyndigheter, konkursförvaltare,kronofogdemyndigheter och tullmyndigheter. På central nivå kommer, enligt ett förslag frånRUcsåklagaren, ett nära samarbete att inledas meUan förspecieUa mål och RikskriminalpoUsens ekorotel under medverkan av expertis frånskatteväsendet och exekutionsväsendet. skaU stödjautvecklandet av detta samarbete och skaU därvid bl.a. se tiU att den centralauttedningsverksamheten i fråga om eko-brott på lämpUgt sätt knyts samman medverksamheten vid RikskriminalpoUsen i övrigt. På liknande sätt bör samarbetetmeUan poUs, åklagare och andra berörda myndighet på regional nivå utvecklas. Kompetensen hos de poUsmän som utreder ekobrott harstärkts och kommer att stärkas ytterligare genom centia utbildningssatsningar.Investeringar har också gjorts for att tiUgcxlose behovet av mcxlemt datestbd iarbetet. Personalresursema kommer att öka när de planerade nyrekryteringarna avytterUgare utredare och ekonomer har genomförts i början av /96. RikspoUsstyrelsen har i regleringsbrevet förpoUsväsendet /95 tiUdelats 50 mUjoner kronor för satsnmgar motekonomisk brottslighet med syfte att bl.a. bygga ut verksamheten och föråtgärder i övrigt för att höja kompetensen och effektiviteten på området. RUcspoUsstyrelsenhar i enlighet med regeringens direktiv redovisat en plan fijrmedelsanvändningen. Av den framgår att medlen kommer att användas fbr dencentrala enhet som nämnts ovan samt för att öka antalet uti-edare och ekonomerpå eko-rotiama mnt om i landet och då särskUt i storstädema. De särskUda medlenkonuner dämtöver att användas fbr art förbättra teknikstödet och fbr attgenomfbra utbildningar. Samhälletsinsatser mot narkotUca har vjuit framgångsrika men de under- sökningarsom görs bland vämpUktiga cx;h bland skolungdomar visar emeUertid tendenser tiUatt missbmket återigen ökar. Dessa tendenser är oroande och måste tes på stortaUvar. PoUsens insatser mot narkotikabrottsUgheten måste forsätte medoförminskad kraft. Regeringen noterar att poUsen meUan budgetåren 1992/93 och1993/94 ökat sina insatser mot narkotikabrott med . PoUsens insatser måste inriktes både pågatulangningen och den organiserade narkotikabrottsUgheten. PoUsen måste vidarete tiU vara de möjUgheter tiU samverkan med andra myndigheter ochorganisationer som finns i dette arbete. Inte minst vUctigt är det att poUsensinsatser riktes mot den narkotikahandel som förekommer bland unga människor. (Seäven Intemationella frågor nedan.) Måletför poUsens trafikövervakning är att skapa trygghet och säkerhet i trafiken ochatt minska antalet dödade och skadade. slogs fest i samband medbehandlingen av budgetproposition och gmndas på förslag iTrafikpolisutredningens betänkande Trafikpolisen mer än dubbelt bättre (SOU1992:81). har tiU regeringenslutredovisat det särskilda uppdrag man haft att verka för förbättringar ifråga om polisens trafikövervakning. I uppdraget angavs särskUt att flera avTrafikpoUs-uttednmgens fbrslag kan genomföras utan stetsmaktsbeslut och attgenomförandet av dessa i förste hand är en uppgift för länsstyrelsema iegenskap av högste poUsorgan i länen. I sin redovisning konsteterar RikspoUsstyrelsenatt de fleste länsstyrelsema har mlett reformeringen av trafikövervakningen ienlighet med TrafikpoUsutrednmgens gmndläggande idéer och fbrslag. RikspoUsstyrelsen och har , ienUghet med beslut med anledning av regeringens proposition omoafiksäkerheten på vägama mfor 2000-telet (prop. 1992/93:161, bet.1992/93:TU29, rskr. 1992/93:426), ti:äffat en ramöverenskommelse angåendetrafikövervakning på väg. I överenskommelsen, som i huvudsak avser perioden 1juU 1994 t.o.m. , redovisas rUctiinjer och rekommendationer förCrafikövervakningen. Tanken är att ramöverenskommelsen skaU följas upp påregional nivå genom överenskommelser meUan vägdirektören och länstyrelsen.Vägverket stäUer också medel tiU RikspoUsstyrelsens förfogande för inköp ochutveckling av teknisk utrustiung för trafikövervakning. , och har på regeringens uppdrag redovisat ett gemensamt utarbetet nationeUt trafiksäkerhetsprogram. I ttfiksäkerhetsprogrammet konstete ras att trafiksäkerhetsutvecklingen varit 28 mycket positiv och atttrafiksäkerhetsmålen därför kan skärpas tiU högst Prop. 1994/95:100 400 döda och 3 700 svårt skadade 2000. har antalet döda och skadadei trafiken minskat. kan tiU en del förklaras med att polisenstrafikövervakning intensifierats. PoUsen har bl.a. kraftigt ökat sina konttoUerav nykterheten i trafiken. Resultetet från dessa konttoUer pekar på attnykterheten i trafiken ökat. En fortsatt effektivisering skaU ske av poUsenstrafikövervakning genom ökad aktivitet och ökad synlighet från poUsens sida. Trafikövervakningen skaU inriktes mot detrafikmUjöer och trafiksituationer där risken för svåra olyckor är stor och påde tidpunkter då det är högtrafik. Onykterhet i trafiken, fortköming och andrafarUga beteenden skaU uppmärksammas särskUt. Utvecklingen mot att trafikövervakning utfbrs ävenav poUser med andra huvuduppgifter skall fortsatte. Samverkanmed och kommunema skall utvecklas vidare. Denintemationella brottslighetens utveckling, som berörts i inledningsavsnittet,har fbranlett polisen att öka samarbetet med poUs och tuU i andra länder. Som medlem i EU kan nu medverka i detfördjupade intemationella polissamarbete som utvecklas inom ramen för EU:s rättsligaoch inrikes samarbete. medverkar i ett antal arbetsgmpperrörande polisiära utvecklingsfrågor inom ramen fbr EU:s rättsUga och inrikessamarbete, den s.k. tredje pelaren. I dessa gmpper behandlas meUanstetiigasamarbetsfrågor rörande bl.a. bekämpning av terrorism, narkotUcabrottsUghetoch organiserad brottslighet. Inom RikspoUsstyrelsen finns en särskildorganisation fbr bl.a. dessa utvecklingsfrågor. En av de förste åtgärdema forSveriges del efier inttädet i EU är att sända sambandsmän tiU European DmgsUnit (EDU), som är placerat i . EDU är ett organ för poUssamarbete meUanEU-länder i fråga om narkotikabekämpning och utgör ett förste steg på vägen motatt organisera en intemationeU kriminalpolisbyrå, Europol. Ett av de vUctigaste inslagen när det gäller atteffektivisera det inter-nationeUa poUssamarbetet är att utvecklakriminalunderrättelseverksamheten. För del kommer RikskrimmalpoUsenatt ha en central roU inom dette område. Det intemationella polissamarbetet skall utvecklasmot bakgmnd av den mtemationeUa brottsutvecklmgen och av de nya möjligheter somfbljer med medlemskap i . SärskUd vUct bör därvid läggas vid detsamarbete som kommer att ske inom Europol. De nordiska ländemas poUs och tuU samarbetar sedanmånga år på ett effektivt sätt i fråga om narkotikabekämpningen, bl.a. genom att stetio- nera gemensamma nordiska poUs- eller tuUsambandsmän i olika länder. nordiska samarbete bör givetvis fortsatte. I vissa länder finns också svenska polissambandsmän som inte ingår i det nordiska samarbetet. framtiden kan fömtses att de fleste svenska poUssambandsmännen . 1994/95:1(X) kommer attinordnas i det nordiska samarbetet och att deras uppgifter Bilaga 3 kommeratt utvidgas tiU intemationeU brottslighet i aUmänhet. Utbyggnaden avsambandsmannaverksamheten skaU fortsatte. I störste möjUga utsttäckning börutbyggnaden ske inom ramen fbr det nordiska samarbetet. En vUctig del i arbetet är att utveckla metoder fbratt fbrhindra att den fria rörUgheten av personer och varor inom EU leder tillatt narkotika, vapen m.m. kan föras in i landet från andra EU-länder Här kansärskUt nämnas att kommer att bekämpa legaUseringssträvandena som finnspå sina håU i när det gäller narkotikabrott. kommer också sommedlem i EU att behålla en konttoll i anslutning tiU gränsema mot andramedlemsländer i syfte att hindra att bl.a. narkotUca och vapen införs iUegalt ilandet. Det är en uppgift fbr RUcspoUsstyrelsen att svara fbr detutvecklingsarbete som behövs på dette område för poUsens del. RegeringenbevUjade fbr /94 memtgifter på förverkställande av avvisningsbeslut i asylärenden. Av memt-giftema har 69miljoner kronor tegits i anspråk. Polisens totala kostaad inklusive memtgiftemaför denna verlcsamhet har beräknats till 127 miljo-nor kronor. Antalet personerdär avvisningsbeslutet verkställts var ca 30 000. finansieras motsvarande verksamhetvia förslagsanslag och regeringen fbreslår att så skaU ske även fbr budgetåret1995/96. Regeringens bedömning är att antelet verkstälUgheter kommer attminska. En särskUd uttedare har tUlsatts för att utredafrågor om verkställighet av beslut om avvisning och utvisning. 1 utredningensuppdrag ingår bl.a. att överväga viUcen myndighet som bör ha huvudansvaret fbrverkstäUigheten och om dette ansvar också bör innefatte kosmadsansvaret. RUcsdagengav (rskr. 1993/94:450) efter hemstäUan frånkonstihitionsutskottet (bet.