prop · GI0335 · 1994-12-31 00:00:00 — Resultetet får ansesuppfylla svenska målsätmingar, vilka varit relativt begränsade mot bakgrand av att användningen av handelsåtgärder till skydd för betelningsbalansen har minskat randan pågått. något bättte disciplin bör kunna uppnås på grandval av den överenskommelse som nuträffate. ArtXXTV, frihandelsområden och tullunioner. Överenskommelsen rörande artikel XXIVklargör och försterker kriterier och förferanden för granskning och översyn avmllunioner och frihandelsområden. Det har varit ett svenskt intresse att väraaom den tolkning av artikel XXIV som gjorte för att inte undergrävaGATT-förenligheten av de frihandelsarrangemang ingått inom ramen förEFTA och med EG. Å andra sidan har vi ur exporteynpunkt också ett inttesse avobjektiva och fungerande GATT-regler för granskning av andra regionala avtelsom t.ex. det nordamerikanska frihandelsavtelet () mellan , ochMexico. De uttolkningar som görs av artikel XXIV är relativt försiktiga och fårsägas ligga i linje med svenska målsättningar. Bl.a.klargörs att utvärderingen om huravida ett frihandelsavtel överensstemmer medkriteriet enligt artikel XXIV.5, dvs. att den allmänna nivån för mllar ochandra handelshinder inte får höjas till följd av frihandelsavtelet ellermllunionen, skall ske på grandval av handelsvägd stotistik och uppgifter ommiluppbörd. Om dette har rått stor oenighet tidigare, bl.a. i samband medgranskningen i av EG:s utvidgning med Storbritennien, och . Vadgäller beräkningen av kompensation till tredje land enligt artikel XXIV.6,bekräftas i stort gällande praxis genom de ytterligare Uttolkningar av artikelXXVIII som gjorte i Uraguayrandan. Rapporteringsskyldigheten beträffandeutvecklingen inom regionala frihandelsområden och mllunioner skärps. Däratöverinnehåller artikel XXIV-överenskommelsen skärpte regler om federala regeringarsskyldighet att se till att delsteteregeringar och myndigheter lever upp tillGATT-förpliktelser som ingåtte på regeringsnivå. ArtikelXXV, undantag. Många länder, däribland , har verkat för klarare och merenhetliga regler på dette område, i syfte att minska den nuvarande användningenav undanteg och skapa klarare regler för evenmella framtida undanteg.Resultetet innebär att undanteg som är i kraft förikraftträdandet av WTO automatiskt upphör att gälla, såvida de inte kanförlängas enligt de nya och striktere regler som gäller enligt WTO-avtolet.Bristende efterlevnad av villkoren i ett beslut om undanteg kan leda tilltvistiösning. ArtikelXXVIII, omförhandlingar av tullmedgivanden. De uttolkningar som görs av artikelXXVIII syfter bl.a. till vissa försterkningar av mindre länders rättigheter atterhålla kompensation vid omförhandlingar av milmedgivanden, något som i principockså varit ett svenskt intresse. Kriteriema för att festetella exttaförhandlingsrättigheter för sådana länder är dock rätt allmänt utformade. Avdet skälet har man kommit överens om att se över dem i ljuset avvunna praktiska erfarenheter Vidare innehåller uttolkningen bl. a. regler föromförhandling av milmedgivanden för "nya" produkter och regler föromförhandlingar i fall då mllkvoter införs. ArtikelXXXV, "icke-tillämpning". Liksom beträffandeundanteg från regelverket finns huvudregleraa om s.k. icke-tillämpning nu i själva WTO-avtelet. För att överbrygga skillnadema mellan det gamla 24 ochWTO-avtelet har överenskommite att bestemmelsema om icke- tillämpning enligt GATTkan åberopas, även om mllförhandlingar i samband med GATT-anslutoing inlettemellan berörda parter I övrigt innebärinförlivandet av i WTO att den hittillsvarande provisoriskatillämpningen av med stöd av protokollet om provisorisk tillämpningupphör. innebär att åtgärder som är oförenliga med och somupprätthållite med stöd av dette protokoll nu måste avskaffas. Undanteg görsendast för den amerikanska sjöfertelagstiftning, som går under namnet"", vilket var ett oeftergivligt amerikanskt krav iförhandlingama. Ävenom förhandlingama om vissa GATT-artiklar inte tillhört främsteprioriteringar, innebär det sammantegna resultetet inte oväsentligaförsterkningar av . Det fakmm att den provisoriskatillämpningen av nu dessutom upphör innebär också att regelverket somsådant blir mer förateebart och enhetligt och att en del handelshinderavvecklas. 5.3 Marrakechprotokollet till 1994. Förhandlingamaom marknadstillträde för industrivaror Sammanfattning:Resultetet av marknadstillttädesförhandlingaraa innebär att industti|ändemasänker sina industtivaramllar med till en genomsnittlig milnivå på ca4 %. av medlemmarnas mllar omfattes nu av åteganden i . Desvenska exportinttessena i viktiga industtisektorer är mycket vältillgodosedda, framför allt vad bettäffar , och . egnaåteganden om en ttedjedels mllsänkning motevarar väl den allmänna målsättningenför förhandlingen. åteganden har utformate så att de kan underlätte enanpassning till EU:s åteganden vid ett svenskt medlemskap i . Inom har under åren1947-1979 förte sju allmänna mllförhandlingar, av vilka deltegit isamtiiga utom den förste. De deltegande ländema gjorde därvid ömsesidigaåteganden om mllsänkningar Tullförhandlingsresulteten var betydande. Efter densenaste förhandlingen, Tokyorandan, som avslutedes var dengenomsnittliga mllsateen i i-länderaa . I Uraguayrandan önskadeinledningsvis ett flertal deltegande länder sammanföra mllförhandlingaraa medförhandlingar om minskning eller eliminering av icke-teriffära åtgärder, vilka tillsammans kom att innefattas under rubriken marknadstillträdesförhandlingar. 1994/95:35Förhandlingama om icke-teriffära åtgärder i Uraguayrandan kom dock att i praktikenäga ram i andra sammanhang, varför huvuddelen avmarknadstillträdesförhandlingama kom att gälla mllar Målsätmingamaför mllförhandlingaraa fastlades vid ett ministermöte i ochinnebar bl.a. att mllaraa skulle sänkas med minst en tredjedel, att sänkningarskulle genomföras av både låga och höga mllar samt att den s.k.mllbindningsgraden, dvs. den andel av mllaraa som omfattes av GATT-åteganden ommaximimll, skulle ökas avsevärt. Dedeltegande länderaa kunde dock inte nå en överenskommelse om vilkenmllsänkningsmetod som skulle användas. EG, , , de nordiska ländernam.fl. förespråkade en harmoniserande mllsänkningsformel. En sådan hade använtei Tokyorandan och innebär att höga mllar sänks mer än låga. avvisade docken formel och förordade i stollet förhandlingar om sektorsvis mllfrihetkompletterade med bilaterala förhandlingar enligt vara-för-vara-metoden. Enallmän formel förhandling omöjliggjordes därmed. Underår 1990 inleddes sektorsvisa förhandlingar om mllfrihet och mllharmoniseringparallellt med bilaterala förhandlingar vara för vara. Även om framsteg gjordesbåde i de bilaterala förhandlingama och i sektorsförhandlingarna förhindradeden grandläggande oenigheten om förhandlingsmetodiken mellan och EG längeett genombrott. Först vid de s. k. ijuli 1993 kunde ,, och enas om en kombination av de olika metodema, dock medbetoning på sektorsvisa lösningar och de fleste andra i-länder stöddedenna ansate. U-ländema, med undanteg av , ansåg dock att de sektorersom i överenskommelsen prioriterate för långtgående mllsänkningar inte var avstöne exportintresse för dem. Slutförhandlingamamellan och resulterade i ytterligare uppgörelserom sektorsvis mllfrihet till vilka , m. fl. länder anslöt sig.Viktigast var att man i ljuset av misslyckandet med att nå en överenskommelseom ett multilateralt stelavtel (Agreement, MSA) enades omatt oavsett dette eliminera stelmllama. I två fall, nämligen trävaror ochicke-Järnhaltiga meteller, uteblev dock Japanskt stöd varvid förslagen föll. Industriländernasmllsänkningar uppgår i genomsnitt till . Utfallet överträffar således den allmänna målsättning som uppstellte för mllförhandlingarna, dvs. en ttedjedels mllsänkning. Efter genomförda mllsänkningar hamnar därmed den genomsnittiiga mllmvån i industriländerna på 3,. sänker sina mllar med i genomsnitt , EG , och . De svenska medgivandena motevarar en mllsänkning . Efter ett genomförande av åtegandena skulle den svenska genomsnittliga milnivån bli att Jämföras med EU:s 3,, , och 26 Förhandlingsresultetetinnebär att de fleste i-länder helt avvecklar mllama på tio vamområden:läkemedel, papper, stel, byggmaskiner, Jordbraksmaskiner, medicinsk utrastoing,möbler och leksaker samt på jordbraksområdet i fråga om öl och vissa spritdrycker.En kraftig ökning sker därmed av andelen mllfri import i i-länderaa, från 20 %till . Tullaraa på kemiska produkter harmoniseras på låga nivåer (högst6,). Med undanteg av delter u-länderaa enbart i begränsad omfattningi sektorsuppgörelseraa. USAsökte häratöver med stöd av flera andra länder att uppnå mlleliminering ävenför elekttonik, vetenskapliga insttument, ttävaror, icke-Järnhaltiga metelleroch fisk. Enighet kunde dock inte uppnås mellan nyckelländeraa. För elektronikoch vetenskapliga insttument blir resultotet ändå betydande med sänkningar rant50 %, i . För trävaror blev sänkningaraa medan utfalletför icke-Järnhaltiga metoller såsom koppar, aluminium och nickel blev mellan och . För fisk och fiskprodukter stormar sänkningen vid . Påvissa andra varaområden är resultoten betydligt mindre långtgående. EG sökte fåtill stend en överenskommelse om mllharmonisering på tekoområdet och däratöverlångtgående mllsänkningar för skor, glas och keramik. Förslagen föll dock efterstorkt motetend från framför allt . Sänkningaraa för teko blirgenomsnittligt , för skor och läder . Även efter Uraguayrandan kommersåledes de högsto i-landsmllarna återfinnas i dessa sektorer med genomsnittiigt12,resp. . En annan sektor för vilken resultotet blev blygsamt ärmotorfordon genomsnittiig mllsänkning. Resultotetinnebär att också u-länderaa nu binder sina mllar i stor uteträckning. Även omu-länderaas medgivanden i flertolet fell innebär s. k. tekbindningar, dvs.mllama maximeras vid en högre nivå än den som gäller för utgående mllar, uppnåsbetydligt ökad säkerhet och förateebarhet för exportörer vad gällermarknadstillträdesvillkoren. Eftersom i-länderna och de central- och östeuropeiskaländeraa binder nästen samtliga sina mllar, ökar andelen avGATT-medlemmaraas handel som omfattes av bundna mllar från till drygt90 %. Målsättningen om en väsentlig ökning av bindningsgraden får därför ansesvara uppfylld. Förtvå varaområden, ttopiska produkter och s.k. namnesursbaserade produkter (fisk,trä och icke-Järnhaltiga metaller), var förhandlingsmålsättoingama frånMontteal-mötet mer ambitiösa. För tropiska produkter genomfördes betydandemllsänkningar , även från svensk sida (prop. 1988/89:135).Tillsammans med senare gjorda åteganden innebär resultetet för tropiskaprodukter mllsänkningar i i-länderna uppgående till , dvs. Utfallet för namrresursbaserade produkter blev däremot något undergenomsnittet, en mllsänkning . Demllsänkningar som man nu har kommit överens om skall enligtMarrakech-protokollet genomföras i fem lika stora steg med början den dag dåWTO-avtelet ttäder i kraft. Slutmllama kommer enligt huvudregeln därmed attsättes i kraft senast efter WTO-avtelete ikraftträdande. På vissaområden har längre genomförandeperioder överenskommite. För stol, papper, tekooch leksaker skall mllsänkningama ske . Påläkemedelsområdet har däremot berörda länder enate om en omedelbarmllavveckling från den förste dag då WTO-avtelet träder i kraft. Enligtmilprotokollet är det inget som hindrar att sänkningama görs snabbare eller ifåne steg. Tillmllprotokollet har de länder som undertecknat överenskommelsen fogat sina resp.listor över medgivanden. har 89 länder lämnat sina industrivaralistor,varav några återster att slutgiltigt verifiera. Den svenska listen framgår avbilaga 4. De minst utvecklade länderaa har givite möjlighet att fram till april1995 foga sina listor över medgivanden till milprotokollet. Detsvenska intresset för förhandlingaraa får ses mot bakgrand av defrihandelsavtel som reglerar industtivarahandel med de flesteeuropeiska länden Av totela export av industrivaror går tillländerna i EU, EFTA eller centtal- och . Dessa varor åtnjutermllfrihet, med några ensteka tidsbestemda undanteg. Det betyder attmllförhandlingaraa för svensk del i praktiken har berört de återsteende ca 25 %av exporten. De avsättningsmarknader som i förste hand har varit av intresseför är , , , , , ,, samt de viktigaste ekonomiema i . Sverigeriktede i förhandlingaraa önskemål om specifika mllsänkningar av intresse försvenskt näringsliv till ett tjugotel länder Bilaterala förhandlingar fördes medett drygt femtontel länder. Resultetetav förhandlingama är mycket positivt för svensk del. De störste milsänkningarnagörs i varasektorer av sterkt eller mycket sterkt svenskt exportintresse, medande varasektorer för vilka sänkningama blir begränsade i samtliga fall utom ett,nämligen motorfordon, är av mindre betydelse för den svenska exporten. Imotorfordonsektom är dock mllaraa på de viktigaste marknadema, och ,redan avvecklade eller mycket låga. Sektorsuppgörelseraainnebär att en betydande andel av den svenska exporten till viktiga marknader som (), (), () och () nu blir helt befriade från mllar. Tullavvecklingen i fråga om stel, läkemedel, medicinsk uttustning, byggmaskiner och papper kan särskilt framhållas. Däratöver har betydande mllsänkningar uppnåtte för andra varor av sterkt svenskt 28 exportintresse.Sammanteget kommer mllaraa för den svenska exporten till attgenomsnittligt sänkas , till , till Prop. 1994/95:35Kanada och till . De kvarsteende genomsnittligamllnivåema för svensk export blir mycket låga, i , i och iKanada . IAustralien och blir resp. av den svenska exporten mllfrioch dessa länder binder för förste gången större delen av sina mllar i . Påde viktigaste u-landsmarknadema, ASEAN-ländema, och , bindsnu mllaraa för den övervägande delen av den svenska exporten. På de störstelatinamerikanska marknaderna, såsom , och , bindst.o.m. Resultetenav förhandlingaraa redovisas mer deteljerat i fråga om de viktigaste länderna ibilaga 5. Försvensk del har på motevarande sätt som för exporten enbart avtotelimporten berörte av mllförhandlingarna. En stor del av u-landsimporten ärdessutom redan befriad från mllar genom den mllfrihet beviljar enligtdet allmänna systemet för mllpreferenser till (ofPreferences, GSP). delter fullt ut i överenskommelsema ommlleliminering för läkemedel, stål, byggmaskiner, Jordbraksmaskiner, medicinskuttTistoing, möbler och leksaker På kemiområdet delter iöverenskommelsen om mllharmonisering och genomför däratöver de ytterligaresänkningar för vissa enskilda kemivaror som EG enate om i förhandlingar medUSA. anslöt sig inte till överenskommelsen om mlleliminering för papperDet svenska medgivandet i denna sektor blev i stellet en tredjedels mllsänkningfrån en redan låg mllnivå. Förövriga varor är i de fleste fall den svenska erbjudna slutmllnivån identisk medden som EG erbjudit. gäller exempelvis tekosektora, för vilken dengenomsnittiiga milnivån sänks från 12,2 till . Andra sektorer därmllsänkningama blir betydande är skor och läder där mllaraa sänks från 8,5 %till i genomsnitt. I de fall EG heU avstett från erbjudanden ommllsänkningar, exempelvis bettäffande personbilar, de fleste fiskprodukter samtviss konsumentelektronik, har heller inga svenska åteganden gjorte. I övrigafall har milen vanligen sänkte med en tredjedel i enlighet med målsättoingenför förhandlingama. Sammanteget motevarar de svenska åtegandena en sänkning avden genomsnittliga milnivån , från till , således helt ienlighet med förhandlingsmålsättningen. Genomförandetför svensk del av förhandlingsresultetet i fråga om marknadstillträde för industtivaror blir avhängigt av utelaget i folkomröstningen om ett medlemskap i unionen. Om blir medlem i EU, kommer de svenska mllsänkningsåtegandena inte att genomföras i den nationella lagstiftningen. I stellet kommer vid inträdet att bli bundet av EU:s då gällande mllregim och de mllsänkningar som däreftersker på grand av EU:s åteganden i Uraguayrandan. De svenska mllåtegandena iUraguayrandan kommer dock att ligga till grand för den granskning av EU:sutvidgning som kommer att äga ram i WTO enligt artikel XXIV och för dekompensationsförhandlingar med tredje land enligt artikel XXIV.6, som kanväntes följa för EU:s del i samband därmed. Om folkomröstningen om ettsvenskt EU-medlemskap skulle resultera i ett negativt utelag avser regeringenåterkomma till med förslag till hur genomförandet avmllsänkningsåtegandena i skall ske för svensk del. 5.4 Avtalet om tillämpning av sanitära och fytosaniläraåtgärder (Sanitary and Phytosanitary Measures, SPS) Sammanfattning:Sveriges målsätming i förhandlingaraa om tillämpningen av sanitera ochfytosanitera regler har varit att säkerstella ett upprättiiållande av högagränsvärden och stendarder på detta område. mål har uppnåtts genomSPS-avtelete utformning. innebär avtelet att SPS-åtgärder inte kanutnyttjas för protektionistiska syften. En högre grad av insyn och förateägbarhethar skapate, vilket är till fördel för såväl exportörer som importörer. Inomramen för jordbraksförhandlingaraa i Uraguayrandan tillsattes tidigt enarbetegrapp för att smdera frågan om särskilda regler för användningen avsäkerhete- och hälsoföreskrifter avseende handeln med livsmedel, djur ochväxter Regler på detta område har tidigare saknate, utöver ett allmäntundantegsmedgivande i artikel XX eller i den mån berördaåtgärder faller under koden om tekniska handelshinder (TBT). TBT-koden ansågsemellertid inte tillräcklig, då skyddsbestommelser på djur- ochväxtekyddsområdet i praktiken skiljer sig avsevärt från motevarandebestommelser på industrivaraområdet. Åtgärder på dette områdehar gett upphov till alltfler svårlöste handelstvister och det fanns därför ettuttelat behov av att skapa klara regler för tillämpningen av sanitera ochfytosanitora åtgärder. Såväl export- som importländer hade ett inttesse avtydligare regler. Exportörer, som ansåg att många SPS-krav var för höga ochsnarast dolde protektionism och att en substentiell sänkning av gränsskyddetskulle leda till ett ökat missbrak i dette avseende, önskade ökad öppenhet,förateägbarhet och disciplin. Importländer önskade klara regler till stöd föratt vidmakthålla berättigade höga krav, när dessa hade betydelse för hälsa ochsäkerhet. Förhandlingaraafördes, på grand av sin tekniska komplexitet, fristeende från den egentiigajordbraksförhandlingen. I många delar har lösningaroch formuleringar i avtelet kunnat hämtes från TBT-koden. Avteletfärdigförhandlades i princip vid ett ministermöte i i kom emellertid med ett antel kravpå ändringar i den text som fastlagte i utkastet till slutiig avtelstext Frågoraa löstes av en teknisk expertgrapp utenatt substensen i avtelet nämnvärt ändrades. Avteletom tillämpning av sanitera och fytosanitera åtgärder innebär en disciplin förlivsmedelsbestemmelser samt veterinärbestemmelser och växtekyddsreglerDisciplinen rör åtgärder för att skydda människors, växters eller djurs liv ochhälsa och omfatter inte bestemmelser som grandas på etiska normer,djurskyddshänsyn eller dylikt. Saniteraoch fytosanitera åtgärder skall så långt som möjligt grandas på internationellterkända gränsvärden eller normer Avtelet hänvisar således till arbetet inomCodex beträffande livsmedelsstondarder, och tillIntemationella växtekyddskonventionen samt Internationella byrån för smitteammahusdjurssjukdomar Medlemmarna uppmanas att så långt som möjligt harmoniserasina sanitera och fytosanitera åtgärder enligt dessa internationella normer ochrekommendationer, vilket förväntos leda till en höjning av SPS-stondardenbland medlemmaraa. Högre krav är dock tillåtna om ett land bedömer att en högreskyddsnivå är nödvändig. Avtelet kräver dock att sådana högre krav grandas påvetenskapliga underlag och enhetliga riskvärderingsprinciper Avsikten är attförhindra att högre krav används som förteckte handelshinder och attsäkerstella att en konsekvent riskbedömningsnivå tillämpas. Iavtelet sägs emellertid också att länder ömsesidigt skall erkänna varandrassanitera och fytosanitera åtgärder även om de avviker från intemationelltfastetällda normer, om den exporterande medlemmen kan visa att de erbjuder etttillräckligt skydd. Områden som är fria från växtekadegörare eller sjukdomarskall erkännas, även om de inte omfettor hela exportiandet, och export tillätesom exportlandet kan visa att området i fråga möter importlandete krav pålämplig skyddsnivå. Tvisterunder SPS-avtelet skall lösas inom ramen för den allmännatvistiösningsmekanismen. Vid tvister som omfetter tekniska eller vetenskapligafrågor skall dock panelen rådgöra med experter som uteetts i samråd med detvistende partema. U-ländematillhör den grapp av länder som ofte sett sanitera och fytosanitera krav somhinder för marknadstillttäde. Dessa har därför sett ett värde i att skapa ökadinsyn och skärpte regler för användandet av SPS-åtgärder. Importrestriktionermed hänvisning till SPS-krav kan nu inte tillämpas godtyckligt, uten skall varagrandade på interaationellt erkända normer och rekommendationer eller, som ovannämnte, vetenskapligt underlag och konsekvente riskbedömningsprinciper. ISPS-avtelet sägs dessutom att medlemmaraa i sin tillämpning av SPS- åtgärder skall te hänsyn till u-länderaas, och då i synnerhet de minst utvecklades, särskildabehov. I de fall avtelet medger infesningsperioder för nya SPS-åtgärder, skalllängre övergångsperioder medges för produkter som är av särskilt intresse föru-ländema. som skall upprättes bemyndigas också medge deu-länder som så begär specificerade och tidsbegränsade undanteg från samtiiga ellerdelar av åtegandena i avtelet. Därvid skall vederbörlig hänsyn tes till detberörda landete handels- och utvecklingsmässiga samt finansiella behov. Sverigehar, inom ramen för det nordiska samarbetet, engagerat sig aktivt iSPS-förhandlingen. Vår målsättning har varit att åstodkomma en så tydlig ochomfattende överenskommelse som möjligt för att undvika tvister och skapaförateägbarhet beträffande skyldigheter och åteganden. En viktig aspekt var attsäkerstella att SPS-åtgärder inte kan användas på ett protektionistiskt sätt.Eftersom traditionellt har tillämpat höga sanitora och fytosaniteraskyddskrav för importerade produkter, var det viktigt för attha möjlighet att upprätthålla högre stendarder och gränsvärden än vad somgäller intemationellt på vissa områden. Generelltkan sägas att SPS-avtelet väl uppfyller de svenska målsättningarna. Avtelet gördet möjligt för att upprätthålla höga SPS- krav bettäffande människors,djurs eller växters liv eller hälsa även . Avtelet kommer inte attinnebära några stöne förändringar för svensk industti, föratom att riskeraa föratt drabbas av godtyckliga SPS-krav vid export radikalt begränsate. 5.5 Avtalet om Jordbruk Sammanfattning:Jordbraksavtelet är banbrytende i det att handeln med Jordbraksprodukterinförlivas i . Den begynnande avreglering och liberalisering avhandeln med jordbraksprodukter dette innebär är välkommen. En viktig grand förforteatte reformer har lagte. För svensk del har en stor del av åtegandena somföljer av avtelet uppfyllte genom Jordbraksreform. Effektema kommerför svensk del främst att märkas på gränsskyddssidan. För u-ländema kommer destriktere stödregleraa, främst beträffande exportsubventioner, att öka derasmöjligheter att konkunera på världsmarknaden. Ävenom Jordbrak formellt sett har omfattate av , har jordbrakssektorai praktiken varit föremål för omfettande undanteg från Prop. 1994/95:35 reglerom subventioner och gränsskydd. Försök har gjorte under tidigareförhandlingsrandor i att integrera Jordbraket i det generellaregelsystemet, dock uten stöne framgång. Resultetet av Tokyorandan blev påjordbraksområdet, föratom vissa begränsade mllsänkningar, att internationellaavtel slöte för mejerivaror respektive nöttkött. Avtelen, som administreras avGATT, syftar till att genom övervakning, informationsutbyte och konsultetionerverka för en ökad liberalisermg och stebilisering av världshandeln med berördaprodukter. Medlemskreteen omfattar viktigare exportörer av de akmellaproduktema. Mejerivaraavtelet har dessutom haft ett system med minimipriser videxport.