prop · GH0343 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:43 om överflyttning av vissa likvidationsärenden från tingsrätt till Regeringen föreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . I propositionen föreslås att handläggningen av vissa likvidationsä- renden beträffande aktiebolag flyttas från tingsrätterna till (). De ärenden som avses är sådana där ett aktiebolag är likvidationsskyldigt på grund av att bolaget är försatt i konkurs som avslutas med överskott och bolagsstämma har underlåtit att fatta beslut om likvidation, att bolaget saknar behörig styrelse eller verkställande direktör som skall finnas eller att bolaget inte har sänt in årsredovisning för något av . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs i fråga om aktiebolagslagen (1975:1385)1 dels att 13 kap. 4, 6 och 7 §§ skall ha följande lydelse dels att rubriken närmaste före 13 kap. 5 § skall lyda "Förfarandet hos rätten och registreringsmyndigheten" och rubriken till 18 kap. skall lyda "Registrering, överklagande m.m.", dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 13 kap. 4 a, 5 a och 5 b §§ samt 18 kap. 8 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 kap. 4 §2 Rätten förordnar Rätten förordnar att bolaget skall att bolaget skall träda i träda i likvidation, likvidation, om om likvida- tionsskyldighet föreligger enligt bolagsordningen. 1. likvidationsskyldighet föreligger enligt bolagsordningen, 2. bolaget är i konkurs som avslu- tas med överskott och bolagsstämman icke inom föreskriven tid fattat beslut om likvidation enligt 19 §, 3. bolaget saknar till registret anmäld behörig styrelse eller verkställande direktör som skall finnas enligt denna lag, eller 4. bolaget ej har enligt 11 kap. 3 § sänt in årsredovisning för något av . Beslut om Beslut om likvidation likvidation meddelas meddelas dock ej, dock inte, om det om det styrkes att visas att lik- likvidationsgrunden vidationsgrunden har upphört under upphört under ärendets ärendets handläggning i handläggning i tingsrätten. Fråga om Fråga om likvidation enligt likvidation enligt första stycket första stycket prövas på anmälan prövas på anmälan av av regi- regi- streringsmyndigheten streringsmyndigheten eller på ansökan av eller på ansökan av styrelsen, styrelsen, styrelse- styrelse 1Lagen omtryckt 1993:150. Föreslagen lydelse 2Senaste lydelse 1992:1238. ledamot, lydelse verkställande direktör eller ledamot, aktieägare. verkställande direktör eller aktieägare. I fall som avses i nämnda stycke 2-4 prövas frågan på ansökan även av borgenär eller annan vars rätt kan vara beroende av att någon finnes som kan företräda bolaget. 4 a § förordnar att bolaget skall träda i likvidation, om 1. bolaget är i konkurs som avslutas med överskott och bolagsstämman inte inom föreskriven tid fattat beslut om likvidation enligt 19 §, 2. bolaget inte har anmält till registret sådan behörig styrelse eller verkställande direktör som skall finnas enligt denna lag, eller 3. bolaget inte har sänt in års- redovisning enligt 11 kap. 3 § för något av . Beslut om likvidation meddelas dock inte, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets handläggning hos registrerings- myndigheten. Fråga om likvidation enligt första stycket tas upp av registre- ringsmyndigheten självmant eller på ansökan av styrelsen, styrelse- ledamot, verkställande direk- tör, aktieägare, borgenär eller annan vars rätt kan vara beroende av att det finns någon som kan företräda bolaget. 5 a § I ärende enligt 4 a § skall regi- streringsmyndigheten lydelse förelägga bolaget samt aktieägare och borgenärer som vill yttra sig i ärendet att komma in med skriftligt yttrande eller efterfrågade handlingar till myndigheten . Föreläggandet skall delges bolaget, om det kan ske på annat sätt än enligt 15-17 §§ delgiv- ningslagen (1970:428). Före- läggandet skall genom registre- ringsmyndighetens försorg kungöras i Post- och minst två och högst före utgången av den ut- satta tiden. 5 b § När en ansökan om likvidation eller om utseende av lik- vidator har kommit in till rätten skall detta genast anmälas till registerings- myndigheten. Rätten skall också anmäla beslut om likvida- tion och förordnande av likvidator till registrerings- myndigheten. 6 § Har sökanden fått Har sökanden haft vidkännas kostnader kostnader för för delgivning delgivning eller eller kungörelse kungörelse samt för samt för expeditioner i expeditioner i ärende enligt 2, 4 ärende enligt 2 eller 4 a §, skall eller 4 §, skall ersättning för detta gottgörelse härför lämnas av bolagets utgå av bolagets medel, om bolaget medel, om bolaget förpliktas träda i förpliktas träda i likvidation eller likvidation eller rätten eller, i fall rätten eljest som avses i 4 a §, finner det skäligt. registreringsmyndig- När anmälan gjorts heten annars finner av registrerings- det skäligt. När myndigheten, skall likvidationsfrågan dessa kostnader har väckts av regi- ersättas av bolaget streringsmyndigheten eller, om bolaget skall dessa saknar tillgångar, kostnader ersättas av statsverket. av bolaget eller, om bolaget saknar tillgångar, av staten. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 §3 När bolagsstämman När bolagsstämman har fattat beslut har fattat beslut om om likvidation likvidation skall skall detta genom detta genom stämmans försorg stämmans försorg genast anmälas till genast anmälas till rätten och denna registreringsmyndig- skall därefter utan heten och denna dröjsmål utse en skall därefter eller flera genast utse en eller likvidatorer. Dom- flera likvidatorer. stol som fattar När en domstol eller beslut att bolaget regi- skall träda i streringsmyndigheten likvidation skall beslutar att bolaget utse en skall träda i lik- eller flera lik- vidation, skall en vidatorer. eller flera Likvidator träder i likvidatorer styrelsens och utses. verkställande Likvidator träder i direktörs ställe styrelsens och och har i uppgift verkställande direk- att genomföra törs ställe och har likvidationen. i uppgift att genom- föra likvidationen. Saknar aktiebolag, Om ett aktiebolag, som trätt i som har trätt i likvidation, till likvidation, inte registret anmäld har anmält behörig behörig likvidator, likvidator till skall rätten registret, skall förordna en eller registreringsmyndig- flera likvidatorer heten förordna en efter anmälan av eller flera likvida- registrerings- torer. myndigheten eller ansökan av aktieägare, borgenär eller annan vars rätt kan vara beroende av att någon finnes som kan företräda bolaget. Likvidatorererna Beslut om skall genast för likvidation och om registrering anmäla förordnande av beslut om likvidator som har likvidation och fattats av rätten förordnande av eller registre- likvidator. ringsmyndigheten skall registreras. Bestämmelserna i denna lag om styrelse och styrelseledamöter äger motsvarande tillämpning på likvidator, i den mån ej annat följer av detta kapitel. Uppdrag att vara revisor upphör icke genom att bolaget träder i likvidation. Bestämmelserna i 10 kap. äger tillämpning under likvidation. Revisionsberättelsen skall innehålla uttalande huruvida enligt revisorernas mening likvidationen onödigt fördröjes. 3Senaste lydelse 1983:453. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 18 kap. 8 § Beslut av registreringsmyndig- heten i ärende enligt 13 kap. 4 a eller 7 § överklagas till tingsrätten i den ort där bolagets styrelse har sitt säte. Skrivelsen med överklagandet skall ges in till registreringsmyn- digheten för beslutet. Beträffande överklaganden av re- gistreringsmyndighetens beslut i ärenden enligt 13 kap. 4 a eller 7 § tillämpas bestämmelserna i lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden. Tingsrätten skall dock alltid bestå av en lagfaren domare. Denna lag träder i kraft . Frågor som enligt 13 kap. 4 eller 7 § i dess hittillsvarande lydelse anhängiggjorts vid tingsrätt före ikraftträdandet handläggs enligt äldre bestämmelser. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , . Proposition om överflyttning av vissa likvidationsärenden från tingsrätt till tillkallades en parlamentariskt sammansatt kommitté för att se över bl.a. domstolarnas arbetsuppgifter. Kommittén antog namnet . avgav utredningen (Leda- möter: presidenten i , ordförande, samt ledamöterna av , , och , lagmannen , ledamöterna av och , jur.lic. , riksdagsledamoten , lagmannen , riksdagsledamoten samt hovrättspresidenten .) betänkandet (SOU 1991:106) Domstolarna inför 2000-talet Arbetsuppgifter och förfaranderegler. Förslagen i betänkandet tar sikte på arbetsfördelningen mellan domstolar och förvaltning och mellan de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Utredningen tar också upp frågor om bl.a. överklagande och instansordningen, som i den delen har föranlett lagstiftning om prövningstillstånd i hovrätt och instansordningen i utsökningsmål (prop. 1992/93:216, bet. 1992/93:JuU34, rskr. 1992/93:373, SFS 1993:514-518). Jag tar i detta ärende upp en annan fråga som utredningen har behandlat, nämligen frågan om vilken instans som skall handlägga frågor om likvidation av aktiebolag. Betänkandet har remissbehandlats. Utredningens lagförslag i här aktuella delar bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna finns intagen i Ds 1993:5 (i del C, bilaga 1), liksom en sammanställning över remissvaren (i del A, avsnitt II:11). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som utarbetats i ärendet. De till Lagrådet remitterade förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Jag har gjort några redaktionella ändringar i det remitterade lagförslaget. Regler om aktiebolag finns huvudsakligen i aktiebolagslagen (1975:1385). Dessa regler innebär bl.a. att den som vill driva verksamhet utan att personligen ansvara för de förpliktelser som kan uppstå kan bilda ett aktiebolag. För aktiebolaget skall upprättas en bolagsordning med bestämmelser om föremålet för verksamheten, aktie- kapitalet m.m. Bolagets organisation handhas av en styrelse. I vissa aktiebolag finns också en verkställande direktör, som har hand om den löpande förvaltningen. Aktieägarnas rätt att besluta i bolagets angelägenheter utövas vid bolagsstämma. Ett aktiebolag skall enligt 2 kap. 9 § och 18 kap. 1 § aktiebolagslagen registreras hos registreringsmyndigheten (). Verket för ett aktiebolagsregister där man för in olika uppgifter om landets aktiebolag (jfr 43 - 50 §§ aktiebolagsförordningen 1975:1387). Ett aktiebolag upphör i allmänhet genom likvidation, men kan också upphöra genom konkurs (se 13 kap. 19 § första stycket aktiebolagslagen) eller genom att aktiebolaget enligt 13 kap. 18 § aktiebolagslagen avförs ur aktiebolagsregistret. Ytterligare ett sätt att upplösa ett aktiebolag är genom fusion (se 14 kap. aktiebolagslagen). Likvidation innebär att aktiebolagets rättsförhållanden skall avvecklas. En likvidation av ett aktiebolag kan ske i form av en frivillig likvidation eller som en tvångslikvidation. Den frivilliga likvidationen, som regleras i 13 kap. 1 § aktiebolagslagen, sker genom att bolagsstämman beslutar att aktiebolaget skall träda i likvidation. Med tvångslikvidation menas att allmän domstol beslutar att aktiebolaget skall träda i likvidation. Förutsättningarna för att besluta om tvångslikvidation, de s.k. likvidationsgrunderna, finns angivna i 13 kap. 2 -4 §§ aktiebolagslagen. I 13 kap. 2 § aktiebolagslagen regleras det fallet att bolagets egna kapital understiger det registrerade aktiekapitalet. I de fall som paragrafen avser skall styrelsen, om inte bolagsstämman har beslutat att bolaget skall träda i likvidation, ansöka hos tingsrätten om att bolaget skall försättas i likvidation. Ansökan kan också göras av styrelseledamot, verkställande direktör, revisor eller aktieägare. Rätten skall förordna att bolaget skall träda i likvidation, om det inte under ärendets handläggning i rätten styrks att balansräkning, som utvisar att bolagets eget kapital uppgår till det registrerade aktiekapitalet, blivit granskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. I 13 kap. 3 § aktiebolagslagen regleras fall av maktmissbruk. Där föreskrivs en rätt för minoritetsaktieägare att få bolaget försatt i likvidation. Den som äger en tiondel av bolagets aktier kan som kärande väcka talan mot bolaget vid tingsrätt och yrka att rätten skall försätta bolaget i likvidation. För att en sådan talan skall bifallas fordras bl.a. att en annan aktieägare uppsåtligen genom missbruk av sitt inflytande i bolaget har medverkat till överträdelse av aktiebolagslagen eller bolagsordningen. Tingsrätten kan dock, om bolaget yrkar det, i stället ålägga bolaget att inlösa kärandens aktier. I 13 kap. 4 § första stycket 1 p aktiebolagslagen föreskrivs att rätten skall förordna att ett aktiebolag skall träda i likvidation om likvidationsskyldighet föreligger enligt bolagsordningen. De tre nu nämnda lividationsgrunderna kan sägas vara utpräglat materiella till sin karaktär. Därutöver finns i 13 kap. 4 § 2 - 4 p aktiebolagslagen ytterligare tre likvidationsgrunder, som är mer formella till sin natur. De senare är de vanligaste fallen av tvångslikvidation. Det i praktiken vanligaste fallet regleras i 13 kap. 4 § första stycket 4 aktiebolagslagen. Där föreskrivs att ett aktiebolag skall likvideras om bolaget har försummat att till PRV sända in årsredovisning för något av . Övriga formella likvidationsgrunder enligt 13 kap. 4 § första stycket aktiebolagslagen är att bolaget är försatt i konkurs som har avslutats med överskott och bolagsstämman inte inom föreskriven tid har beslutat om likvidation (punkten 2) och att bolaget saknar till aktiebolagsregistret anmäld behörig styrelse eller verkställande direktör som skall finnas (punkten 3). Fråga om likvidation enligt 13 kap. 4 § aktiebolagslagen prövas av rätten på anmälan av PRV eller på ansökan av styrelsen, styrelseledamot, verkställande direktör eller aktieägare. I vissa fall kan frågan prövas på ansökan även av borgenär eller någon annan vars rätt kan vara beroende av att det finns någon som kan företräda bolaget. Frågor om tvångslikvidation enligt 13 kap. 4 § aktiebolagslagen - och även enligt 13 kap. 2 § aktiebolagslagen - handläggs som ett domstolsärende av tingsrätten, som förutom aktiebolagslagen tillämpar lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden (ärendelagen). Rätten skall genast kalla bolaget och borgenärer som vill yttra sig i ärendet att inställa sig inför rätten på en viss dag, då likvidationsfrågan skall prövas. Kallelsen skall i regel delges bolaget och dessutom kungöras i Post- och minst två och högst före inställelsedagen (13 kap. 5 § aktiebolagslagen). Vid förhandlingen är rätten domför med tre lagfarna domare, om ärendet är tvistigt eller om det finns någon annan särskild anledning till det, och annars med en lagfaren domare (6 § ärendelagen). En fråga om likvidation enligt 13 kap. 3 § aktiebolagslagen handläggs däremot av tingsrätten som ett tvistemål. Tingsrättens förordnande om att ett aktiebolag skall träda i likvidation kan överklagas till hovrätten. Hovrättens avgörande kan i sin tur överklagas till . En förutsättning för att skall pröva saken är att domstolen meddelar prövningstill- stånd. När bolagsstämman har fattat beslut om likvidation, skall detta anmälas till tingsrätten som har att utse en eller flera likvidatorer. Om det är tingsrätten som har fattat beslut att bolaget skall träda i likvidation, skall rätten utse en eller flera likvidatorer. En likvidator träder i styrelsens och verkställande direktörens ställe och har till uppgift att genomföra likvidationen (13 kap. 7 § ABL). 3 Överväganden och förslag En av de huvudfrågor behandlar är frågan om vilka instanser som skall handha de arbetsuppgifter som ligger vid sidan av själva målhanteringen vid domstolarna. I betänkandet talas här om tingsrätternas sidofunktioner. Med denna samlingsbeteckning avses just olika typer av ärenden m.m. som handläggs vid tingsrätterna, men som inte innefattar slitande av tvister i egentlig mening. Det gäller i många fall att fatta ett beslut i ett ärende där det inte finns någon motpart till sökanden och där tingsrättens uppgift egentligen bara är att kontrollera att vissa formaliteter har uppfyllts. Denna typ av uppgifter handläggs i regel av tingsnotarier och domstolsbiträden som efter särskilda förordnanden får handlägga dessa ärenden på eget ansvar. En av uppgifter har varit att undersöka om tingsrätternas sidofunktioner kan skötas av andra myndigheter än domstol. Enligt utredningens direktiv krävs det starka skäl för att uppgifter utanför den egentliga rättskipningen skall få finnas kvar vid domstolarna. undersöker - område för område - vilka sidofunktioner som kan handhas av myndighet i stället för av domstol. Ett av de områden som sålunda behandlas är frågor om tvångslikvidation av aktiebolag. Utifrån principen om renodling av domstolarnas verksamhet går utredningen igenom de olika fallen av tvångslikvidation för att se om inte vissa av dem kan handläggas av någon annan myndighet än tingsrätt. Denna principiella inställning har godtagits av så gott som alla remissinstanser och ligger till grund för det fortsatta reformarbetet med anledning av utredningens förslag. Med den angivna utgångspunkten skall jag nu gå igenom de olika slagen av tvångslikvidation. Därvid bör två faktorer bli utslagsgivande beträffande frågan om överflyttning. För det första är det karaktären av det avgörande som skall beslutas. Om det är fråga om att slita tvister mellan olika intressenter bör i princip domstol avgöra saken. Om det å andra sidan närmast är fråga om att konstatera förekomsten av vissa faktiska förhållanden, kan saken hellre handläggas av en annan myndighet. För det andra inverkar behovet av muntlig handläggning. krävs det muntlig förhandling i alla fall där rätten har att pröva en fråga om bolags trädande i likvidation. Frågan är om det är nödvändigt. Om det krävs inslag av muntlighet, är det ett skäl att behålla domstolsprövning, i vart fall när alternativet är en myndighet som har hela riket som "domkrets". Under remissbehandlingen av betänkande har det uppkommit ytterligare frågor med anknytning till aktiebolagsrättsliga frågor. Särskilt PRV har i sitt remissvar framfört synpunkter på utformningen av bestämmelserna om tvångslikvidation och också föreslagit att en ny likvidationsgrund införs. Från bl.a. har framförts att det bör övervägas om inte även vissa andra aktiebolagsrättsliga ärenden, såsom fusionsärenden samt ärenden om ned- sättning av aktiekapital och reservfond, bör flyttas från tingsrätterna till PRV (se remissammanställningen, Ds 1993:5, del A s. 422 ff och del C s. 1447 ff). Tingsrätten har också i en skrivelse till (dnr. 92-4074) kommit med ytterligare propåer i ämnet, främst vad gäller handläggningen av fusionsärenden. Med något smärre undantag avser jag inte att i detta lagstiftnings- ärende ta upp dessa nu nämnda frågor. Frågan om överflyttning av fusionsärendena från tingsrätterna till PRV kommer att tas upp i samband med beredningen inom av delbetänkande (SOU 1992:83) Aktiebolagslagen och EG. Övriga frågor faller inom ramen för uppdrag (Dir. 1990:46 med tilläggsdirektiv 1991:89, 1991:98 och 1992:18). 3.2 De materiella likvidationsgrunderna Utredningens bedömning sammanfaller med min bedömning. Remissinstanserna: Utredningens bedömning delas i stort sett av alla remissinstanser. Skälen för min bedömning: I de fall som regleras i 13 kap. 2 § aktiebolagslagen (aktiekapitalförlust) är det styrelsen eller någon annan intressent som ansöker om rättens beslut när bolagsstämman inte har beslutat om likvidation. Det är sannolikt frågan om ganska sällsynta situationer där det åtminstone i vissa fall torde vara fråga om att olika aktieägare har skilda uppfattningar. Det torde i så fall vara situationer som påminner om en tvistesituation. Dessa frågor om likvidation bör därför även ligga kvar hos tingsrätterna. Fråga om likvidation enligt 13 kap. 3 § aktiebolagslagen (maktmissbruk) på begäran av minoritetsaktieägare är en typisk domstolsuppgift. Dessa frågor bör därför även fortsättningsvis handhas av allmän domstol. Det kan inträffa att det i ett aktiebolags bolagsordning föreskrivs att bolagets verksamhet skall upphöra när en viss händelse inträffar. Här råder i princip avtalsfrihet, varför sådana föreskrifter kan vara av de mest skiftande slag. Om bolagsstämman inte beslutar om likvidation, kan tvångslikvidation enligt 13 kap. 4 § första stycket 1 aktiebolagslagen bli aktuell. Det är fråga om sällsynta fall. Även här kan det förekomma att bakgrunden till ansökan står att finna i oenighet mellan olika aktieägare eller grupper av aktieägare. Det kan exempelvis gälla tolkningen av vad den åberopade bestämmelsen i bolagsordningen egentligen innebär. Det är alltså fråga om typisk tvistelösning i dessa fall. Dessa frågor bör därför även handhas av allmän domstol. 3.3 De formella likvidationsgrunderna Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna: Utredningens förslag tillstyrks eller lämnas utan erinran av så gott som samtliga remissinstanser. Några instanser påpekar att frågor om utseende av likvidator och om ersättning till likvidator i vissa fall behöver utredas ytterligare. Skälen för mitt förslag: Mitt förslag rör tre olika situationer. Den första situationen är konkursfallet. Om ett aktiebolag försätts i konkurs och denna avslutas utan överskott - vilket är det vanliga - är bolaget enligt 13 kap. 19 § första stycket aktiebolagslagen upplöst när konkursen avslutas. Det kan emellertid undantagsvis inträffa att det finns kvar tillgångar efter avslutandet av konkursen. För sådana fall föreskrivs i 13 kap. 19 § andra stycket aktiebolagslagen att bolagsstämman inom en månad från det att konkursen avslutades skall besluta att bolaget skall träda i likvidation. Om bolagsstämman inte inom föreskriven tid har fattat beslut om likvidation, skall tingsrätten enligt 13 kap. 4 § första stycket 2 aktiebolagslagen förordna att bolaget skall träda i likvidation. Den andra situationen är avsaknad av behörig ställföreträdare. Ett aktiebolag skall ha en styrelse med minst tre ledamöter. Om aktiekapitalet eller maximikapitalet inte uppgår till , kan dock styrelsen bestå av en eller två ledamöter, om det finns minst en suppleant (8 kap. 1 § aktiebolagslagen). I ett aktiebolag vars aktiekapital eller maximikapital uppgår till . skall styrelsen utse en verkställande direktör (8 kap. 3 § aktiebolagslagen). Bolaget skall till PRV anmäla vem som har utsetts till styrelseledamot och verkställande direktör (8 kap. 15 § aktiebolagslagen). Om bolaget saknar till PRV anmäld behörig styrelse eller verkställande direktör som skall finnas enligt aktiebolagslagen, skall tingsrätten förordna att bolaget skall träda i likvidation (13 kap. 4 § första stycket 3 aktiebolagslagen). Den tredje situationen är försummelse att inge årsredovisning. Ett aktiebolag skall avge årsredovisning för varje räkenskapsår. Redovisningen består av resultaträkning, balansräkning och förvaltningsberättelse (11 kap. 1 § aktiebolagslagen). Senast efter det att bolagsstämman har fastställt resultaträkningen och balansräkningen skall avskrifter av årsredovisning och revisionsberättelse sändas in till PRV (11 kap. 3 § aktiebolagslagen). Om bolaget inte har sänt in årsredovisning för något av , skall tingsrätten förordna att bolaget skall träda i likvidation (13 kap. 4 § första stycket 4 aktiebolagslagen).