prop · GH0367 · 1994-01-01 00:00:00 — skall ersätta uppkommen skall ersätta uppkommen skada, om den i tvist skada, om den i tvist som avses i 33 eller som avses i 33 eller 34 34 har föranlett eller har föranlett eller godkänt felaktig godkänt felaktig tillämpning av avtal tillämpning av avtal eller av denna lag och eller av denna lag och organisationen har organisationen har saknat fog för sin saknat fog för sin ståndpunkt i tvisten. ståndpunkt i tvisten. Detsamma gäller om organisationen har saknat fog för förklaring enligt 39 . svarar vidare för skada, som tillfogas arbetsgivaren genom att företrädare för organisationen i förhållande till honom missbrukar sin ställning som ledamot i särskilt genom avtal inrättat beslutsorgan eller i sådan ställning förfar grovt vårdslöst. Föreskrifterna i 33-35 Föreskrifterna i 33-35 och 39 utgör inte hinder mot utgör icke hinder mot beslut enligt 15 kap. beslut enligt 15 kap. . Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1] Senaste lydelse av 38 1993:441. [2] Senaste lydelse 1984:817. [3] Senaste lydelse 1977:529. Lag om ändring i lagen (1993:440) om privat arbetsförmedling och uthyrning av Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:440) om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft dels att 5 skall upphöra att gälla, dels att 4 och 7 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Arbetsgivare som bedriver uthyrning av arbetskraft skall iaktta följande. Mellan arbetsgivaren och arbetstagaren skall det finnas ett skriftligt anställningsavtal som reglerar anställningsformen samt 1. Arbetstagare får inte lön och allmänna anställ-genom villkor i avtal ningsvillkor. eller på något annat sätt 2. Arbetstagare får inte hindras att ta an- genom villkor i avtal ställning hos beställare eller på något annat sättför vilka de utför eller hindras att ta an- utfört arbete. ställning hos beställare 2. En arbetstagare som för vilka de utför eller har sagt upp sig från en utfört arbete. anställning och tar 3. En arbetstagare som anställning hos en har sagt upp sig från en arbetsgivare som hyr ut anställning och tar arbetskraft får inte anställning hos en hyras ut till sin förra arbetsgivare som hyr ut arbetsgivare tidigare än arbetskraft får inte efter det att hyras ut till sin förra anställningen hos denne arbetsgivare tidigare än upphörde. efter det att anställningen hos denne upphörde. Avvikelser får göras från 4 1 genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisa- tion. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Arbetsgivare som Arbetsgivare som uppsåtligen eller av uppsåtligen oaktsamhet handlar i eller av oaktsamhet strid med 4 , utan att handlar i strid med 4 detta är tillåtet enligt döms till böter. avtal som avses i 5 , döms till böter. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 3 eller 6 döms till böter eller fängelse . Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i arbetsrättsliga beredskapslagen (1987:1262) Härigenom föreskrivs att p. 1 och 3 i bilagan till den arbetsrättsliga beredskapslagen (1987:1262) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet I fråga om lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet skall dels 35 och 37 inte tillämpas, dels 4, 5, 11, 12, 14, dels 4, 5, 11, 12, 14, 16, 21, 34, 36, 38, 56 16, 21, 34, 36, 56 och och 69 ha 69 ha följande lydelse, följande lydelse, dels nya föreskrifter, betecknade 53 , införas av följande lydelse. Avtal är ogiltigt i den Ett avtal är ogiltigt i mån det innebär att den mån det innebär att rättighet eller skyldig- rättighet eller skyldig- het enligt denna lag het enligt denna lag upphäves eller upphävs eller inskränks. Trots bestämmelsen i Utan hinder av första första stycket är det stycket får genom tillåtet att genom kollektivavtal göras av- kollektivavtal göra vikelse från avvikelse från före- föreskrifterna i 11, 12, skrifterna i 11, 12, 14, 14, 19-22 och 28 , 29 19-22 och 28 , 29 tredje meningen, 33, tredje meningen, 33, 34, 34, 36, 38-40 , 43 36 , 43 andra stycket andra stycket samt 64 samt 64 och 65 . och 65 . I kollektivavtal får I kollektivavtal får också föreskrivas längre också föreskrivas längre gående fredsplikt än 41, gående fredsplikt än 41 41 a, 41 b och 44 anger och 44 anger samt samt längre gående längre gående skades- skadeståndsansvar än som tåndsansvar än som följerföljer av denna lag. av denna lag. Vad i denna lag Vad i denna lag föreskrives innebär icke föreskrivs innebär inte rätt för part till insyn rätt till insyn för en Föreslagen lydelse Nuvarande lydelse part i sådana förhållanden i sådana förhållanden hoshos motparten, som har motpart, som har betydelse för en betydelse för föreståendeförestående eller redan eller redan utbruten utbruten arbetskonflikt, arbetskonflikt, eller eller rätt till in- rätt till inflytande överflytande över motpartens motpartens beslut beslut rörande sådan kon- rörande sådan konflikt. Föreskrifterna i 11, Föreskrifterna i 11, 12, 12, 19, 34, 38 och 39 19 och 34 skall äger tillämpning även närtillämpas även när kollektivavtal tillfäl- kollektivavtal ligt icke gäller. tillfälligt inte gäller. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Föreskrifterna i 33, 34 Föreskrifterna i 33 och och 39 utgör icke 34 utgör inte hinder mot hinder mot beslut beslut enligt 15 kap. enligt 15 kap. rätte- . [1] I fråga om lagen (1982:80) om anställningsskydd skall dels 25-27 och 32 inte tillämpas dels 2, 3, 5, 7, 8, 16, 22, 33 och 34 ha följande lydelse. Finns det i annan lag Om det i en annan lag eller i förordning som eller i en förordning har meddelats med stöd som har meddelats med av lag särskilda före- stöd av en lag finns sär- skrifter som avviker skilda föreskrifter som från denna lag, gäller deavviker från denna lag, föreskrifterna. skall dessa föreskrifter gälla. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Avtal är ogiltiga i den Ett avtal är ogiltigt i mån de upphäver eller den mån det upphäver eller inskränker arbets- inskränker arbetstagarnas tagarnas rättigheter rättigheter enligt denna enligt lag. Genom Genom kollektivavtal kollektivavtal som har slutits eller som har slutits eller godkänts av en central godkänts av arbetstagarorganisation en central får det dock göras arbetstagarorganisation avvikelser från 5, 6, 11, får dock göras avvikelser15, 21, 22, 28, 33, 40 från 5, och 41 . Det är också 6, 11, 15, 21, 22, 28, tillåtet att genom ett 33, 40 och 41 . Den sådant kollektivavtal närmare beräkningen av bestämma följande: förmåner som avses i 12 1. Avvikelser från 6 a samt avvikelser från under förutsättning att bestämmelserna i 30 a avtalet inte innebär att såvitt gäller besked mindre förmånliga regler enligt 15 , liksom be- skall tillämpas för ar- stämmelserna i 30, 30 a betstagarna än som följer och 31 , såvitt gäller av rådets direktiv den lokala 91/533/EEG av den 14 arbetstagarorga- . nisationens rättigheter, 2. Den närmare beräkningen får också bestämmas på detav förmåner som avses i sättet. Avvikelse från bestämmelserna i 30 a , såvitt gäller besked enligt 15 . Avvikelser från bestämmelserna i 30, 30 a och 31 , såvitt gäller den lokala arbetstagarorga- nisationens rättigheter. Avtal om avvikelser från Avtal om avvikelser från reglerna i 21 får reglerna i 21 får träffas även utanför träffas även utanför kollektivavtalsförhål- kollektivavtalsförhål- landen, om avtalet landen, om avtalet innebär att innebär att kollektivavtal som med kollektivavtal som med stöd av andra stycket stöd av tredje stycket har träffats för har träffats för verksamhetsområdet skall verksamhetsområdet skall tillämpas. När efter bemyndigande av en central arbetstagarorganisation ett lokalt kollektivavtal har träffats om avvikelser från 22 får avtalet tillämpas i fråga om uppsägning av arbetstagare som vid uppsägningstidens slut är och bara om arbetsgivaren får den centrala arbetstagarorganisationens medgivande till varje enskild uppsägning. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En arbetsgivare som är En arbetsgivare som är bunden av ett bunden av ett kollektivavtal enligt kollektivavtal enligt andra stycket får tredje stycket får tillämpa avtalet även på tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är arbetstagare som inte är medlemmar av den medlemmar av den av- avtalsslutande arbets- talsslutande arbets- tagarorganisationen men tagarorganisationen men sysselsätts i arbete som sysselsätts i arbete som avses med avtalet. avses med avtalet. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Avtal om tidsbegränsad anställning får träffas i följande fall: 1. Avtal , viss säsong eller visst arbete, om det behövs för att tillgodose totalförsvarets behov av arbetskraft eller om det föranleds av arbetets särskilda beskaffenhet. Avtal som avser vikariat, praktikarbete eller feriearbete. Avtal , 3. Avtal , dock sammanlagt högst dock sammanlagt högst ,, om det föranleds av om det föranleds av tillfällig arbetsanhopning. Avtal som gäller för tiden till dess arbetstagaren skall börja värn- pliktstjänstgöring eller annan därmed jämförlig tjänstgöring, som skall pågå mer än . Avtal som avser anställning efter pensionering, om ar- betstagaren har uppnått den ålder som medför skyldighet att avgå från anställningen med ålderspension eller, om någon sådan avgångsskyldighet inte finns, när arbetstagaren har fyllt . Uppsägning från arbetsgivarens sida skall vara sakligt grundad. Saklig grund föreligger En uppsägning är inte ej om det är skäligt att sakligt grundad om det är kräva att arbetsgivaren skäligt att kräva att bereder arbetstagaren arbetsgivaren bereder annat arbete hos sig. arbetstagaren annat Vid bedömande av vad som arbete hos sig. Vid skäligen kan krävas av bedömande av vad som arbetsgivaren skall skäligen kan krävas av beaktas intres arbetsgivaren Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse set av att tillgodose skall beaktas intresset totalförsvarets produk- av att tillgodose tionsbehov. totalförsvarets produk- tionsbehov. Om uppsägningen beror på Om uppsägningen beror på förhållanden som hänför sigförhållanden som hänför sig till arbetstagaren till arbetstagaren personligen, får den personligen, får den inte inte grundas enbart på grundas enbart på omständigheter som omständigheter som arbetsgivaren har känt arbetsgivaren känt till innan innan underrättelse läm- underrättelse lämnades nades enligt 30 . Har enligt 30 . Har arbetsgivaren underlåtit arbetsgivaren låtit bli att underrätta, räknas att underrätta, räknas tiden i stället från tiden i stället från tid- tidpunkten för punkten för uppsägningen. Arbetsgivaren får dock grunda uppsägningen på omständigheter som han känt till mer än två må- nader, om dröjsmålet är ursäktligt eller om det finns synnerliga skäl för det. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Vid uppsägning på grund av arbetsbrist skall arbetsgivaren iaktta följande turordningsregler. Innan turordningen fastställs får arbetsgivaren undanta två arbetstagare inom den turordningskrets där arbetsbristen finns. Den eller de arbetstagare som har undantagits har företräde till fortsatt arbete. Arbetstagarnas plats i turordningen bestäms med utgångspunkt i varje arbetstagares sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren. Arbetstagare med längre anställningstid har företräde framför arbetstagare med kortare anställningstid. ger högre ålder företräde. Kan en arbetstagare endast efter omplacering beredas fortsatt arbete hos arbetsgivaren, gäller som förutsättning för företräde enligt turordningen att arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för det fortsatta arbetet. Vid den bedömningen skall beaktas även intresset att tillgodose totalförsvarets produktionsbehov. Har arbetsgivaren flera driftsenheter, fastställs turordningen för varje enhet för sig. Om arbetsgivaren är eller brukar vara bunden av kollektivavtal, fastställs en särskild turordning för varje avtalsområde. Finns det i ett sådant fall flera driftsenheter på samma ort, skall inom en arbetstagarorganisations avtalsområde fastställas en gemensam turordning för samtliga enheter på orten, om organisationen begär det senast vid förhandlingar enligt 29 . - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1] Senaste lydelse 1989:964. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: justitierådet Per Jermsten, justitierådet . , regeringsrådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde , varvid statsrådet varit föredragande, har regeringen för Lagrådets yttrande överlämnat förslag till Lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, 2. Lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, 3. Lag om ändring i lagen (1993:440) om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft, 4. Lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorerna , och . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd 2 I tredje stycket punkt 1 lämnas en hänvisning till "rådets direktiv /533/ EEG av ". En på detta sätt oförmedlad hänvisning till "rådets" framstår enligt Lagrådets mening, åtminstone f.n. och i föreslaget sammanhang, som mindre lämplig. Av bokstavskombinationen efter nummerangivelsen kan visserligen den slutsatsen dras att det är fråga om ett organ inom den Europeiska gemenskapen. Utan föregående definition eller annat omnämnande av EG torde det emellertid stå i bättre överensstämmelse med vanlig lagstiftningsteknik att i stället för "rådets" ange "Europeiska Gemenskapernas råds". 7 I paragrafens tredje stycke finns f.n. en föreskrift av innebörd att ar- betsgivaren inte får grunda en uppsägning enbart på omständigheter som han känt innan underrättelse om uppsägningen lämnades. Enligt det remitterade förslaget förlängs den angivna tidsfristen . Vidare har föreskriften kompletterats med en undantagsregel som går ut på att uppsägning i vissa fall får grundas enbart på omständighet som arbetsgivaren känt till . Detta får enligt förslaget ske "om dröjsmålet är ursäktligt eller om det finns synnerliga skäl för det". Av de exempel på fall då ett dröjsmål skall anses ursäktligt som ges i remissen framgår att möjligheten till undantag på denna grund är avsedd att användas endast då starka skäl förelegat att skjuta upp underrättelsen. Enligt Lagrådets mening kommer denna avsikt inte fram med erforderlig tydlighet i lagtexten. Lagrådet förordar därför att undantagsbestämmelsen i den nu berörda delen ges en avfattning som ansluter närmare till de givna exemplen. I övrigt bör det föreslagna tredje stycket jämkas redaktionellt. Det kan ges förslagsvis följande lydelse: "Om uppsägningen beror på förhållanden som hänför sig till arbetstagaren personligen, får den inte grundas enbart på omständigheter som arbetsgivaren känt innan underrättelse lämnades enligt 30 eller, om någon sådan underrättelse inte lämnats, före tidpunkten för upp- sägningen. Arbetsgivaren får dock grunda uppsägningen enbart på omständigheter som han känt , om tidsöverdraget berott på att han på arbetstagarens begäran eller med dennes medgivande dröjt med underrättelsen eller om det finns synnerliga skäl för att omständigheterna får åberopas." 18 I förevarande paragraf som reglerar förutsättningarna för avskedande har i remissen samma ändringar föreslagits som i 7 angående uppsägning. Lagrådet förordar även här de jämkningar som framgår av vad Lagrådet anfört i anslutning till 7 . 22 De föreslagna nya bestämmelserna i denna paragraf har förts samman i ett nytt andra stycke. I den första meningen anges att arbetsgivaren turordningen fastställs" får undanta två arbetstagare inom den "turordningskrets" där arbetsbristen finns. Föreskrifter som anger att en turordning skall bestämmas respektive vad som avses med en "turordningskrets" finns i nuvarande andra och tredje styckena, vilka enligt förslaget skall utgöra tredje respektive fjärde styckena i paragrafen. I det föreslagna andra styckets andra mening anges att den eller de arbetstagare som undantagits (enligt första meningen) har företräde till fortsatt arbete. I specialmotiveringen till paragrafen sägs bl.a. att "den nya regeln" får användas innan de särskilda regler om företräde som finns för fackliga förtroendemän (8 lagen /1974:358/ om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen) och för personer med funktionshinder (23 förevarande lag) tillämpas. Denna avsikt, som bekräftats under föredragningen inför Lagrådet, kan inte utläsas av den föreslagna lagtexten. Några förslag till följdändringar i angivna andra bestämmelser har inte heller lagts fram i detta lagstiftningsärende. Mot bakgrund av det anförda anser Lagrådet att avsikterna med den föreslagna reformen skulle komma till bättre och tydligare uttryck om paragrafens andra - fjärde stycken ges följande lydelse: "Har arbetsgivaren flera driftsenheter, fastställs en turordning för varje enhet för sig. Om arbetsgivaren är eller brukar vara bunden av kollektivavtal, fastställs en särskild turordning för varje avtalsområde. Finns det i ett sådant fall flera driftsenheter på samma ort, skall inom en arbetstagarorganisations avtalsområde fastställas en gemensam turordning för samtliga enheter på orten, om organisationen begär det senast vid förhandlingar enligt 29 . Innan turordningen fastställs får arbetsgivaren undanta två arbetstagare inom den turordningskrets där arbetsbristen finns. Den eller de arbetstagare som har undantagits har företräde till fortsatt arbete. Detta företräde gäller även i förhållande till den eller de arbetstagare som kan få företräde enligt 23 denna lag och 8 lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen. De övriga arbetstagarnas plats i turordningen bestäms med utgångspunkt i varje arbetstagares sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren. Arbetstagare med längre anställningstid har företräde framför arbetstagare med kortare anställningstid. ger högre ålder företräde. Kan en arbetstagare endast efter omplacering beredas fortsatt arbete hos arbetsgivaren, gäller som förutsättning för företräde enligt turordningen att arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för det fortsatta arbetet." I remissen föreslås en övergångsbestämmelse (punkt 2) av innebörd att kollektivavtal, som har ingåtts före lagens ikraftträdande, skall vara utan verkan i de delar avtalet innehåller bestämmelser om kortare avtalstider för tidsbegränsad anställning vid arbetsanhopning och provanställning än som genom lagen införs i anställningsskyddslagen. Har avtalet tillkommit för att utgöra avsteg från de nya lagreglerna skall dock avtalet gälla. De föreslagna bestämmelserna om tidsbegränsad anställning vid arbetsanhopning och provanställning skall kunna frångås genom kollektivavtal. Bestämmelserna är följaktligen dispositiva. Förfarandet att låta dispositiva lagregler få retroaktiv verkan på ingångna avtal har tidigare kommit till användning bl.a. vid införandet av medbestämmandelagen. Lagrådet hade i det ärendet principiella invändningar mot remissförslaget och framhöll bl.a. att det innebar ett avsteg från stadgad lagstiftningspraxis på det dispositiva civilrättsliga området. Lagrådet förordade därför att ingrepp i de före ikraftträdandet ingångna avtalen inte skulle göras med anledning av de föreslagna reglerna om medbestämmande (prop. 1975/76:105 Bilaga 1 s. 520 ff). Föredragande statsrådet delade inte Lagrådets uppfattning och anförde i slutprotokollet (a prop. s. 540) bl.a. att en reform som medbestämmandelagen borde träda i kraft som gällde gemensamt för hela arbetsmarknaden och att ikraftträdandet därför inte kunde få bestämmas av kollektivavtal som ingåtts under helt andra förutsättningar. godtog detta synsätt. Denna princip för ikraftträdandet av dispositiva regler kom till användning också vid införandet av jämställdhetslag. I propositionen framhölls uttryckligen att principen hade varit vägledande för lagstiftningsarbetet på det arbetsrättsliga området (prop. 1978/79:175 s. 156). Vid införandet 1982 av den nu gällande anställningsskyddslagen, i vilken lagregler om tidsbegränsad anställning vid arbetsanhopning och provanställning var en nyhet, frångicks emellertid principen. Det framhölls i propositionen att det avgörande skälet till att man vid de större arbetsrättsliga reformerna frångått den i andra sammanhang tillämpade regeln att äldre avtal fortsatte att gälla utan hinder av en ny dispositiv lag var, att man eftersträvat ett så snabbt och fullständigt genomförande av den nya lagstiftningen som möjligt. Det synsättet ansåg föredragande statsrådet inte vara utan vidare på samma sätt tillämpligt vid ett genomförande av förslaget till ny anställningsskyddslag. Någon övergångsbestämmelse som ingrep i gällande avtal föreslogs därför inte. Frågan hur det rättsligt förhöll sig med giltigheten av äldre avtalsbestämmelser efter ikrafttträdandet fick enligt statsrådet avgöras genom sedvanlig avtalstolkning. I det nu föreliggande lagstiftningsärendet övervägde arbets- rättskommitté att genom övergångsbestämmelser röja undan de äldre kollektivavtal som innehåller inskränkningar i rätten enligt lagen att visstidsanställa vid arbetsanhopning och för provanställning. Kommittén ansåg dock att det kunde riktas principiella invändningar mot ett sådant förfaringssätt och hänvisade till vad Lagrådet anfört vid införandet av medbestämmandelagen. Med hänsyn härtill stannade kommittén för att inte föreslå undanröjande av gällande kollektivavtalsbestämmelser. Lagrådet anser för sin del att de principiella invändningar som Lagrådet hade mot att låta dispositiv civilrättslig lag få retroaktiv inverkan på gällande avtal fortfarande har bärkraft. Det får emellertid numera anses vara stadgad lagstiftningspraxis på det arbetsrättsliga området att dispositiva lagregler ges retroaktiv inverkan på äldre avtalsbestämmelser, under förutsättning att det befinns angeläget att de nya lagreglerna får ett snabbt genomslag på hela arbetsmarknaden. I remissen görs gällande att det är viktigt att de lagändringar som föreslås får ett sådant genomslag och det anförs vissa skäl för detta. Lagrådet vill därför inte motsätta sig att den i punkt 2 föreslagna övergångsbestämmelsen införs. Lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet 41 a I denna paragraf har tagits in den regel som finns i 41 tredje stycket. De ändringar som gjorts är enligt remissen enbart av redaktionell natur. I första meningen föreskrivs att en arbetsgivare inte såsom stridsåtgärd eller som ett led i en stridsåtgärd får hålla inne lön eller någon annan ersättning för utfört arbete som skall ha betalats ut. Orden "som skall ha betalats ut" ersätter den nuvarande avgränsningen "som har förfallit till betalning". Lagrådet avstyrker ändringen på den nu berörda punkten. Att en ersättning är förfallen till betalning innebär inte alltid att den skall betalas ut. Den föreslagna avfattningen skulle alltså innebära en saklig ändring som uppenbarligen inte varit avsedd. En motsvarande ändring har föreslagits i den nya paragrafens andra mening. Lagrådet avstyrker även den ändringen. Den föreslagna bestämmelsen anger endast att lagen träder i kraft . I den allmänna motiveringen konstateras i denna del att de föreslagna ändringarna i lagen innebär att vissa stridsåtgärder som varit tillåtna blir olovliga. Det anförs vidare att en stridsåtgärd som pågår när lagändringarna träder i kraft därigenom kan bli olovlig. Utgångspunkten vid bedömningen av åtgärdens laglighet är, enligt vad vidare sägs, "hur de faktiska förhållandena i företaget var när stridsåtgärden varslades eller inleddes." Lagrådet kan inte acceptera det sistnämnda uttalandet. Bedömningen huruvida en pågående åtgärd blivit olovlig genom lagändringen måste givetvis ske med utgångspunkt från de faktiska förhållandena vid ikraftträdandet.