prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — I samband med överläggningama med har förbundet pekat på nuvarande svåra arbetsmarknadsläge ochföreslagit att staten, på samma sätt som gäller för flyktingar mottagna underfjärde kvartalet och , bör lämna ersättaing för defaktiska kostaadema för socialbidrag till flyktfrigar i åldersgmppen 55-60 år.Regeringen delar förbundets menuig att sådan ersättaing bör länmas även förflyktingar mottagna . Förslaget påverkar inte anslagsbelastaingen /96. kan inom ramen för anvisade medel läinna ersärtning tillkommuner som haft betydande exfraordmära kostaader för flyktingmortagandet. Som redovisats i lirterauilednmgen är detnödvändigt att motverka de problem som växer sig allt starkare i invancfrartätabostadsområden. Regeringen föreslår mot den bakgmnden oförändradram för exfraordi- Prop. 1994/95:100 nära kostaader /96 (150miljoner kronor) och att den Bilaga 11 anslagsuppräkning som annars hadevarit aktaell kanaliseras via det nya anslaget D 12. Särskilda insatser iinvandrartäta områden som bör tillföras 125 miljoner kronon Bland de kommunmottagna från bl.a.Bosnien-Hercegovina kan finnas personer som har särskilda behov. Vissa extraordmärasjukvårdsinsatser från landstingens sida kan därför även fortsättaingsvis varaaktaella. bör därför, liksom under innevarande budgetår,ha möjlighet att använda anslagsmedlen också för detta ändamål. 5.Ersättning för sjukvårdskostnader m.m. får lämna ersättaing för hälsoundersökning som ges till enasylsökande och till sådana utlännuigar som har beviljatstidsbegränsat uppehållstillstånd på grtmd av att de har ett behov av skydd häri landet. För anhöriga och andra utlänningar som inte är asylsökande men avsärskilda skäl getts rätt att vänta på beslut i lämnas inte statligersärtning för hälsoundersökning. Däremot lämnas under vissa fömtsärtningarersärtning för hälsoundersökning efter det art de har beviljatsuppehållstillstånd. Enligt är det otillfredsställandeatt statiig ersättaing inte lämnas t de fall det ur smittskyddssynpunktfinns behov av hälsoundersökning för dessa anhöriga utlänningar. Regeringendelar synpunkt och har mot denna bakgmnd beslutat om enändring av ersättaingsreglema fno.m. så att statiigersättning lämnas för hälsoundersökning även av dessa utlännuigar, förutsattatt de genomförs på gmnd av smittskyddsskäl. De tillkommande kostaademaberäknas uppgå till ca undet /96. Den beslutade förändringen har bedömts som förenligmed de riktiuijer som lagts fram i den förta regeringens proposition(1993/94:94) om mottagande av asylsökande m.m. och senare beslutats avriksdagen. Somtidigare nämnts, bör en fortsatt uppföljning ske av kommunemas kostnader för deflyktingar som tagits emot sedan nuvarande ersättningssystem infördes år 1991.Regeringen bör disponera för en fortsatt uppföljning aversättaingssystemet. Mot bakgmnd av vad som tidigare redovisats omkommunemas kostnader i flyktingmottagandet, finner regeringen det angelägetatt kommunema och på ett enhetligt sätt redovisar dessa kostaadenStatens invancfrarverk bör därför i samarbete med utarbetasärskilda anvisningar för hur en sådan redovisning ska utformas. Prop.1994/95:100 Regeringen avser att i förordnmgen (1990:927) om statiig ersättamgför Bilaga 11 flyktingmottagande m.m. länrna föreskrifter om de årligakostnadsuppföljningarna. Desammanfattande beräkningama uppgår i enlighet med nedanstående specifikationtill ett totalt anslagsbehov på 7 för /96. -1 142 985 -1 378 441 Avde beräknade utgiftema - 7 - avser 364 000 000 kronorschablonersättaingar efter mottagnuig av s.k. kvotflyktingar. Denna utgift börföras upp på anslaget D 4. Överföring av och andra åtgärder för flyktingarm.m., medan resterande utgiftsandel om 6 tas upp underförevarande anslag. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. till Ersättningar till kommunerna för åtgärder förflyktingar m.m. för /96 anvisar ett förslagsanslag på . 1993/94 Utgift 15 589 000 1994/95 Anslag 15 355 000 1995/96 Förslag 23 033 000 varav 15355 000 beräknat för juU 1995 - Anslagetdisponeras för statsbidrag till . Stiftelsen ska, enligt stadgar och avtal medstaten, genom tidningsverksamhet för invandrare lämna nyhetsinformation omviktiga händelser och aktiviteter, främst i . Tidnmgama ska också geinvandrare fortlöpande samhällsinformation. omfattar utgivningen tidningar pånio olika språk, varav ett är På Lätt Svenska. Stiftelsen har avlämnat verksamhetsberättelse ochbokslut för /94. RRVs revisionsberättelse innehåller inte någrainvändningar. Stiftelsenhar skaffat sig så god soliditet att det egna kapitaletvid utgången av /94 uppgick till ). Detta har möjliggortsgenom statsbidragen och den finansiella avkastningen därifrån. /94 redovisades dock ett negativtresultat på efter avskrivningar och finansnetto. Resultatet förinnevarande budgetår väntas bli ett underskott i samma storleksordning, medanunderskottet för det förlängda /96 av Stiftelsen en och en halv miljon kronon Stiftelsen kan tills vidare täcka underskott irörelsen genom att skjuta till fonderade medel. Detta är dock inte möjligt attfortsätta med i längden och Stiftelsen har därför tillsatt en sttategigmpp meduppgift att analysera verksamheten och lämna förslag om hur den ska kunna utvecklaspå ett positivt sätt . Mot bakgrund av detta bedömerregeringen att Stiftelsen ska kunna fä bibehålla statsbidraget på oförändradnivå även under /96. till Statsbidrag till Stiftelsen Invandrartidningenför /96 anvisar ett anslag på . 1994/95:100 Bilaga11 Ombudsmannenmot etnisk diskriminering m.m. 1993/94 Utgift 1994/95 Anslag 1995/96 Förslag varav 2 928 000 4 834 000 7 160000 4 715 000 beräknat för juh 1995 - Frånanslaget bekostas Ombudsmannen mot etaisk diskriminering med kansli diskriminering. Det övergripande målet för Ombudsmannen är attetaisk diskriminering inte ska förekomma i arbetslivet eller på andrasamhällsområden. Ombudsmannen har i sin årsredovisning delat uppverksainheten i individuella fall och generella åtgärden Effektema avOmbudsmannens insatser är svåra att bedöma. Anslagssparandet uppgår till 839000 kronon Härav avser regeringen besluta att skaföras bort från anslaget och ej disponeras av Ombudsmarmen. RRVsrevisionsberättelse innehåller inte några invänchiingar. Detövergripande målet som gäller för perioden /95 - 1995/96 bör ligga fast FörOmbudsmannen och diskriminering bör anvisas ett ramanslag på7 , varav avser Nänmden. Anslaget möjliggör minstsamma verksamhetsnivå som innevarande budgetår.Anslagsberäkningen innehåller en pris- och löneomräkning Prop. med272 och ett rationaliseringskrav på (-363 000 kro- Bilaga 11 till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m.m.för /96 anvisar ett ramanslag på . Lån till hemutrustning för flyktingar m.fl. 1993/94 Utgift 76 733 000 1994/95 Anslag 108 962 000 1995/96 Förslag 97 000 000 varav 70040 000 beräknat för Frånanslaget finansieras räntesubventioner och avskrivningar för lån tillhemutmstaing för flyktingar och vissa andra utiänningar. Hemutmst-ningslånenadministreras av (). Anslaget innehåller därförockså en driftkostnadsdel, avsedd att täcka CSN:s låneadministration. CSN har till regeringen redovisat lånestockensutvecklmg och gjort en bedömning av anslagsbehovet utifrån nu aktaellaantaganden (se litterainledningen) om kommunplacerade flyktingar och vissaandra utlänningar. Regeringendelar CSN:s bedömnmg av lånestockens utveckluig och beräknar härvid i likhetmed CSN kostaadema för räntesubventioner och avskrivningar /96till 79 850 000 kronon Regermgen delar även CSN:s bedömning av vilka avgiftersom kan beräknas inflyta på statsbudgetens inkomstsida. Vad gäller driftkostaadema, har regeringen utgåttifrån CSN:s beräkning och därefter kompenserat myndigheten med 540 000 kronori pris-och löneomräknuig. I likhet med vad som gäller för övriga myndigheterhar sedan ett rationaliseringskrav lagts på CSN. Detta innebär i CSN:s fall enanslagsnedräkning (-). Sammantaget leder detta till ettdriftkostnadsanslag på 17 150 000 kronon Förslagtill riksdagsbeslut Prop. till Lån till hemutrustning för flyktingar m.fl. för /96 anvisar ett förslagsanslag på . 1993/94 Utgift 66 619 000 1994/95 Anslag 58 047 000 1995/96 Förslag 82 450 000 varav 55070 000 beräknats för Utlänningsnämndenär överprövningsinstans för beslut av avseendeavlägsnandeärenden, ärenden omfattande flyktingförklaring och resedokumentsamt medborgarskapsärenden. Det övergripande målet för är attsvara för att överprövningen av ärenden enligt utlänningslagen och lagen omsvenskt medborgarskap sker på ett rättssäkert sätt. har i sin årsredovisning avseendeverksamhetsgrenen Avlägsnandeärenden redovisat svårigheter att uppnå det avregeringen angivna målet att kunna avgöra 16 000 överklagade ärenden. Endasttill har detta verksamhetsmål nåtts. Orsaken är huvudsakligen svårigheteratt uppnå tillräckligt hög arbetsproduktivitet samt stor personalrörlighet medgenomsnittligt av handläggarbefattningama vakanta. Målet högst fyra och enhalv månads handläggningstid har heller inte gått att uppnå. Den genomsnittligahandläggningstiden har varit sju månaden Orsakema är att ärendehandläggningenper person varit lägre än beräknat, att överklaganden kommit in i mycket störtemängd än vad som kunnat fömtses och genom omfattande balansuppbyggnad gjortärendena - räknat per handläggare - för många och därmed svåra att processa påett effektivt sätt. Vidare har bl.a. verkställighetsstopp och väntan påregeringsbesked i överlämnade ärenden förlängt den genomsnittligahandläggningstiden. Utlännfrigsnämndenhade ett anslagssparande på 3 244 000 kronon RRVsrevisionsberättelse innehåller inte några invändningar. 1994/95:100 Bilaga11 Detövergripande målet som gäller för perioden /95 - 1995/96 bör ligga fast. Detär av utomordentlig vikt att kan snabba upphandläggningstidema och därmed minska påfrestningama för de utlänningar somväntar på ett slutligt avgörande av sina ärenden. Alldeles särskilt gäller detavvisningsärendena. Statsfinansiellt kostar väntetidema i avvisningsärendenmycket stora belopp eftersom de asylsökande försörjs av staten. Detverksamhetsmål som regeringen lagt fast för nämnden innevarande budgetår -högst tre månaders handläggningstid för avlägsnandeärenden som ej berörs avverkställighetsstopp etc. - måste därför utgöra ett minimikrav för budgetåret1995/96. Motbakgmnd av de under litterainledningen redovisade antagandena omasylinströmning och ärendemängder bör under början av nästabudgetår ha arbetat av sina balanser i sådan omfattning att organisationensuccessivt kan bringas ned till att omfatta 10-11 ut-redningsgmppen Dettamotsvarar den kapacitet för att handlägga de överklagade avlägsnandeärenden somkan väntas följa av en asylinströmning i intervallet 15 000 - 25 000 personen Utlänningsnänmdenhar beräknat anslagsbehovet för /96 till 83 705 000 krononAvgiftsinkomstema uppgår härvid till 18 000 kronon Regeringen godtar nämndensberäkningar, men bedömer att utrymme måste finnas för rationaliseringsvinster.Ett rationaliseringskrav på 1,(I ) åläggs därförUtlänningsnämnden. Erforderligt anslag uppgår därmed till 82 450 000 kronon Nämndenhar redovisat ett lånebehov för investeringar i anläggningstillgångar somuppgår till 800 000 kronon Regeringen delar nämndens bedömning av behovet av låneramhos . till för /96anvisar ett ramanslag på . 1994/95:100 Bilaga11 Internationell samverkan inom ramen för flykting-och migrationspoliiikenm.m. 1993/94 Utgift 1994/95 Anslag 1995/96 Förslag varav 4 654 000 Reservation 2681 000 3 700 000 beräknat förjuli 1995 - Frånanslaget betalas kostaader för särskilda migrationspoUtiska projekt och förSveriges deltagande i intemationellt samarbete med syfte att utveckla ochtiUämpa nya flykting- och migrationspoUtiska sttategier. Av särskild betydelseär samarbetet med östersjöstatema samt bilaterala samverkansprojekt med debaltiska statema. Från anslaget ska också betalas bidrag till"Nordiskt jämförande utvärderingsprojekt -bosnier". Regeringenberäknar, mot bakgmnd av nuvarande anslagsbehållnfrig, ett ökat anslagsbehovtill för det förlängda /96. till Internationell samverkan inom ramen förflykting- och migrationspoliiiken m.m. för /96 anvisar ettreservationsanslag på . Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism 1993/94 Utgift 1994/95 Anslag 1995/96 Förslag 9648 000 Reservation 894 000 28000 000 27 000 000 18 000 000 beräknat för Frånanslaget bekostas insatser som ska motverka och förhindra fram- Prop.1994/95:100 lingsfientlighet, rasism och antisemitism. Medelkommer också fortsättningsvis att behövas för insatser mot rasism ochfrämlingsfientlighet, bl.a. för fortsättningen av den s.k. ungdomskampanjen. Inom pågår arbetetmed att lägga fast formerna för och innehållet i den fortsatta verksamheten motfrämlingsfientlighet och rasism. När detta arbete är slutfört kommer närmareatt kunna avgöras hur anslagsmedlen ska användas. Regeringen bedömer medelsbehovet för det förlängdabudgetåret till 27 miljoner kronon till Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism för /96 anvisar ett reservationsanslag på 27 000 000kr. Särskilda insatser i invandrartäta områden Nyttanslag (förslag) 125 000 000 varav 100000 000 beräknat för juU 1995-juni 1996 Fråndet föreslagna anslaget ska bekostas särskilda insatser för att främja utvecklingeni invandrartäta storstadsområden. Somredovisats i litterainledningen bör särskilda medel avsättas för insatser istorstadsområden med hög koncentration av invandrare. Syftet med insatsema skavara att stärka kompetensen hos och öka arbetskraftsdeltagandet bland deboende i dessa områden samt att konkret bidra till en god social utveckling ochmotverka utanförskap. Medlen bör ställas till regeringens förfogande ochfördelas på insatser av projektkaraktär i ett begränsat antal segregerade ochfrivandrartäta områden i storstadsregionema. Aktaella kommuner som bör kunna fädel av medlen är i första hand , , och Botkyrka.Dämtöver kan det finnas ytterligare några kommuner som kan vara akmella att fädel av medlen. Insatsemabör bygga på lokala initiativ från de akmella områdena och Prop. 1994/95:100kommunema. Respektive kommun bör ha det operativa ansvaret för Bilaga 11genomförandet av projekten och fördelning av medel bör ske till kommunemaefter ansökan. I den mån landsthig, arbetsförmedling, försäkringskassa ellerancfra myndigheter deltar i projekt med insatser utöver respektive myndighetsreguljära verksamhet bör de också kunna få del av projektmedel. Medlen bör dåsom regel kanaliseras genom den kommun som ansvarar för projektet. Detsammagäller när frivilligorganisationer deltar. Det bör ankomma på regeringen att utforma närmareriktlinjer för på vilket sätt medlen ska fördelas och vilken typ av msatser sombör prioriteras. Ett altemativ för fördelning kan vara att inrätta en särskilddelegation för ändamålet under regeringen. Det är dock mycket angeläget attinte bygga upp onödig administration kring medelsfördehimgen och det bör intebli fråga om att i detalj pröva enskilda projektansöknmgar. Inriktaingen börsnarare vara att kommunema gör en samlad presentation av sina planeradeinsatser och att denna samlade plan bedöms medutgångspunkt fi bl.a. simationen i respektive kommun och riktlinjer för vilkentyp av insatser som bör prioriteras. En fömtsättaing för att en konimun ska kunnaerhålla medel bör vara att kommunen också satsar egna medel i projekten. Detmåste också ställas krav på kommunema att de redovisar dels hur medlen använts,dels resultaten av olika insatser i förhållande till uppställda mål. Erfarenhetemaav olika åtgärder måste spridas mellan kommunema. Totalt föreslås att avsätts försärskilda msatser i invandrartäta storstadsområden. I den mån det kommer attkrävas särskilda resurser på cenfral nivå för fördehimg av medlen bör dessaockså finansieras från anslaget. till Särskilda insatser i invandrartäta områden /96 anvisar ett reservationsanslag på . 11 1994/95. 1 samL Nr 100. 1§ Den som av länsarbetsnämndenanvisats till verksamhet för arbetslivsutveckling skall inte anses somarbetstagare när han deltar i verksamheten. När sådan verksamhet bedrivs på enarbetsplats, skall han dock likställas med arbetstagare vid tillämpning av 2kap. 1-9 §§, 3 kap. 1 och 7-14 §§, 4 kap. 1-4 och 8-10 §§ samt 7-9 kap.arbetsmiljölagen (1977:1160). Därvid skall vad i arbetsmiljölagen sägs omarbetsgivare gälla den som upplåtit en arbetsplats för verksamhet för arbetslivsutveckling. 2§ Den tid under vilken enarbetslös deltagit i verksamhet för arbetslivsutveckling i enlighet medlänsarbetsnänmdens anvisning jämställs med tid under vilken en arbetslös enligt6 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring eller 6§ lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd skall ha utfört förvärvsarbete. enligt samma bestämmelser räknas inte tid då den arbetslöse varit hindradatt arbeta på grund av deltagandet, i den mån tiden inte jämstäUs enligt vadsom sagts. 3§ När det gäller avstängningfrån rätt till ersättaing skall vad som föreskrivs om arbetsmarknadsutbildningi 31 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och i 28 § lagen (1973:371)om kontant arbetsmarknadsstöd gälla också i fråga om verksamhet som avses i 1§. Deima lag träder i kraft och gällertill utgången av . 1994/95:100 Underbilaga11.1 2 Förslag.till Prop. Lagom praktik för invandrare Underbilaga 11; 1 Desom av länsarbetsnämnden anvisats praktikplatser för mvancfrare ' skall inte anses somarbetstagare när de fullgör praktiken. Denna lag fräder i kraft och gällertill utgången av . 3 Förslag till Prop. Lagom tillfällig awikelse från lagen om socialavgifter Underbilaga11.1 1§ En arbetsgivare som låter enanställd delta i utbildning på arbetstid med bibehållna anställningsförmåneroch som efter anvisning av länsarbetsnämnden anställer en ersättare för densom deltar i utbildnmgen, får göra avdrag enligt bestämmelsema i 2 och 3 §§från de arbetsgivaravgifter som han enligt 2 kap. 1 § lagen (1981:691) omsocialavgifter skall betala. 2§ För en ersättare som avses iI § fär arbetsgivaren göra avcirag med per arbetsdag som ersättarenhar varit anställd. 3§ Arbetsgivaren får göra avdragmed högst , dock sammanlagt högst ,för vaije arbetstagare som deltar i av länsarbetsnämnden godkänd yrkesinriktadutbildning eller utbildning som ökar arbetstagarens fömtsättaingar atttillgodogöra sig ny teknik eller utföra nya arbetsuppgifter. 4§ Vid fördehiingen av influtaaarbetsgivaravgifter enligt 2 kap. 6 § lagen (1981:691) om socialavgifter skallde avdrag som görs enligt 2 och 3 §§ minska det belopp som förs till statenenligt 4 kap. 7 § nämnda lag. Denna lag ttäder i kraft och gällertill utgången av . 4 Förslag till Prop. Lagom upphävande av lagen (1984:1009) om beslutanderätt för Underbilagall.l bolageller annan juridisk person med uppgift att lämna permitteringslöneersättning Härigenomföreskrivs att lagen (1984:1009) om beslutanderätt för bolag eller annanjuridisk person med uppgift att lämna permitteringslöneersättning skallupphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen gällerfortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet. 12 1994/95. Lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter 1994/95:100Underbilaga 11.1 Härigenomföreskrivs att 4 kap. 7 § lagen (1981:691) om socialavgifter' skall ha följandelydelse. Arbetsmarknadsavgifterförs till staten för finansiering av 2. kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 3. utbildningsbidrag till sådan deltagare i arbetsmarknadsutbildning enligt förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering enligt förordningen (1987:405) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten som uppfyller medlems- och arbetsvillkoren i 6 § lagen om arbetslöshetsförsäkring. 1.Arbetslöshetsersättaing enligtlagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 3.kontant arbetsmarknadsstöd enligtlagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 4. utbildningsbidrag till sådan deltagare iarbetsmarknadsutbildning enligt förordningen (1987:406) omarbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering enligtförordningen (1987:405) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten somuppfyller medlems- och arbetsvillkoren i 6 § lagen om arbetslöshetsförsäkring. Dennalag fräder i kraft den . Äldre föreskrifter gäller fortfarande ifråga om permitteringslöneersättning som avser tid före ikraftträdandet. 'Lagen omtryckt 1989:633. Senaste lydelse 1991:330. 6 Förslagtill Prop. Lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Underbilaga11.1 Härigenomföreskrivs att 7 § 4 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt' skall haföljande lydelse. Akademier,allmänna undervisningsverk, sådana sammanslutningar av smderande vid riketsuniversitet och högskolor i vilka de staderande enligt gäUande stadgar ärskyldiga att vara medlemmar, samarbetsorgan för sådana sammanslutningar medändamål att fiillgöra uppgifter som enligt nänmda stadgar ankommer påsammanslutningama, sjömanshus, företagareförening som erhåller statsbidrag,regionalt utvecklingsbolag som med stöd av 1 § lagen (1994:77) om beslutanderättför regionala utvecklingsbolag har fatt rätt att pröva frågor om stöd tillnäringsidkare samt moderbolag till sådant regionalt utvecklingsbolag,regleringsförening som avses i lagen (1967:340) om prisreglering påjordbrukets område och i lagen (1974:226) om prisreglering på fiskets område, allmänna försäkringskassor, er- allmännaförsäkringskassor, ar- kända arbetslöshetskassor, perso- betslöshetskassor, personalstiftelser nalstiftelser som avses i lagen som avses i lagen (1967:531) om (1967:531) om tryggande av pen- tryggande av pensionsutfästelse sionsutfästelse m.m. med ändamål m.m. med ändamål uteslutande att uteslutande att läinna understöd lämna understöd vid arbetslöshet, vid arbetslöshet, sjukdom eller sjukdom eller olycksfall, stiftelser olycksfall, stiftelser som bildats som bildats enligt avtal mellan or enligt avtal mellan organisationer ganisationer av arbetsgivare och av arbetsgivare och arbetstagare arbetstagare med ändamål att utge med ändamål att utge avgångser- avgångsersättaing till friställd ar- sättaing till friställd arbetstagare betstagare eller främja åtgärder till eller främja åtgärder till förmån förmån för arbetstagare som blivit för arbetstagare som blivit uppsagd uppsagd eller löper risk att bli eller löper risk att bli uppsagd till uppsagd till följd av cfrifts- följd av driftsinskränkning, före- inskränkning, företagsnedläggelse tagsnedläggelse eller rationalise- eller rationalisering av företagets ring av företags verksamhet eller verksamhet eller med ändamål att med ändamål att utge permitte- utge permitteringslöneersättaing, 'Senaste lydelse av lagens mbrik 1974:770. Senaste lydelse 1994:778. ringslöneersättning, bolag eller bolag eller annan juridisk person Prop.1994/95:100 annanjuridisk person som avses i som uteslutande har till uppgift att Underbilaga11.1 lagen(1984:1009) om beslutande- lämna permitteringslöneersättning, rättför bolag eller annan juridisk sådana ömsesidiga försäkringsbo- person med uppgift attlämna per- lag som avses i lagen om yrkess- mitteringslöneersättning, sådana kadeförsäkring, ömsesidiga försäkringsbolag som avses i lagen om yrkes skadeförsäkring. Allmänna sjukförsäkringsfonden, och , för främjande av farmacinsutveckling m.m., ,, , Fonden för industrieUtutvecklingsarbete, Fonden för industrieUt samarbete med .