prop · GH03147 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:147 Jämställdhetspolitiken: Delad makt - delat ansvar 1993/94:147 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen redovisas förslag och bedömningar som rör fördelningen av kvinnors och mäns makt och inflytande - i beslutande församlingar, i ekonomin och i familjen m.m. samt vissa ändringar i jämställdhetslagen (1991:433). Medel föreslås för ett utvecklingsarbete för att öka kvinnorepresentationen i beslutande församlingar. En särskild satsning kommer att göras för att andelen kvinnor på chefsnivå i näringslivet skall öka. En utredning kommer att tillsättas för att belysa skillnader i kvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt på individ-, familje- och samhällsnivå. Ett uppdrag kommer att ges för att stimulera ett utvecklingsarbete om lönebildning och löneskillnader i ett könsperspektiv. Den nuvarande bestämmelsen om att jämställdhetslagens regler om det aktiva jämställdhetsarbetet och om jämställdhetsplan får ersättas av andra regler i kollektivavtal föreslås ändrad så att arbetsgivaren alltid blir skyldig att iaktta lagens regler även om kollektivavtal finns. Området för Jämställd- hetsombudsmannens (JämO) tillsyn utökas på motsvarande sätt. Vidare föreslås att arbetsgivare med tio anställda eller fler skall vara skyldiga att kartlägga löneskillnader mellan kvinnor och män på arbetsplatsen. En översikt över kartläggningen skall tas in i den jämställdhetsplan som en sådan arbetsgivare skall upprätta . JämO föreslås dessutom få möjlighet att i ett mål om könsdiskriminering åberopa även annan lagstiftning än jämställd- hetslagen. I klargörande syfte föreslås också vissa redaktionella ändringar i lagen. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Som en följd av lag- ändringarna föreslås ökade resurser för JämO:s tillsynsverksamhet. I propositionen behandlas även frågor som rör fäders uttag av föräldra- ledighet. En ändring i lagen om allmän försäkring föreslås som innebär att båda föräldrarna skall ha rätt att få föräldrapenning under hälften av den tid som föräldrapenning utges. Föräldrapenningdagar föreslås kunna överlåtas till den andra föräldern med undantag av . föreslås att ersättningsnivån i föräldraförsäkringen sänks till utom för de dagar som inte får överlåtas. För skall ersättningen fortfarande vara av förälderns sjukpenninggrundande inkomst. Ändringarna i lagen om allmän försäkring föreslås träda i kraft . Vidare föreslås ytterligare satsningar på information och opinionsbildning för att stimulera fäder att i ökad utsträckning ta ut föräldraledighet. För att föra ut den nationella jämställdhetspolitiken på regional och lokal nivå föreslås att varje länsstyrelse tillförs medel för en länsexpert för jäm- ställdhetsfrågor. Slutligen behandlas frågor om metoder i jämställdhetsarbetet. Innehåll Propositionens huvudsakliga innehåll3 1Förslag till riksdagsbeslut....................7 2 Lagtext.....................................8 2.1 Förslag till Lag om ändring i jämställdhetslagen (1991:443)...8 2.2 Förslag till Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring................................10 3 Ärendet och dess beredning....................13 4 Inledning .................................14 4.1 Handlingsplan för jämställdhetspolitiken ...14 4.2 Fortsatt jämställdhetspolitik..............15 4.3 Ett internationellt perspektiv...............18 5 Makt och inflytande..............................20 5.1 Makt och kön ...............................20 5.2 Kvinnorepresentation........................23 5.3 Kvinnor i chefsbefattningar.................26 6 Ekonomi ....................................30 6.1 Fördelningen av ekonomisk makt................30 6.2 .....................32 6.3 Forskning och utvecklingsarbete m.m. om löneskillnader........33 7 Vissa ändringar i jämställdhetslagen..............37 7.1 Möjligheterna att genom kollektivavtal frångå reglerna i jämställdhetslagen.........................37 7.1.1Bakgrund.............................37 7.1.2Nuvarande förhållanden i fråga om kollektivavtal på jämställdhetsområdet..............40 7.1.3Överväganden.........................41 7.2 Löneskillnader43 7.2.1Allmänt om jämställdhetslagens bestämmelser i fråga om löneskillnader............44 7.2.2Det aktiva arbetet för att motverka löneskillnader45 7.2.3Lönediskrimineringsförbudet..........51 7.2.3.1 Kriterier för bedömning av likvärdigt arbete51 7.2.3.2 Vissa redaktionella frågor55 7.3 talerätt56 7.4 Ikraftträdande58 7.5 Övriga frågor58 7.5.1Grupptalan...........................58 7.5.2JämO:s rätt att föra talan är subsidiär till den fackliga organisationens......................60 7.5.3Jämställdhetslagens räckvidd m.m.....60 7.5.4Jämställdhetsnämnden.................62 8 Familjen 63 8.1 Föräldraledighet - ett delat ansvar63 8.2 Föräldraförsäkringen65 8.2.1Till regeringen lämnade förslag i syfte att öka fäders uttag av föräldraledighet.....65 8.2.2Att förena förvärvsarbete med föräldraskap66 8.2.3Nuvarande regler.....................67 8.2.4Uttag av föräldrapenning.............68 8.2.5Insatser för att öka fäders uttag av föräldraledighet.....................69 8.2.6Delad föräldraledighet - minst en månad för vardera föräldern................70 8.2.7Sänkt ersättningsnivå................71 8.2.8Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser72 8.3 Information och opinionsbildning om föräldraledighet72 9 Kvinnors hälsa73 10 Kvinnor med funktionshinder75 11 Medel i jämställdhetsarbetet77 11.1Styrformer 77 11.2Könsuppdelad statistik79 11.3Kvinno- och jämställdhetsforskning80 11.4Analys av förslag och beslut ur ett jämställdhetsperspektiv80 11.5Länsexpert för jämställdhetsfrågor81 11.6Jämställdhetsarbete på lokal nivå83 11.7Utbildning i jämställdhetsfrågor84 11.8Projektmedel 85 12 Anslagsfrågor för /9585 13 Författningskommentar 91 13.1Jämställdhetslagen91 13.2Lagen om allmän försäkring94 Bilaga 1Uppföljning av handlingsplan för jämställdhetspolitiken 1988-1993 97 1 Inledning 98 2 Kvinnornas roll i ekonomin99 3 Jämställdhet på arbetsmarknaden101 4 Jämställdhet i utbildningen108 5 Jämställdhet i familjen112 6 Kvinnors inflytande113 7 Våld mot kvinnor115 Bilaga 2Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män117 Bilaga 3Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser130 Bilaga 4Sammanfattning av betänkandet Löneskillnader och lönediskriminering (SOU 1993:7)138 Bilaga 5Betänkandets lagförslag142 Bilaga 6Förteckning över remissinstanser144 Bilaga 7Lagrådsremissens lagförslag145 Bilaga 8Lagrådets yttrande147 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i jämställdhetslagen (1991:433), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3.godkänner det som regeringen förordar om målen för jämställd- hetspolitiken (avsnitt 4.2), 4.godkänner den huvudsakliga inriktningen av jämställdhetspolitiken i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 5-11), 5.till Bidrag till föräldraförsäkringen för /95 under femte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 2 , 6.till m.m. för /95 under femte huvudtiteln anvisar ett ramanslag på , 7.till Särskilda jämställdhetsåtgärder för /95 under femte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 21 506 000kronor, 8.under trettonde huvudtitelns ramanslag Länsstyrelserna m.m. för bud- /95 anvisar utöver vad som före- slagits i prop. 1993/94:100 bil. 2 Lagtext 2.1 Förslag till lag om ändring i jämställdhetslagen (1991:433) Härigenom föreskrivs i fråga om jämställdhetslagen (l991:433) dels att 13 och 14 §§ skall upphöra att gälla, dels att 2, 11, 12, 18 och 46 §§ skall ha följande lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 9 a §, samt närmast före denna en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Arbetsgivare och Arbetsgivare och arbetstagare skall arbetstagare skall samverka för att samverka för att jämställdhet i arbetslivet jämställdhet i skall uppnås. arbetslivet skall De skall särskilt verka uppnås. De skall för att utjämna och särskilt verka för att förhindra skillnader i lö- utjämna och förhindra ner och andra skillnader i löner och anställningsvillkor andra mellan kvinnor och män anställningsvillkor som utför arbete som är mellan kvinnor och män lika eller som är att som utför arbete som är betrakta som likvärdigt. att betrakta som lika eller likvärdigt. Arbetsgivaren skall, som ett led i verksamheten enligt 2 §, kartlägga förekomsten av löneskillnader mellan kvinnor och män i skilda typer av arbete och för olika kategorier av arbetstagare. Denna skyldighet gäller dock inte arbetsgivare som vid senaste kalenderårsskifte sysselsatte färre än tio ar- betstagare. 11 § En jämställdhetsplan enligt 10 § skall innehålla en översikt över de åtgärder enligt 4-9 §§ som är behövliga på arbetsplatsen och ange vilka av dessa åtgärder som arbetsgivaren avser att påbörja eller genomföra . I planen skall också översiktligt redovisas resultatet av den kartläggning som arbetsgivaren skall göra enligt 9 a § samt de åtgärder som motiveras av kartläggningen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En redovisning av hur En redovisning av de planerade åtgärderna hur de planerade åtgärderna har genomförts skall tas enligt första och andra in i efterföljande års styckena har genomförts plan. skall tas in i efterföljande års plan. I vart och ett av de Kollektivavtal som hänseenden som anges i träffas i hänseenden 4-11 §§ får andra regler som anges i 4-11 §§ fastställas i befriar inte kollektivavtal som har arbetsgivaren från ingåtts eller godkänts av skyldighet att iaktta en central arbets- föreskrifterna i dessa tagarorganisation. Otillåten könsdiskriminering skall könsdiskriminering anses föreligga, när en skall anses föreligga, arbetsgivare tillämpar när en arbetsgivare lägre lön eller annars tillämpar lägre lön sämre anställningsvillkor eller annars sämre för en arbetstagare än dem anställningsvillkor för som arbetsgivaren till- en arbetstagare än dem lämpar för arbetstagare av som arbetsgivaren motsatt kön, när de utför tilllämpar för arbete som är lika eller arbetstagare av som är att betrakta som motsatt kön, när de likvärdigt på utför arbete som är att arbetsmarknaden. betrakta som lika eller likvärdigt. Detta gäller dock inte, om arbetsgivaren kan visa att de olika anställnings- villkoren beror på skillnader i arbetstagarnas sakliga förutsättningar för arbetet eller att de i varje fall inte vare sig direkt eller indirekt har samband med arbetstagarnas könstillhörighet. I en tvist enligt 45 § I en tvist enligt får jämställd- 45 § får Jämställd- hetsombudsmannen föra hetsombudsmannen föra talan för en enskild talan för en enskild arbetstagare eller arbetstagare eller arbetssökande, om den arbetssökande, om den enskilde medger det och enskilde medger det om ombudsmannen finner och om ombudsmannen att en dom i tvisten är finner att en dom i betydelsefull för tvisten är rättstillämpningen eller betydelsefull för det annars finns rättstillämpningen särskilda skäl för det. eller det annars finns särskilda skäl för det. För ombudsmannen talan för en enskild med stöd av denna lag, får ombudsmannen i samma rättegång föra också annan talan för den enskilde. Sådan talan förs vid Talan förs vid Arbetsdomstolen. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3 och 6 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 3 §[2] Föräldrapenning med anledning av ett barns födelse utges under sammanlagt för föräldrarna. Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning för varje barn utöver det första. Om föräldrarna gemensamt Om föräldrarna har vårdnaden om barnet, gemensamt har har varje förälder rätt att vårdnaden om barnet, uppbära föräldrapenning har varje förälder rätt under minst av att uppbära den i första stycket föräldrapenning under angivna tiden. hälften av den i första stycket angivna tiden. En förälder som ensam har vårdnaden om barnet har rätt att själv uppbära föräldrapenningen under hela den tid som anges i första och andra styckena. Om en förälder på grund av sjukdom eller handikapp varaktigt saknar förmåga att vårda barnet har den andra föräldern rätt att själv uppbära föräldrapenningen under hela den tid som anges i första och andra styckena. En förälder kan avstå rätt En förälder kan avstå rätt att uppbära föräldrapenningatt uppbära föräldrapenning till förmån för den andra till förmån för den andra föräldern. Ett avstående föräldern med undantag för från rätt att uppbära för föräldrapenning görs genomvarje barn, eller vid skriftlig anmälan till flerbarnsbörd, för barnen . Ett avstående från rätt att uppbära föräldrapenning görs genom skriftlig anmälan till . Föräldrapenning utges längst till dess barnet har fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. **Fotnot** [1] Lagen omtryckt 1982:120. [2] Senaste lydelse 1989:100, ändring av paragrafen föreslås också i prop. 1993/94:148. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 §[3] Hel föräldrapenning utgör lägst (garantinivå). Föräldrapenning utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, om föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför har varit försäkrad för en sjukpenning över garantinivån och skulle ha varit det om känt till samtliga förhållanden. Utöver vad som anges i andra stycket utges föräldrapenning för varje barn med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, och med belopp enligt garantinivån. Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning enligt 3 § andra stycket med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, och med belopp enligt garantinivån. När föräldrapenning När föräldrapenning enligt andra-fjärde enligt andra-fjärde styckena skall utges med styckena skall utges belopp motsvarande med belopp förälderns sjukpenning, motsvarande förälderns skall beräkningen ske en- sjukpenning, skall ligt 3 kap. med undantag beräkningen ske enligt av 5 § fjärde-sjätte 3 kap. med undantag styckena samt 10 a och av 5 § fjärde-sjätte 10 b §§. Därvid skall dock styckena samt 10 a föräldrapenning för dag och 10 b §§. Därvid beräknas efter skall dock föräldra- av den fastställda sjuk- penning för dag penninggrundande beräknas efter 90 inkomsten, delad med procent av den 365. fastställda sjuk- penninggrundande inkomsten, delad med 365, a) för föräldrar som gemensamt har vårdnaden om ett barn eller, vid flerbarnsbörd, barnen, för vardera föräldern. b) för en förälder som ensam har vårdnaden om ett barn eller, vid fler- barnsbörd, barnen, , eller c) om den andra föräldern på grund av sjukdom eller handikapp varaktigt saknar förmåga att vårda ett barn eller, vid flerbarnsbörd, barnen, . Föräldrapenning för tid därutöver skall för dag beräknas efter av den fastställda sjuk- penninggrundande inkomsten, delad med 365. Utan hinder av vad som föreskrivs i andra-fjärde styckena skall, om förälderns sjukpenninggrundande inkomst har sänkts enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 5, föräldrapenningen till dess barnet fyller beräknas lägst på grundval av den sjukpenninggrundande inkomst som löneutvecklingen inom Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse yrkesområdet därefter föranleder, om föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barnet. Är kvinnan gravid på nytt vid utgången av och beräknas barnets födelse ske eller föds barnet inom nämnda tid, skall hennes föräldrapenning även fortsättningsvis beräknas på motsvarande sätt. Denna lag träder i kraft . I fråga om föräldrapenning för vård av barn som är fött före lagens ikraftträdande gäller fortfarande äldre föreskrifter, såvitt gäller 4 kap. 6 § dock endast intill utgången av . **Fotnot** [3] Lydelse enligt prop. 1993/94:59, bet. 1993/94:SfU 9, rskr. 1993/94:126; ändring av paragrafen föreslås också i prop. 1993/94:148 3 Ärendet och dess beredning behandlade regeringens proposition om jämställdhets- politiken inför 90-talet (prop. 1987/88:105, bet. AU 1987/88:17 rskr. 1987/88:364 och UbU 1987/88:34, rskr. 1987/88:365). Propositionen innehöll en femårig handlingsplan för jämställdhetsarbetet med tonvikt på kvinnornas roll i ekonomin, jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden, i utbildningen och i familjen samt kvinnors inflytande. beslutade i enlighet med propositionen. I propositionen Olika på lika villkor, om en ny jämställdhetslag m.m. (prop. 1990/91:113, bet. AU 1990/91:17, rskr. 1990/91:288) föreslogs vissa åtgärder för att bredda och förstärka den femåriga handlingsplanen, bl.a. i fråga om våld mot kvinnor. Avsikten i de båda propositionerna var att handlingsplanen skulle gälla . En sammanfattning av utfallet av handlingsplanen finns i bilaga 1. Regeringen lägger i denna proposition fram förslag och bedömningar om den fortsatta jämställdhetspolitikens inriktning. Som en följd av den nämnda handlingsplanen tillkallade regeringen en särskild utredare (1988:0l) för att göra en utvärdering av lagen (1979:1118) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet och föreslå de ändringar i lagen som utredaren ansåg påkallade för att lagen bättre skulle kunna uppfylla sitt ändamål (dir. l988:33). Utredaren lämnade betänkandet med jämställdhetslagen, utvärdering och förslag (SOU 1990:4l). Betänkandet innehöll bl.a. förslag till vissa ändringar i lagen om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Bl.a. föreslogs - såvitt är av intresse i detta sammanhang - att lagens regler om aktiva åtgärder skulle få ersättas av regler i kollektivavtal endast om dessa gick minst så långt som lagens regler och att de föreslagna reglerna om jämställdhetsplan skulle göras helt tvingande. Efter remissbehandling av betänkandet och lagrådsbehandling upprättade regeringen den ovan nämnda propositionen om en ny jämställdhetslag, m.m. som förelades . I propositionen lämnades dock inte något förslag till inskränkning i parternas frihet att träffa kollektivavtal i jämställdhetsfrågor i förhållande till vad som gällde enligt den dåvarande jämställdhetslagen. Det föreslogs således att lagens föreskrifter om aktiva åtgärder och om jämställdhetsplan även i fortsättningen skulle få ersättas av kollektivavtalsregler i den utsträckning dessa ingåtts eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. godtog i huvudsak förslagen i propositionen (bet. l990/91:AU l7, rskr. 1990/9l:288). Den nya jämställd- hetslagen (199l:433) trädde i kraft . Regeringen återkommer med ett förslag som innebär att jämställdhetslagens regler om aktiva åtgärder och om jämställdhetsplan skall iakttas även i fall då det finns kollektivavtal som rör dessa förhållanden, se avsnitt 7.1. Regeringen tillkallade l99l en särskild utredare med uppdrag att utreda frågor om löneskillnader mellan kvinnor och män. Utredningen antog namnet . överlämnade l993 betänkandet Löneskillnader och lönediskriminering, om kvinnor och män på arbetsmarknaden (SOU l993:7). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 4. Utredningens lagförslag finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig hos (dnr S93/1906/Jäm). Ett förslag till lagstiftning i fråga om löneskillnader finns i avsnitt 7.2. I avsnitt 7.3 lämnas ett förslag till utvidgning av talerätt. Förslaget i den delen bygger på synpunkter som har lämnats i lagstiftningsärendet rörande åtgärder mot rasistisk brottslighet och etnisk diskriminering (prop. l993/94:101). Arbetsmarknadens parter har informerats om förslaget till ändringar i jäm- ställdhetslagen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslaget. Det lagförslag som remitterades till Lagrådet finns i bilaga 7. Lagrådet har yttrat sig över förslaget. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådets förslag har följts i huvudsak. I avsnitt 8.2 lämnas förslag om ändrad ersättningsnivå i och utformning av föräldraförsäkringen, vilket föranleder ett förslag till ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Förslaget om försäkringens utformning bygger bl.a. på bedömning om behovet att ändra reglerna så att en fader skulle kunna överlåta sin rätt att uppbära föräldrapenning endast för 30 av de som förbehålls honom. Därtill kommer att den särskilda arbetsgruppen om papporna, barnen och arbetslivet (Pappagruppen) som regeringen tillsatte i delrapporten barnens skull (1993) bl.a. anfört att en "pappagaranti" bör skapas som innebär att av föräldraledigheten knyts till pappan. Vidare har en arbetsgrupp inom utrett olika möjligheter att stimulera fäderna till ökat uttag av föräldrapenning (Ds 1993:87). Förslaget om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring faller utanför Lagrådets granskningsområde. 4 Inledning 4.1 Handlingsplan för jämställdhetspolitiken Propositionen om jämställdhetspolitiken inför 90-talet (prop. 1987/88:105, bet. 1987/88:AU 17, rskr. 1987/88:364) som antogs av hade formen av en femårig handlingsplan. Tidsbestämda mål och vissa åtgärder för att nå målen föreslogs i fråga om kvinnors roll i ekonomin, kvinnors inflytande samt jämställdhet på arbetsmarknaden, i utbildningen och i familjen. Handlingsplanen rörde ett flertal samhällssektorer med en viss tyngdpunkt på arbetsmarknads- och utbildningsområdena. I propositionen Olika på lika villkor, om en ny jämställdhetslag, m.m. (prop. 1990/91:113, bet. 1990/91:AU 17, rskr. 1990/91:364) föreslogs ytterligare åtgärder för att förstärka och bredda handlingsplanen, liksom åtgärder för att motverka våld mot kvinnor. Planen hade som ett uttalat syfte att ge möjlighet till en större långsiktighet i arbetet men också att markera en höjd ambitionsnivå för jämställdhetspolitiken. Till detta kan läggas syftet att förtydliga och konkretisera regeringens insatser på detta politikområde. Planen har i dessa avseenden också haft sådana effekter. Den var en hand- lingsplan för regeringens arbete med frågorna och angav inriktningen för det samlade arbetet för jämställdhet i samhället. Inom vissa områden i handlingsplanen kan tydliga positiva resultat noteras, t.ex. den ökade kvinnorepresentationen i statliga styrelser m.m. samt ut- vecklingen av andelen kvinnor som skolledare. Inom andra områden, t.ex. utjämning av löner mellan kvinnor och män och andel utbildningar och yrkes- områden med en jämn könsfördelning, har sådana positiva förändringar generellt sett ännu inte kommit till stånd. De åtgärder och satsningar som föreslogs på handlingsplanens fem områden har genomförts. Vissa initiativ därutöver har också tagits av regeringen. En sammanfattning av utfallet av handlingsplanen finns i bilaga 1 till denna proposition. Allmänt sett finns det en större medvetenhet och en större bredd i kunskapen om jämställdhetsfrågor än . Många känner till att det finns skillnader i villkor för kvinnor och män, att det är viktigt att ta vara på både kvinnors och mäns kompetens, att det behövs både kvinnor och män i beslutande församlingar och att det finns löneskillnader som beror på kön. Vidare finns en större medvetenhet om vikten av att båda föräldrarna delar på det praktiska ansvaret för hem och barn. Det har också blivit allt tydligare att jämställdhet i betydande utsträckning handlar om hur makten och inflytandet i samhället är fördelat mellan kvinnor och män. 4.2 Fortsatt jämställdhetspolitik Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken bör stå fast. Det innebär att kvinnor och män skall ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden i livet. Det kan dock konstateras att mycket fortfarande återstår att göra innan detta mål är uppnått. Även om det finns vissa gränser för vad som genom politiska beslut kan åstadkommas i dessa frågor, visar den debatt som har förts att det finns en betydande otålighet, i synnerhet bland kvinnor men också bland män, över den långsamma takten i jämställdhetsarbetet.