prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — I 1.Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon 1993/94 Utgift1994/95 Anslag 1995/96 Förslag Enligt lagen (1960:603) om bidrag till vissahandikappade ägare av motorfordon, som enligt SFS 1988:358 upphört att gällavid utgången av men alltjämt tillämpas övergångsvis i vissafall, betalas bidrag till sådana handikappade motorfordonsägare som har ettgällande beslut om befrielse från fordonsskatt. Bidragen motsvararskattekostnadema för viss mängd bensin som för ägare av bil uppgår till 700liter och för ägare av motorcykel till . Bidragen betalasi efterskott för budgetår Ärenden om bidrag handläggs fr.o.m. den 1 juli 1993av i . form av bilstöd för handikappade som börjat tillämpas den 1 oktober 1988medför att utbetalningarna på detta anslag minskar successivt. Förbrakningen påanslaget har visserligen varit större än budgeteratbelopp. Det hänger emellertid bl.a. samman med att bidragsbelopp för det gångnabudgetåret delvis har belastat anslaget för det nya budgetåret. Regeringen finnerdärför inte skäl att nu ändra det tidigare gjorda antagandet att förbmkningenpå anslaget i princip skall upphöra efter utgången av /95. Medhänsyn till den tidigare konstaterade eftersläpningen bör emellertid anslagetföras upp i statsbudgeten även /96, men då med ett formelltbelopp på . till Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon /96anvisar ett förslagsanslag på . Från detta anslag bekostas exportkreditbidragenligt lagen (1978:401) om exportkreditstöd. En fömtsättning för att exportkreditstöd skallkomma i fråga är bl. a. att exportkreditavtalet ingåtts före utgången av år1981. Ansökan om stöd görs i första hand hos . Nämndenprövar om de allmärma fömtsättningarna för stöd föreligger Stödet kan ges iform av antingen ett avdrag vid inkomsttaxeringen eller ett skattefritt bidrag.Bidrag ges bara om avdraget inte kan utnyttjas skattemässigt. Ansökan omutbetalning av bidrag skall göras hos senast efterdet att exportföretagets taxeringar för beskattningsåret har vunnit laga kraft. Någon tillföriitlig beräkning av kostnadema fördenna bidragsform kan inte göras. Ett av skälen till detta är att yrkandena ombidrag är beroende av taxeringsutfallet. Med hänsyn till osäkerheten om vilketmedelsbehov som kan bli aktuellt föreslår regeringen att anslaget förs upp medett formellt belopp på också i statsbudgeten för /96. tillExportkreditbidrag för /96 anvisar ett förslagsanslag på 1 000kr. Kostnader för vissa nämnder m.m. 1993/94 Utgift 1 892 000 1994/95 Anslag 3 112 000 1995/96 Förslag 2 016 000 varav 1 344 000 beräknat för Från anslaget betalas kostnader i regel arvodentill ledamöter och ersättare m.m. för (såvitt avserstatsverket). i vissa trygghetsfrågor. , Offentliga sektoms särskilda nämnd, Kontraktsdelegationen,Offentliga arbetsgivares samarbetsnämnd (såvitt avser statsverket). anslagetbetalas även bidrag till Nordiska skattevetenskapliga Prop.1994/95:100 forskningsrådet. Vid beräkning av anslaget har hänsyn tagits tillatt centrala förslagsnämnd upphör fr.o.m. den 1 juli 1995och att har brytits ut och anges under anslaget I 8.Regeringen föreslår att anslaget förs upp med . tillKostnader för vissa nämnder m.m. för /96 anvisar ettförslagsanslag på . 1993/94 Utgift 3 219 000 1994/95 Anslag 4 446 000 1995/96 Förslag 6 551000 varav 4 340 000 beräknat för har till uppgift att främjautvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentligaredovisning. Nämnden består av en ordförande och tio andraledamöter. Nänmdens kanslifunktion fullgörs av . Medhänsyn till att BFN inte har formulerat några specifika delmål förverksamheten och med hänsyn till att nämndens ekonomiska redovisning i storutsträckning är integrerad med redovisning har det varitdet svårt att göra en detaljerad resultatredovisning för /94.För att förbättra möjligheterna till nedbrytning av kostnaderaa har bl.a.tidsredovisningen lagts om inför /95. BFN har ett särskilt ansvar för att utvecklaredovisningsstandarden hos de små företagen. Nämnden har lagt ned betydanderesurser på att utarbeta en bokföringshandledning för nyblivna företagare. Enförsta upplaga trycktes och fram har trenytryckningar gjorts. Ifrågor avseende löpande bokföring, ADB och arkivering har nämnden initieratprojekt för att utarbeta rekommendationer avseende löpande bokföring medADB-hjälpmedel, elektroniskt överfört räkenskapsmaterial och telefax samt nyalagringsmedia. Ett annat angeläget område där det finns ett stort behov avvägledning är enskilda näringsidkares löpande bokföring och bokslut, särskiltmed inriktning på gränsdragningen mellan företagarensnäringsverksamhet och privatekonomi. Nämnden har initierat Prop. 1994/95:100ett projekt som är avsett att leda fram till en eller ett par rekommen- Bilaga 8 dationer och till kompletterande informationsmaterial. Liknande behovfinns beträffande handelsbolagens bokföring. Ett ytterligare problemområde ärbokföring i samband med fusioner, företagsombildningar m.m. BFN:s verksamhet som remissorgan kan inte planeraslångsiktigt men det kan förväntas att det behövs betydande insatser för dennaverksamhet. Den verksamhet som planeras kommer enligt nämndensbedömning att medföra ungefär samma personalbehov som för /95. Det finns ett stort behov av normgivning påredovisningsområdet. Särskilt med ekonomiska svårigheter förföretagen är det viktigt att dessa har en välordnad bokföring som underiag förbeslut. De redovisningsnormer som BFN har utfärdat harbidragit till att förbättra kvaliteten på företagens löpande bokföring ochbokslut. Detta har underlättat för finansiärer, anställda och det allmänna(bl.a. skatteförvaltningen) att korrekt bedöma företagens ställning ochresultat. Utfärdade normer avseende värderings- och bokslutsfrågor har medförtatt möjligheteraa att jämföra olika företags bokslut ökat. De har också medförtförbättrade föratsättningar för analys av företagens ekonomiska ställningeftersom nämndens kompletterande normgivning begränsat möjlighetema förföretagen att välja egna lösningar vid värdering av tillgångs- och skuldposter. En kommitté med uppgift att göra en översyn avredovisningslagstiftningen tillkallades (dir. 1991:71).Kommittén skall bl.a. överväga vilka principer som bör gälla för sådankompletterande normgivning som sker genom rekommendationer av olikaexpertorgan på redovisningsområdet. Genom tilläggsdirektiv (dir. 1992:19) harkommittén fått i uppdrag att också utreda frågan om BNS:s ställning. Denövergripande inriktningen av nämndens verksamhet bör därför vara oförändrad.Myndigheten omfattas av regeringens sparkrav på utgifter för statligkonsumtion. /96 har anslaget räknats ned med ca 0,3 miljonerkronor. Vid årets utgång motsvarar besparingen en nivåsänkning på . att till för /96 anvisa ettförslagsanslag på . Bidrag till av god Prop. 1993/94 Utgift 600 000 1994/95 Anslag 600 000 1995/96 Förslag 900 000 varav 600 000 beräknat för Från anslaget betalas bidrag till Stiftelsen förutvecklande av god redovisningssed, som bildades gemensamt av staten genomBokföringsnänmden, Föreningen och . tillBidrag till av god redovisningssed för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på . Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbanken Anslaget disponeras av och skall användas till kostnader som uppkommer vidförberedelser för och genomförande av försäljning av statens aktier iNordbanken. Regeringen har ännu inte beslutat om tidpunkt förförsäljning av statens aktier i . Ett förslagsanslag på 1 000 kronorbör anvisas även för /96. tillStatliga ägarinsatser m.m. i Nordbanken för /96 anvisar ettförslagsanslag på Bidrag till kapitalet i investeringsbanken . 1994/95 Anslag" 950 000 000 1995/96 Förslag 2 850 000 000 varav 1 för en 12-mänadersperiod " Förslag i tilläggsbudget (proposition 1994/95:40)till budgeten /95. Svenskt medlemskap i investeringsbankenföljer automatiskt med medlemskap i unionen. I propositionen1994/95:40 om budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. redogörsför den svenska kapitalinsatsen i banken. kapitalandel uppgår till 2026 miljoner ecu. Av kapitalinsatsen skall inbetalas till bankenvilket motsvarar ca 152,0 miljoner ecu. skall även göra inbetalningar till bankensreservfonder och andra avsättningar av vinstmedel. Bidraget skall uppgå tillknappt av reserverna och avsättningaraa enligt balansräkningen per31 december året innan anslutningen. Totalt kan detta bidrag beräknas till ca354,0 miljoner. De sammanlagda inbetalningama kan därmed beräknastill drygt 4,5 mUjarder kr (växelkurs 1 ecu = ) enligt följande: Grandkapital 152,0 1 368 Reservfonderoch avsättningar 354,0 3 186 Summainbetalningar 506,0 4 554 Beloppen skall företrädesvis betalas in i fem likastora rater halvårsvis . En mindre del avinbetalningen av grandkapitalet, 14,1 miljoner ecu (ca ), skalldock betalas in i enlighet med det tidsschema som gäller för en pågåendekapitalpåfyllnad i banken. Dessa inbetalningar pågår t o m1998 med två inbetalningar . De svenska inbetalningarna kommer att verkställas iecu. Inbetalningarna fördelas enligt följande (värden imiljoner ecu): år april oktober totalt En första inbetalning om 100,1 miljoner ecu skallske under budgetåret Prop. 1994/95:100 1994/95. Under /96 (18 månader)skall tre delinbe- Bilaga 8 talningar om sammanlagt ca 300,3 miljoner ecu ägaram. Beloppet kan preciseras med säkerhet först i samband med bankens årsmöte ijuni 1995 då balansräkningen per fastställes. Med hänsyn tilldetta samt till eventuella förändringar i kronans värde i förhållande till ecubör ett anslag på anvisas för detta ändamål. tillBidrag till kapitalet i investeringsbanken för /96anvisar ett förslagsanslag på 2 Nyttanslag (förslag) 2 500 000 varav 1 655 000 beräknat för är ett organ knutet tillFinansdepartementet. Rådet består av nationalekonomiska forskare. Verksamhetensyftar till att initiera forskning och utredningarbete samt att biståFinansdepartementet och med råd i vetenskapliga frågor.Resultat av rådets forsknings- och utredningsarbete presenteras löpande irapporter och vid intemationella symposier. Kostnadema för Ekonomiska rådets verksamhetredovisas under irmevarande budgetår som en del av förslagsanslaget I 3.Kostnader för vissa nämnder m.m. Verksamhetens karaktär innebär dock attutbetalningarna inte återkommer med samma storlek , då projekten bedriver ofta löper över flera budgetår. Regeringen föreslårdärför att ett särskilt reservationsanslag förs upp på statsbudgeten . för /96 anvisar ett reservationsanslag på . Bonusränta för ungdomsbosparande Prop. 1993/94 Utgift 3 107 000 1994/95 Anslag 2 000 000 1995/96 Förslag 3 000 000 varav 2 000 000 beräknat för beslutade att ett specielltungdomsbosparande skulle inrättas (prop. 1987/88:150 bU. 3, bet. 1987/88:FiU21, rskr. 1987/88:395). Lagen (1988:846) om ungdomsbosparande trädde ikraft . Lagen imiebär att ungdomar mellan kanpåbörja ett sparande i vissa banker eller sparkassor som kan fortgå till ochmed det år spararen fyller . fastställer en minimiränta.När kontoinnehavaren har sparat och det sparade kapitalet uppgårtill , blir kontoinnehavaren berättigad till en årligbonusränta på från det att sparandet började. Bonusräntan bekostas avstaten och betalas ut då kontoinnehavaren begär det eller när lån erhålles. Närbonusräntan betalas ut upphör kontots anslutning till ungdomsbosparandet. Behovetav anslagsmedel är svårt att bedöma eftersom bonusränta utbetalas först sedankontot avslutas. Enligt är ca 50 000 ungdomaranslutna till sparformen vilka sammanlagt är berättigade ca 14 miljoner kronori bonus. Därtill kan ersättningen öka med om samtligakontinnehavare uppfyller kravet anslutning. Statens utgifter för bonusränta förungdomsbosparande beräknar regeringen tUl för budgetåret1995/96. tillBonusränta för ungdomsbosparande för /96 anvisar ettförslagsanslag på . Statlig kreditgaranti för bostadsanskaffningslån 1993/93 Utgift 1994/95 Anslag 1 000 1995/96 Förslag 1 000 Enligt förordningen (1973:499) ombostadsanskaffningslån med statlig Prop. 1994/95:100 garanti tillstatstjänstemän m.fl. har under vissa föratsättningar lån med Bilaga 8 statliggaranti kunnat medges för förvärv av bostadsrätt eller för kontantinsats vidvillaköp. Lån har medgivits den som i samband med ändring av tjänstgöringsorthar fått eller kunnat få anstånd med om-stationering. Högsta lånebelopp harvarit och längsta amorteringstid . Från anslaget betalas de kostnader som kan uppkommatill följd av att den statliga garantin behöver tas i anspråk. Anslagetdisponeras av Kammarkollegiet. budgetproposition (prop. 1990/91:100 bU. 15, bet. 1990/91: AU18, rskr.1990/91:167) aviserades en avveckling av den statliga garantin förbostadsanskaffningslån. Det successivt minskade utnyttjandet visar attkreditgarantin numera inte i någon högre grad gör det lättare att lösabostadsfrågan på den nya tjänstgöringsorten. Regeringen har därför upphävtförordningen om bostadsanskaffningslån. Fr.o.m. beviljasinga nya lån. Förordningen gäller dock för lån som har beviljats dessförirman. Med hänsyn härtill bör anslaget för nästa budgetårföras upp med endast ett formellt belopp på . tillStatlig kreditgaranti för bostadsanskaffningslån för /96 anvisarett förslagsanslag på . En effektivare statlig förvaltning 1.2.1 Bättre styming av förändringsarbetet 1.2.2 Uppföljning av strakturförändringar 1.2.3 Bedömning av personalkonsekvenseraa vid stmkturförändringar 1.2.4 Erfarenheter från omställnings-och avvecklingsarbete Verksamhetsförnyelse genom användning av informationsteknologi 15 2 Departemensvisa redovisningar av personalkonsekvenseraa 26 3 Ägarpolicy för av Finansdepartement 27 4 Kommuner och landsting 36 A och exekutionsväsendet 6 532 463 000 1 880 579 000 Ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt Täckning av merkostnader för Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar Kostnader för upplåning och låneförvaltning 1 720 442 000 In- och utlåningsverksamhet Summa 1 000 1 835 288 000 Vissa centrala myndigheter m.m. 1 667 380 000 Statskontoret Stafistiska centralbyrån: Statistik, register och prognoser 9 285 000 2 763 107 000 Till regeringens disposition för vissa stabsuppgifter Statens löne- och pensionsverk 3 666 738 000 3 694 236 000 126 F Bankstödsnämndenoch åtgärder för att stärka det finansiella systemet Åtgärder för att stärka det Bidrag och ersättningar till kommunerna 57 109 500 000 11 304 000 000 68 413 500 000 1994/95:100 Bilaga 8 6 700 000 000 1 100 000 000 12 000 000 000 Avgift baserad på brattonationalinkomst Summa 9 900 000 000 29 700 000 000 Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon Kostnader för vissa nämnder m.m. Bidrag till av god redovisningssed Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbanken Bidrag till kapitalet i investeringsbanken 2 850 000 000 Statlig kreditgaranti för bostadsanskaffning Summa 1 000 2 864 968 000 Totalt för 118 467 709 000 Bilaga 9 tillbudgetpropositionen 1995 Regeringensgmndläggande uppgift är att ta tillvara vårt lands främsta tillgång, människorsvilja till arbete och skapande. Därigenom kan produktionsförmågastärkas, statsfinanseraa saneras och arbetslösheten pressas ned. Detta äravgörande för att vidmakthålla välfärdssamhället och främja valfrihet ochjämlikhet. Utbildning och forskning är därvid av central betydelse. Kunskapsberoendet ökar i alla näringar, inklusiveden gemensamma sektom. Ny teknologi, framför allt informations- ochkommunikationsteknologin, driver fram stora förändringar i arbetsliv ochkommunikationsmönster. Stmkturen på den framtida arbetsmarknaden är oklar, menmed största sannolikhet kommer den skarpa skiljelinjen mellan vam- ochtjänsteproduktion att upplösas. Säkert är också att kunskaper, färdigheter ochkompetens blir viktiga konkurrensfaktorer. Satsningar på utbildning ochkunskapsutveckling är investeringar som, rätt utformade, ger tillväxt och ökadsysselsättning. En god och bred utbildning för alla höjersamhällets kulturella och tekniska kapacitet och förmåga till förändring ochutveckling. Välutbildade medborgare kan höja kvaliteten i den demokratiskaprocessen och bidra till ett samhälle präglat av större mångfald och tolerans.God utbildning är också nödvändig för att kunna hantera det större beroendet avomvärlden både ekonomiskt, polifiskt och kulturellt. God utbildning ger ävenbättre fömtsättningar för internationell samverkan. Att dimensionera och utforma utbildning iförhållande till arbetsmarknadens efterfrågan är svårt. Ingen kan exakt vetavilka utbildningsbehoven blir i ett längre tidsperspekUv. Unga människor som efter gymnasieutbildning går in i arbetslivet skall kunna varayrkesverksamma ända till omkring . Det offentliga utbildningssystemetmåste ge möjlighet uU bredare kunskaper och insikter som gör det möjligt förmänniskor att se samband och stmkturer så att de kan medverka till förändringoch att finna nya lösningar på problem i arbetshvet och i samhället somhelhet. Förändringstakten är hög inom alla områden. Därför blir det alltviktigare att se det livslånga lärandet som en del av utvecklingen inom varjeverksamhet. Utbildningssystemet är alltmer decentraUserat, bl.a. för att ledatill en större flexibilitet, så att utbildningar snabbt kan förändras näromvärlden förändras. 1994/95. I samL Nr IOO. Menutbildning är inte bara till för att på ett rationellt sätt uppfylla Prop.1994/95:100 samhälleliga mål. För varje människa ger utbildning ökademöjligheter att Bil. 9 påverka den egna livssituationen, såväl i som utanförarbetslivet. Att utbilda sig är ett kulturarbete, där den enskilde kan få sinaegna erfarenheter bearbetade och berikade i mötet med kultur i olika former.Det är också en process som frilägger nya sammanhang, ökar valfriheten och gernya livsperspektiv. Störte vikt måste läggas vid en utbildningskultur sominnefattar ifrågasättande och omprövning av det bestående och som ger stortutrymme ät människors skilda erfarenheter. Den vuxenutbildning som riktar sig tilllågutbildade har hög prioritet i regeringens arbete. En sådan utbildninghandlar om att stärka människors förmåga att erövra vardagsmakten, dvs. fåsådana kunskaper att självförtroendet växer och därmed möjlighetema attpåverka det som händer i vardagen. Då är det också nödvändigt att iutbildningen utgå från de enskilda människomas erfarenheter, resurser ochmöjligheter. Vuxenutbildningen skall svara mot skilda behov, både samhälleligaoch personliga. Därför krävs mångfald, flexibilitet och skiftandeutbildningsformer. har ett väl utbyggt utbildningssystem.Skolreformerna har skapat en god gmnd för ensammanhållen skola som skall ge en god och likvärdig utbildning till alla bamoch ungdomar oberoende av sociala och ekonomiska förhållanden och oberoende avgeografisk hemvist. Omfattningen av dagens utbildningsväsende framgår av ensärskild tabell (sid 10). års reformer på skol- och högskoleområdet hardecentraliserat utbildningsansvaret, något som lett till större delaktighet ochkreativitet i utbildningsplaneringen. har sedan gammalt satsat mycketpå vuxenutbildning både kompetensinriktad vuxenutbildning och folkbildning.Högskolans grandutbildning har breddats och innefattar ett stort antalverksamhets- och yrkesområden. Universitet och högskolor har expanderat starkt,men trots detta måste många behöriga sökande avvisas av resursskäl. Forskningen är traditionellt av hög kvalitet och påvissa områden ligger i den vetenskapliga och tekniska frontlinjen. Denhar på många områden högsta intemationella klass. Det framgår klart vid studiumav de viktigaste intemationella tidskrifterna inom naturvetenskap, medicin ochteknik. Dessutom har vi fram till nu haft ett välfungerande' forskningssystem,i hög grad präglat av samarbete. Svenska forskare är dessutom ofta eftersöktasamarbetspartner för forskare från andra länder. skall även i framtidenligga i frontlinjen när det gäller den tekniska utvecklingen och forskningen,också gmndforskningen. Sverigehar alltså ett förhållandevis gott läge. Likväl finns stora brister. I det nya kunskapssamhället där kvalificeradutbildning får aUt störte betydelse både för yrkesliv och vardag, är det riskatt stora lågutbildade gmpper hamnar utanför. Risken för vad som kommit attkaUas ett tvåtredjedelssamhälle är betydande. Människors möjligheter tiU merkvalificerad utbildning bestäms fortfarande i oacceptabelt hög grad av derassociala bakgmnd och ekonomiska villkor. Den sociala snedrekryteringen till högre studierhar sin omedelbara fömtsättning i skolan. Bam som kommer från miljöer med svag studietra- 2 difion tenderar att -genom skolans sätt att fungera och genom eget val - förlora möjligheten tillhögre studier Detta är känt . 1994/95:100 tycksskillnadema ha ökat mellan bam och ungdomar från olika bostads- Bil. 9 områdenoch sociala skikt. I de starkt segregerade skolmiljöer som finns i storstädema,ofta med en stor andel invandrare, finns betydande problem. I dessa miljöerfinns också positiva möjligheter - den kulturella mångfalden kan ge upphov förmåga att byta perspektiv och till en flexibilitet som hör framtiden till- men segregationen leder också till stora svårigheter när människor skaintegreras i det samhälle som finns utanför. Situationen förvärras på gmnd avkommunala besparingar och resursfördelningar som inte tar hänsyn till eleversoch skolors skilda behov. Såväl nationella som intemationella erfarenheteroch studier visar att ett segregerat skolsystem leder till djupa och beståendeklassklyftor. Ett intensifierat arbete mot segregation och utslagning måstedärför prägla utbildningspolitiken framöver. En gemensam skola för alla är ett centralt mål förregeringens politik. I en sådan skola får alla elevers erfarenheter utrymme ochuppmärksamhet. Där har alla elever tillgång till en undervisning somtillgodoser deras behov och krav. Där undervisas elever med olika bakgmnd ocholika erfarenheter tillsammans. Det är en oskattbar tillgång för ettdemokratiskt samhälle att människor från olika sociala förhållanden ochkulturer lär känna varandra . En gemensam skola för alla kräveratt resurser fördelas efter behov. Likvärdigheten kan endast uppnås, om manutgår från att elevers och skolors behov är olika. Regeringen kommer bl.a. avden anledningen att 'illsätta en parlamentarisk kommitté som ska se överformema för godkännande, tillsyn, bidrag och avgifter i fråga om de friståendeskoloraa Det är angeläget att stärka demokratin både iskolan och i högskolan. Demokrati handlar bl. a. om bmkarinflytande.Utvärderingar visar att för elever i skolan är möjlighetema att påverka störstpå lägre stadier för att sedan avta. Många gymnasieelever anser sig vara utanreellt inflytande Över sin skolgång. Föräldrar har också haft begränsademöjligheter att påverka sina bams liv i skolan, framför allt de föräldrar somsaknar längre utbildning och studievana. Detta måste förändras. Elever måsteges bättre möjligheter till inflytande i skolan, föräldrar bättre möjligheteratt påverka sina bams skolgång. Även i högskolan måste studerandeinflytandetstärkas. Detta kommer att ske bl.a. genom en garanterad medverkan i högskolansbeslutande organ och genom ett bibehållet kårobligatorium. Demokratin i utbildningssamhället hänger samman medvem som kan göra sin röst hörd och vem som har en inflytelserik ställning.Jämställdhet mellan könen är därför en demokratifräga. Den rör flickorsrespektive pojkars makt och inflytande i klassmmmet. Den rör också kvinnors ochmäns inflytande inom högre utbildning. Därför måste jämställdheten främjas ialla delar av utbildningsväsendet. Ett önskvärt resultat av detta är mindrekönsbundna utbildnings- och yrkesval. Det är särskilt angeläget inom detakademiska livet som kraftigt domineras av män; t. ex. är endast ca sju procentav alla professorer kvinnor. Demokratingäller också - som vi tidigare visat - utbildningens för- 3 delning i samhället ochdess tillgänglighet. finns mer än 700 000 personer med Prop. 1994/95:100kvar i arbetslivet som inte har mer än gmndskoleutbildning. Det finns i Bil. 9samma åldersgmpp 1 700 000 personer som inte har mer än en tvååriggymnasieutbildning, dvs. en kortare utbildning än den vi med självklarhetger våra ungdomar möjlighet att genomgå.