prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Vid ettmedlemsskap skulle även få samma rättigheter till deltegande isamarbetet som andra medlemsländer Derta skulle ge bättte föratsätmingar attpåverka utformningen av gemenskapens framtida politikpå sysselsättningsområdet. Det är också först vid ert medlemskap somSverige får möjlighet att delte i de olika programaktiviteter som finansierasvia och vars syfte är att förbättta tillväxten och skapa nyaarbeten. Arbetsmiljöfrågorna,dvs. frågor om förhållandena på arbetsplatserna, om hälsa och säkerhetför arbetstegarna m.m. utgör mom EG i förste hand en viktig del av de socialafrågoraa eller den sociala dimensionen av den inre marknaden. Dessa frågorgriper över alla de fyra friheterna. Kraven på arbetsmiljön och övrigaförhållanden inom ramen för den sociala dimensionen avses bl.a. skapaföratsättmngar för genomförandet av den inre marknaden. Sämre sociala villkor,t.ex. sänue arbetsmiljö, får inte vara ert konkurrensmedel på denna marknad. Iartikel 117 i anges följande; "Medlemsstetema är ense om behovet av art främja förbätfringar av arbetstegamasarbetsvillkor och levnadsstendard och art därigenom möjliggöra en harmoniseringsamtidigt som förbätttingarna bibehålls. De anser att en sådan utveckling kommer att följasåväl av den gemensamma marknadens funktion vilken konuner att främja enharmonisering av de sociala systemen, som av förfaranden edigt dette fördragoch av tillnärmningen av bestemmelser i lagar och andra författningar " Med stöd av artikel 118a iRomfördraget kan med kvalificerad majoritet ante dfrektiv med minimiregler omarbetsmiljöförhållandena på Prop. 1994/95:19 arbetsplatserna. Sådanadfrektiv skall inte hmdra någon medlemsstet att bibehåUa eller införa merlångtgående bestenunelser om arbetsmUjön, såvida dessa inte sfrider mot andrabestänunelser i fördraget. Drygt tjugominimidfrektiv har antegits inom EG. Ett centtalt dfrektiv är det s.k. ramdfrektivet (89/391/EEG),som innehåller allmänna krav när det gäller arbetsförhållanden ocharbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna.Ramdfrektivet kompletteras med ett antal särdfrektiv för olUca delområden,t.ex. om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen (89/654/EEG), om användning avarbetsutrasttung (89/655/EEG), om användning av persodig skyddsutmstning påarbetsplatsen (89/656/EEG), om manueUa lyft (90/269/EEG) och om utsatdiet förcancerfiamkaUande ämnen i arbetet (90/394/EEG). Det finns även någraarbetsmiljödfrektiv som beslutets innan artikel 118a kom till genom den s.k.enhetsakten . HU hör bl.a.dfrektiven om exponering för bly (82/605/EEG) och asbest (83/477/EEG). Kraven påsäkerhet och hälsa i arbetet får också betydelse för harmomseringen av lagstiftningen på produktområdet, dvs. när det gällerfri rörlighet av varor EG har antegit ett flertal produktdfrektiv medstöd av artikel 100 eller 100a, där kraven på säkerhet vid användning i arbetslivet har haft stor betydelse förutformningen av de väsentiiga säkerhetskraven. Det gäller bl.a.dfrektiven om maskiner (89/392/EEG), persodig skyddsutmstning (89/686/EEG) ochenkla öyckkärl (87/404/EEG), viUca beslutets i edighet med artikel 100a och dens.k. För en närmare redovisning hänvisas till prop. 1991/92:170bilaga 9. ArbetsniUjöhänsyn kan inom gemenskapen även fåbetydelse på de produktområden där det saknas harmoniserade regler GenomRomfördragets bestämmelser i artUcel 36 kanförbud eller resfriktioner för bl.a. unport gmndas på hänsyn tiUuifresset att skydda mämiiskors hälsa och liv. (I övrigt hänvisas vad gällerfri rörlighet av varor och frågor om tekniska handelshinder till avsnitt 11). EG har antegithandlingsprogram för arbelsmiljöområdet där bl.a. områden för nyagemenskapsregler pekas ut. För mnevarande period gäller det Qärdehandlingsprogrammet. Genom EES-avtelet har redanåtegit sig att följa de principer för fri rörlighet av varor, tjänster, personeroch kapitel som gäller mom EG. har därigenom också åtegit sig att införliva de som EG har antegit på arbetsmiljöområdet, idedningsvis de som antegits t.o.m. . Dfrektiven har införlivats på myndighetsmvån genom föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen. Isamband med rUcsdagens stellningstegande tiU EES-avteletbeslutedes om vissa ändringar i arbelsmUjölagen (1977:1160) för att göra det möjligt att mförliva vissa av dfrektiven, framförallt vissa delar av produktduektiven (prop. 1991/92:170 bU. 9, bet. 1992/93:EU1, rskr. 1992/93:18, SFS 1992:1135). 1 saml Nr 19. beslutede omett Prop. 1994/95:19 tillägg till av EES-relevante rättsakter som antegits av EG efter . har godkänt de häravföradedda ändringama i avtelet (prop. 1993/94:203, bet. 1993/94:UU23, rskr. 1993/94:367). Bland de tio tillkomna dfrektivenpå arbetsmUjöområdet finns bl.a. ett rådsdfrektiv om minimikrav för hälsa ochsäkerhet vid tUlfäUiga eller rörliga arbetsplatser (92/57/EEG), som avserbyggnads- och adäggnings-verksamhet, två rådsdfrektiv om utvinningsindusfrin(92/91/EEG resp. 92/104/EEG)och ett dfrektiv om gravida arbetstegare och arbetstegare som fött bam eUer somanunar (92/85/EEG). Även vissa av dessa tillkomnaEG-dfrektiv på arbetsmUjöområdet kräver ändringar i arbetsmUjölagen för att de skallkunna införUvas. Utgångspunktenär även här att de skall införlivas på myndighetsnivån. Nödvändiga lagändringar hardärför beslutets i samband med vissa andra förslag om ändringar i arbetsmiljölagen (prop.1993/94:186, bet. 1993/94:AU15, rskr.1993/94:365, SFS 1994:579). Redan genom EES-avtelet sker således en anpassning tillEG:s regelsystempå arbetsmUjöområdet. Området fördes också tidigt åt sidan som oproblematiskt imedlemskapsförhandlingama. Vad som huvudsakligen förändras vid ett medlemskap är deltegandet i EG:sbeslutsprocesser och programoch den dfrekte bindmngen tUl den fortsatte utvecklingen av gemenskapsrätten påarbetsmiljöområdet. Arbetarskyddsstyreben ter särskilt upp dette i sitt remissytfrande ochframhåUer betydelsen av art vid ert medlemskap får samma möjligheteratt vara med i beslutsprocessen som andra medlemsländer EES-avtdet ger mtedenna möjlighet.Föratsättningama för att svenska inttessen skall få genomslag är därför edigtArbeterskyddsstyrelsen större vid ett medlemskap. anser attett EG-medlemskap skulle möjliggöra ett större inflytende när det gäller att forskningsvägenbidra tUl ett bättte arbetsliv,arbetsmiljö och teknik i hela . LO har framhållit att ett medlemskap skapar föratsätmmgarför att arbetsmUjökraven även i fortsättmngenskall kunna drivas vidare. ArbetsmUjöfrågoma anknyter ocksåtill frågor inom andra förhandlingsområden såsom kemikalieregleringen. Det gäller här bl.a. asbest, orgamska lösningsmedel, märknmgoch klassificering av kemikalier Frågor om kollektivavtelens roll samt andra frågor inomarbetsrätten som berörs av ett medlemskap får också stor betydelse förarbetsmUjön. För redovisningav de nu angivna frågoma hänvisas till respektive avsmtt. Arbetsrättsligadirektiv inom EG som rör anstelldas rättigheter och inttessen har huvudsakligen utfärdats edigt artikel 100 iRomfördraget. Även "arbetsmiljöartikeln" 118a (se föregåendeavsmtt) har kommit att utnyttjas som grand för dfrektiv som innehållerbestämmelser av Prop. 1994/95:19 arbetsrättsligkaraktär. Maasfrichtfördragets s.k. Sociala protokoll innebär utökadkompetens för gemenskapen och utvidgat område för majoritetsbeslut, bl.a. iarbetsrättsliga frågor (se avsmttet om det sociala protokollet). I många länder mom EU har man haft en annanutveckling än i när det gäller reglermgen av arbetslivet. Detsom brukar kallas den svenska modeUenkännetecknas framför allt av den starka ställning som partema påarbetsmarknaden har och deras principiella frihet att fräffa avtal om löner ochandra anstelhimgsvUUcor Vi har i en fast tradition att komplettera och ersatte lagbestämmelser med koUektivavtal.Kollektivavtelen i tecker enhelt dominerande del av arbetsmarknaden. I många av EU-länderaa är denfackliga orgamsationsgraden lägre och kollektivavtelen långt ifrånhelteckande. Där använder man sig i steUet av minimilagstiföiing som ett sättatt säkra att reglema blfr tillämpliga över hela arbetsmarknaden. Den rentarbetsrättsliga reglering som hittUls antegits på EG-mvå är inte särskUtomfattande. För del innebär redan EES-avtdet an de dfrektiv somantegits på arbetsrättens område skall införlivas i den svenska rättsordningen. Dearbetsrättsliga dfrektiv som antegits av EG t.o.m. och som omfattesav EES-avtelet är följande: -om kollektiva uppsägningar (75/129/EEG) med regler om de anstelldas rätt till information och överläggningmed arbetsgivaren vid uppsägnmg på grand av arbetsbrist - kollektivauppsägningar - samt regler omarbetsgivarens skyldigheter i förhållande till arbetsmarknadsmyndigheteri en arbetsbristsimation -ändrmgsdfrektiv till dfrektivet om kollektiva uppsägningar (92/56/EEG) som i huvudsak tillfört bestänunelserom att reglema om arbetsgivarens skyldigheter edigt dfrektivet ärtiUämpliga oavsett om beslut som röruppsägningarna fattes av arbetsgivaren eller någon annan som har ettbestemmande mflytende över arbetsgivaren -om skydd för arbetstegaresrättigheter vid överlåtelse av företeg, verksamhet eller delar avverksamheter (77/187/EEG) -om skydd för arbetstegama vid arbetsgivarens insolvens (80/987/EEG) -om arbetsgivares skyldighet attupplysa arbetstegama om de regler som är tillämpliga påanställningsavtalet eller anstellningsförhållandet(91/553/EEG). Dessadirektiv och deras införlivande i svensk rätt har behandlats dels i EES-propositionen (prop. 1991:92:170, bet. 1992/93:EU1, rskr. 1992/93:18) dels i propositionen omändringar av avtelet om Europeiska samarbetsonuådet (EES-avtelet) m.m. (prop. 1993/94:203 s. 201 ff, bet. 1993/94:UU23, rskr. 1993/94:367). Dessutom rör två av direktiven på 227 jämställdhetsområdetarbetsrättsliga frågor Det gäller det s.k. lika- Prop. 1994/95:19lönedfrektivet och direktivet om likabehandling när det gäller anställning och yrkesutbildning m.m. (se avsmtt 17 om jämstelldhetspolitiska frågor). arbetsrättskommitté (1991:05) har ocksåsom uppdrag att i sm översyn av den arbetsrättsliga lagstiftmngen seöver frågan om svensk rätts överensstämmelse med EG-dfrektiven. Kommittén harhittills presenterat två delbetenkandennämligen Ny anstellningsskyddslag (SOU 1993:32) och Övergång avverksamheter och kollektiva uppsägningar (SOU 1994:83). Konumttén avser attavge sitt slutbetänkande . 18.4.2 Inför ett medlemskap Frågan om att väma den svenska arbetsrättligamcxlellen i samband med en EU-integration har tUlmätts stor betydelse. Fråganlyftes också fram i det svenska anförandet vid öppnandet avmedlemskapsförhandlingama. ArbetsmarknadsministerBörje Hördund har, i adedning av de svenska medlemskapsförhandlmgama,i ett brev till den ansvarige kommissionsledamoten bett denneutveckla sin syn på vilka effekter Maasttichtfördraget kan komma att fåpå den svenska arbetsrättsliga modellen. Pacfraig har i ett svarsbrev i november1993 uttelat sig om det Sociala protokollet och den svenska modellen varvid hanframhållit fre punkter För det förste understtyker han att det socialaprotokollet uttryckligen inte är tillämpligt på frågor om lön, föreningsrättoch rätten att vidte sttidsåtgärder För det andra pekar han på att det socialaprotokollet liknar det rådande svenska systemet så till vida att det ger möjlighet till att kollektivavtel på Europanivåkan ersätta lagstiftnmg. För det ttedje anför han att det socialaprotokollet just anvisar kollektivavtel som en införlivandemöjlighet avdirektiv. I de fall företeg eller individer inte följer förpliktelsema hänvisarhan till de gängse metoder som tillämpas iSverige för att lösa sådana problem samt tillägger att bara som en siste utvägbehöver nationell lagstiftning övervägas. Sanunanfatmmgsvis uttelar han attdet sociala protokollet inte på något sätt kräver ändrad praxis iSverige såvitt avser arbetsmarknadsfrågor Skriftväxlmgen återfinns i bikiga 12. Utvidgdngskonferensenbeslöt, på svenskt imtiativ, att protokollföra ovan nämnda skriftväxling mellan och konunissionen. En svensk förklaringmed en hänvisning till denna skriftväxling, och ett uttelande om att Sverigefått försäkringar bettäffande rådande svensk praxis såvitt avser arbetsmarknadsfrågor och då särskiltsystemet med att faststella arbetsvillkor i kollektivavtel mellanarbetsmarknadens parter, har fogats till slutakten till anslutmngsfördraget. LO har uttryckt tillfredsstellelse över att förhandlingsresultetet tillgodoser väsentiiga fackligainttessen som möjligheter till inflytande samt att svenskaarbetsrättsfraditioner erkänts. TCO har sett det som särskilttillfredssteUande att frågan om kollektivavtelens steUning har fatt Prop.1994/95:19 en positiv lösning. ÄvenArbetslivscemmm har uttryckt sintillfredsstellelse över dette. 19 Kultur- och mediepolitiska frågor Regeringens bedömning: Sverigebehåller som medlemmar i rätten att föraen egen kulmrpolitUc. Den nationeUa bestämmanderätten - som förkulmrområdet är inskriven i -omfattar i allt väsendigt även detmediepolitiska området. Ett svenskt infrädei EU behöver således inte påverka vUlkoren för offentiigt stöd tUl kulmreUaändamål, presstöd etc. Regeringenbedömer att kuldrsamarbetet inom EU, vad gäller inflytandet på den nationella politUcen, i grunden uite kommer attskilja sig från det kulmrsamarbete som deltar i inom ramen förandra intemationella orgamsationer, t.ex. eller . En anslutning till EU utgör inget hinder för attvidmakthålla och utveckla kulturella gemenskap. Det regelverk som redan tillämpas på denaudiovisuella sektom -liksom programsamarbetet mom ramen för MEDIA 95 -har accepterats för svenskt vidkommande ioch med EES-avtelet. Ett medlemskap torde komma iimebära stönepåverkansmöjligheler Kulmr-och mediepolitik kan mte behandlas isolerat från andra politikområden.Det gäller både på nationell mvå och i EU-sammanhang.Stor betydelse för kulmrlivets och massmediemas vUlkor har t.ex. upphovsrättsregleringen ochmervärdesskattesystemet. Regionalpolitiken, jordbrakspolitiken och regleringenav byggsektorn ger viktiga föratsättningar för en långsUaigkulmrmiljövård. Den inre marknadens principer om fri rörlighet över gränsemasteller särskilda krav bl.a. vad gäller skyddet för det nationella kulturarvet. Givetvis kan kulmrlivet ochmedielandskapet påverkas av konkunensregler etc. Det är alltså vUrtigtatt i EU:s arbete beakte de kulmr- ochmediepolitiska konsekvensema av olika stellmngsteganden. Samarbetet på kulmrområdetfördragsfästes först genom Maasfrichtfördraget då artikel 128 infördesi . Medvetenheten om kulmrella mångfald ochrika kulmrarv samt om vikten av att bevara dessa värden skapadeemellertid tidigt ett växande inttesse församarbete kring kulmrfrågor mom gemenskapen. Ett sådant samarbete harsedan slutet av 1980-telet utvecklats genom särskilda rådsbeslut uten stöd iRomfördraget. EG har ett väl förgrenat kulmrprogram med insatser till skyddför bl.a. kulmrmumen och stöd tilllitteramr, kulmrevenemang och medieproduktioner Som exempel på EG:s hittillsvarande kulmrellastödmsatser kan nämnas följande. Bidragsprogrammet Kaleidoskop stöder olUca slags konstnärlig Prop. 1994/95:19 verksamhet. Programmethar fått sitt namn för att markera en sttävan att bevara den europeiskakulmrens mångfald. Stortsymbolvärde har utmärkelsen kulmrsted, som EU:s kulmrmiiusfrar delar utårligen till en sted som anses ha en levande kultur att tillföra det övrigaEuropa. har utsetts till kulttusted . För att spridakännedom om litteratur på de små europeiska språken har EG infört ettöversättningsstöd. EG har även idett en kampanj med främsfa syfte att ökaungdomens läsmttesse. EG som hittUls länmat visst stöd tUl resteureringav minnesmärken, förbereder nu ett bredare åtgärdsprogram påkulmmiUjövårdens onuåde. I artikel 128 iRomfördraget har EG:s uppgift på kulmrområdet bekräftats och preciserats. Iartikeln anges fyra områden för gemenskapens insatser på kdmrområdet.Kultursamarbetet skall syfta till att förbättra och sprida kunskap om deeuropeiska folkens kulmr och historia, bevara och skydda det kulturarv som hareuropeisk betydelse, främja icke-konunersiellt kulmratbyte samt stödjakonsmärligt och litterärt skapande. slås det fast att gemenskapensåtgärder mte skall omfatta harmomsermg av medlemsstetemas regler på onuådet.EU:s insatser skall encfast vara ett komplement till de nationeUa åtgärdema.Kulmrsamarbetet inom EU skiljer sig alltså mte i granden från det samarbete somSverige delter i, t.ex. inom ramen för eUer . Det finnsdärför adedning för att efter en anslutningengagera sig i umonens kulmrverksamhet på samma aktiva sätt som skerinom ramen för de nämnda intemationella orgamsationema. Inom olikaberörda EU-organ förs en allmän diskussion om kulmrsamarbetetsutveckling och inrUctnuig med utgångspunkt i artUcel 128 i . 19.2 EG:s uppgifter påmedieområdet Avgränsningi ett mediepolitiskt område görs i allmänhet inte inom EU. Artikel 128 i omfatter ävenmediepolitUc i den mån den är synonym med kulmrpolitUc. Synen påmassmedier och mediepolitUc utvecklades successivt inom EG. Branschenbetraktedes till en början som vilken närmgsgren som helst, och inga särskildaimdanteg ansågs påkallade på gemenskapsdvå med hänsyn till mediemas betydelsefrån t.ex. kuldrpolitisk synpunkt eller med tanke på deras roll i dendemokratiska processen. framhållsmassmediemas betydelse både för att sterka den nationella identiteten och för att levandegöra det gemensamma europeiskakulmrarvet. understryksmediemas roll i integrationsprocessen, bl.a.genom att de bidrar till kommunikationen mellan och inom umonens medlemssteter Det är en avgränsad del av det mediepolitiskaområdet som i praktiken ster i fokus, nämligen den s.k. audiovisuellasektom, varmed förstes produktion ochdisttibution av TV-program cwh film. en vitel betydelse som ekonomisktillväxtpotential och föratsätts generera Prop. 1994/95:19 många nyaarbetstiUfäUen - om den kan bryte dels den nuvarande stegnationen dels det nuvarande underläget i förhållande tillprogramindu-sfrin i och . Ambitionen är inte bara att öka deneuropeiska marknadsandelen inom uten även att kunna te uppkonkurrensen på världsmarknaden. HittiUsvarandeåtgärder på gemenskapsdvå kan sammanfattas på följande sätt : -ett regelverk med avseende påTV-sändningar (det s.k. TV-dfrekti-vet (89/552/EEG), "TV utangränser") med bl.a. resfriktioner mot våldsskUdringar, rashets ochpornografi, regler angående reklam och sponsring samt riktpunkter för andeleneuropeiska program m.m. -ett program för att stärka den audiovisuella sektoms konkurtens-kraftm.m. (MEDDV 95) samt -olUca åtgärder för att sterka ochsamordna det tekmska utveckluigs-och standardiseringsarbetet(högupplösnings-TV, digitol-TV m.m.). Vad först angår TV-dfrektivet åtogsig i EES-avtelet art anpassa sinlagstiftning tiU detta dfrektiv, vilket också har skett, genom beslut om lagen(1992:1356) om satellitsändningar av televisionsprogram till allmänheten (prop.1992/93: 75, bet. 1992/93:KU12, rskr 1992/93:117). delter lUcsom övriga EFTA-länder i den pågående översynen och utvärderingen. Inom ramen förEES-avtelet delter också i programsamarbetet mom MEDLA95. uppgår den samlade svenska bisatsen till ca 24miljoner kronor Svenskt deltegande i en rad samarbetsprojekt har möjliggjorts.Samordningsansvaret åvilar SvenskaFUminstimtet. Ert lEU-medlemskap betyder i dette sammanhang främst att vi fårmedinflytende i de akmella beslutsorganen för delprogrammen. Därmed fårSverige också större möjligheter att påverka den fortsättoing på programmet somplaneras för tiden . När detdärefter gäller det tekdska utvecklings- och stendardisermgs- arbetet rörande avancerade TV-tjänster har EES-avtelet i sig mte inneburit något egentiigt genombrott. De torde bero på en utbredd skepsis mom EFTA-grappen mot den vid tiden för avtelets ikraftträdande förhärskande synen inom gemenskapen. Inte heller mom denna rådde emghet, och bl.a. Storbritenden blockerade ett förslag till handlingsplan. Ett genombrott skedde dock i mitten av , då bl.a. en ny hand lingsplan antogs och det relevante dfrektivet (92/38/EEG) återkallades. Den kurs som EG nu har valt synes ligga närmare den linje som förordas av berörda mttessenter i (TV-programföretegen, och den elekttomska indusfrin). Ett EU-medlemskap konuner att ge bättte fömtsättningar att påverka det pågående utvecklings- och standardiseringsarbetet. bevarasen betydande valfrihet med den uppläggning som gällen Regermgen avser att återkomma till dessa frågor i samband med berednmgen av förslagen i det avlämnade 232 betenkandet Tekniskt utrymme för ytterligare TV-sändningar (SOU 1994:34). En linje som blfr allöneratydlig är att den tekmska utvecklmgen och dess framtida möjligheter inte enbart befraktos som enspecifikt medie- politiskfråga utan sätts in i ett vidare informationsteknologiskt perspektiv. är också huvudanslaget iden grönbok som publicerades av konunissionen och som av allt att dömakommer att utgöra ettmngt vägande idägg i de diskussioner som inletts rörande framtida EG-sfrategier på medieområdet.Grönboken ter sin utgångspunkt i de förslag som väntes med adedning av den ideddautvärderingen av deförste fem åren med TV-dfrektivet. Vidare diskuteras en fortsättning avMEDIA-programmet bortom (MEDIA n). I grönboken görs vidare en bedömnmg avkonsekvensema avden överenskomna kursändringen i fråga om mttoduktion av högupplösnings-TV m.m. 19.3EU:s inverkan på det nordiska kultur- och mediesamarbetet Anslutningen till umonen utgör inget hmder vad detgäller att vidmakthållaoch vidareutveckla det nordiska samarbetet. Erfarenheterna av samarbetet inom ramen förNordiska mimsterrådet efter mttäde i EG tyder på att ettmedlemskap utgör en berikande faktor i umgänget mellan de nordiska ländema. mfresse av att stärka kulmrellagemenskap har i olUa sammanhang markerats undersenare tid. Bl.a. med tenke på Nordensnärmande tUl EG beslöt de nordiska stetsministtama att sterka det nordiskakultursamarbetet genom att ge högste prioritet åt onuådena kulttir, utbildningoch forskning i arbetsprogram. Ett försterkt och självständigt nordiskt kulmrsamarbete i ertläge där vissa nordiska länder är medlemmar i och andra inte understtyker det kulmrellaoberoendet. Det gerockså ökad uppmärksamhet åt den nordiska kulmrsynen med dess tonvikt på folklig förankrmg,samverkan och demokratiskt medbe-stenunande. finns självfallet ettinttesse av att knyte samtiiga nordiska länder till EU:s kulmrsamarbete, oberoende av om de ärmedlemmar eller ej.Dette är för del det främste skälet till att förhandlingar idetts om en utvidgning avEES-avtelet till att omfatte även kulmrsamarbete. 19.4Svenska språkets ställning i EU Det svenska språket får i EU en sterkare stellning än inågon annan utomnordiskorganisation. Det blfr ett av unionens officiella språk, vilket mte bara betyder attalla rättsakter och officiella dokument måste finnas i en svensk version,uten också att skriftväxling och muntiiga kommum- 233 kationer i oflSciella sammanhangfår ske på svenska. Av namrliga skäl Prop. 1994/95:19 är de mindre språkensstellning i EU i praktiken svagare än de språk som telas och förstes av ettstörre antel mämiiskor Det är mot den bakgmndenangeläget att det svenska språket aktivt utoyttjas i umgänget med EU:sinstimtioner så att rätten att använda det egna språket hålls levande. 19.5 Kultur- och mediepolitiska effekter av EU:såtgärder på andra områden Iartikel 128 i sägs bl.a. att gemenskapen skaU beakte konsekvensemapå kulmrområdet när den vidter åtgärder på andra områden. Det är utan tvivelså, att EG:s handlande inom andra samarbetsområden i vissa fall kan få störrekulmr- och mediepolitisk betydelse ändfrekte insatser på dessa områden. Därvidlag skiljer sig mte förhållandenainom umonen från vad som oftast gäller nationellt. Den inremarknaden, som för övrigt har tillgång till redan genom EES-avtelet, bygger på fri rörlighet meUanmedlemsländema för varor, personer, tjänster och kapitel. Effekter av den fria rörlighetenför arbetskraft uppkommer i förstehand inom de delar av kulmrområdet som domineras av en intemationellrepertoar Gästspel och utbyte av utstellningarunderlättes.