prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — 1994/95:100 som ofoservatör i VEU, vilket i sigkan iimebära krav på medverkan av Bilaga 5 Försvarsdepartementet och dessmyndigheter i olika sammanhang. Medlemskapet i EU innebär också att kommeratt fä ett återflöde från på ca 2,4 imljader kr per år.Etetta kommer att innebära stora möjUgheter tiU ytterUgare insatser förkompetensutveckling, forskning cxh utveckling, näringsUvsutveckling,IT-insatser m.m. För att kunna nyttja dessa medel krävs ett om&ttandeprogramarbete. Många av de frågor som är aktueUa genomEU-medlemskapet har redan fått aktuaUtet i och med att har tiätt ikraft. Etet svenska EU-medlemskapet foerörFörsvarsdepartementet i fiiga om främst följande sakområden: -rättsUga och mrikes firågor(främst gränskonöxiU tiU sjöss) -forskning cxh utveckling -räddningstjänst och därtiUhörande mUjöfrågor, inklusive transport av &rUgt gods Ete myndigheter inom Försvarsdepartementetsansvarsområde vilkas verksamhet foerörs av ett svenskt EU-medlemskap är: -Överstyrelsen för civUberedskap När det gäUer de olika ansvarsområdena förtjänardet att nämnas att huvudansvaret för många av de aktueUa sakområdena inte Uggerpå Försvarsdepartementet utan på andra departement. Berörcfe myndigheters ansfeg har foeräknats medhänsyn tUl EU-kostnader. 1994/95:100 2.9 Planerings- och budgeteringssystem Bilaga 5 Försvarsutskottethar i sitt foetänkande (bet. 1993/94:FöU10) fömtsatt att regeringen återkommertiU med försfeg tiU hur Försvarsmaktens planeringssystem foöranpassas tdl det foudgetsystem som gäUer statsförvaltningen. Regeringen konstaterar att utvecklingen avFörsvarsmaktens planeringssystem är myndighetens eget ansvar som ettväl fiingerande foudgetsystem ingår i regeringens cxh regeringskansUetsansvarsområde. Etet är regeringens ansvar att tiUse att dessa foåcfe system kansamverka pä ett fiingerande sätt. Regeringen har med anledning av att Försvarsmaktenhar anmält foetydande ekonomiska osäkerheter uppdragit åt en ofoeroendeexpertgmpp - omfettad av kommittéförordningen (1976:119) - att skyndsamtgranska Försvarsmaktens underfeg. Expertgmppen har cxkså tiU uppgift attgranska Försvarsmaktens planeringssystem i de defer som rör kopplingen tiU detstatUga foudgetsystemet. 1.gcxikänner principema förstatsmakternas styming av det civife försvaret (avsnitt 2.2), 2.gcxikänner försfeget attFörsvarets personalnämnd feggs ned och vad som i övrigt harangetts i anslutning härtiU (avsiutt 2.5), 3.godkänner förslaget attKrigsarkivet feggs ned cxh vad som i övrigt har angetts ianslutning härtiU (avsnitt 2.6). 4.godkänner vad regeringen haranfört om strategisk försvarsforskning (avsnitt 2.7). 1993/94Utgift' 34 936 023 000 1994/95 Ansfeg 36 480 944 000 1995/96 Försfeg 59260 534 000 varav37 175 101 000 foeräknat för juU 1995 - Arméförfoand: Ledning och förfoandsverksamhet, Arméförfoand: Anskaffiiing av materiel, Arméförfoand: Anskaffiiing av anfeggningar, Marinförband: Ledning cxh förbandsverksamhet, Marinförband: Anskaffning av materiel, Marinförband: Anskafirung av anfeggningar, Flygvapenförband: Ledning cxh förfoandsverksamhet, Flygvapenförfoand: Anskaffning av materiel, Flygvapenförfoand: Anskaffning av anfeggningar, Operativ ledning m.m.: Lednmg och förfoandsverksamhet, Operativ ledning m.m.: Anskaffning av materiel, Operativ ledning m.m.: Anskaffiiing av anfeggningar, Operativ ledning m.m.: Forskning och utveckling, delar av anslagen F 7. FrivilUga försvarsorganisationer inom den militära delen av totalförsvaret m.m., K 2. försvarsforskning och K 13. Vissa nämnder m.m. inom Myndigheten Försvarsmakten inrättades den 1 juU1994 cxh om&ttar den verksamhet som tidigare bedrivits vid de myndighetersom hörde tiU huvudprogrammen 1-4 dvs. Arméförfoand, Marinförfoand,Flygvapenförband cxh Operativ ledning m.m. samt vissa verksamheter vidmyndigheter inom huvudprogram 5 Gemensamma myndigheter. Av de myndigheter somingick i huvudprogram 5 och vars verksamhet nu ingår i Försvarsmakten &desFörsvarets sjukvårdsstyrelse ned . Försvarets civUförvaltning&des cxkså ned . av verksamheten mgår iFörsvarsmakten. Sedan den 1 juU 1994 är Försvarets materielverkavgiftsfinansierat, varför ans&gsmedel för ändamål inom dess verksamhet har överförts huvudsakUgen tiU Försvarsmakten. Huvudprogrammen som begrepp upphörde . Etet övergripande målet för Försvarsmakten är attförsvara fendet mot Prop. 1994/95:100 väpnade angrepp. Försvarsmakten skaU hasådan krigsdugUghet och Bilaga 5 foeredskap att den verkar avhållande motsådana angrepp. Försvarsmakten skaU i fred hävda territorieUaintegritet samt organisera krigsförfoand cxh förfoerecfe förfoandens användningför landets försvar. Försvarsmakten skaU också kunna sätta upp förfoand förintemationelfe insatser och delta med miUtära resurser i intemationelfeåtaganden. I Övergripande redovisning l.I Myndigheterna Försvarsmaktenhar tiU regeringen lämnat årsredovisning för de tidigare myndighetema Chefenför armén. Chefen för marinen. Chefen för flygvapnet cxh Överfoefalhavarensåvitt avser huvudprogrammet Operativ ledning m.m, samt ansfeget F 7. FriviUigaförsvarsorganisationer mom den miUtära delen av totalförsvaret m.m., /94. Även ingår i redovisningen.Årsredovisningen om&ttar resulfetiiedovismngar för he& verksamhetensamt resultat- och balansräkningar, finansieringsanalys cxhans&gsredovisningar för samtUga ans&g utom för ans&gen föranskaffning av materiel samt forskning och utveckling. För dessa ans&g lämnat resulfet- cxh balansräkningar,finansieringsanalys cxh ansfegsredovisning, vilka i det följande redovisasinarbetade i Försvarsmaktens årsredovisningsuppgifter. Ans&get F 7.FriviUiga försvarsorganisationer inom den miUtära delen av totalförsvaret m.m.redovisas i avsnitt 6.13 Stöd tiU friviUiga försvarsorganisationer inomtotalförsvaret. Härmed har de tidigare myndighetemaÖverfoefalhavaren, för armén. Chefen för marinen. Chefen för flygvapnetcxh slutredovisats. har i sin revisionsfoerättelsegranskat årsredovisningama för de myndigheter som ingår i den sammantagnamyndigheten cxh därvid haft invändningar på en del punkter. Eteinvändningar som har riktats gemensamt mot dessa årsredovisningar avserbokföring av upplupna semester- cxh andra löneskulder, kostnadsföring av gjordainvesteringar i anfeggningar för förvaltningsändamål, redovisning av intäkterav avgifter cxh ersättningar samt redovisning av prestationer för att utveckfe,anskaffa, vidmakthålfe cxh avveckfe krigsförfoand. Bebäffande huvudprogrammet Arméförband anmälerFörsvarsmakten Prop. 1994/95:1(X) i sin årsredovisning att verksamhetsmålenför /94 med BUaga 5 vissa undantag har uppnåtts. Omstruktureringen av gmndorganisationen hargenomförts enUgt statsmaktemas foeslut. Gmnd- och repetitionsutbUdning har prioriterats,och de kvaUtativa målen för genomförd uä)Udning har nåtts. Trots detfe anmälerFörsvarsmakten att målen avseende krigsduglighet under försvarsfoeslutsperiodensannoUkt inte kommer att näs för vissa fördehiings- ochförsvarsområdesförfoand. Orsaken tiU detta är att möjUghetema att genomförarepetitionsutbUdning i vissa &U har varit begränsade på gmnd av brist påmedel och bedöms komina att vara det även . Satsningen på materieU fömyelse har fortsatt,vilket medfört att fiämst arméforigadema efter hand folir mera sfegkrafdga cxhfoättre anpassade tiU en aktueU stridsmUjö. a. att har *pansarband vagn 401 (MT-LB)bestäUts *delfoeställning 3 gjorts avstridsfordon 90 *den nya stiidsvagn 122 (Leopard2 S) foestäUts *förhandlingar förts om köp avbegagnad Leopard 2 stridsvagn och ca 160 har levererats *utveckling av pansarskott 95bestäUts * anskaffiiinginletts av fest bro tiU arméforigadema * utvecklingav artiUerigranaten Bonus foestäUts Anslagssparandet var 269,9 mUjoner kronor påans&get B 1. Ledning cxh förfoandsverksamhet cxh 145,1 nuljoner kronor påans&get B 2. Anskaffiiing av materiel. På ans&get B 3. Anskafliiing avanfeggningar finns en utgående reservation om 12,5 mUjoner kronor. Orsaken tiUdet re&tivt höga ans&gssparandet är fol.a. ett medvetet sparande föratt finansiera inköpet av pansarfoandvagn 501 (BMP-1). Ete av invändningar som ärgemensamma för huvudprogrammen har tidigare redovisats. Utöver dessa anserverket att de finansieUa intäktema cxh de finansieUa kostnadema i Chefens förarmén resultaträkning är för högt redovisade med vardera cirka 895 mUjonerkronor. Beträffande huvudprogrammet Marinförfoand anmälerFörsvarsmakten att det tiU följd av den ekonomiska situationen och den om&ttande ubåtsskyddsverksamheten finns vissa forister inom de programmen. Bl.a. har iepetitionsuä)Udnmg för &sfe kustartiUeri- 40 föifoand (xhunderhåUsförfoand inte kunnat genomföras som planerats. ErforderUgtmateriel- och festighetsunderhåU har i viss utsträckning Prop.1994/95:1(X) eftersattsför ytstiidsförband och festa kustartiUeriförfoand. UtbUdningen Bilaga5 för heUkopterförfoanden och strids&rtygsförfoanden har påverkats negativt av ubåtsskyddsverksamheten. har upphandling av fyra mindreminröjningsfertyg (YSBm) genomförts. Lätt ubåtsjakttorped (45) har införts.Modifiering av åtta patiiiUbåtar typ tiU paöuUfoåt typ Kaparen hargenomförts. Mcxlemisering av sjömålsrofoot 15 har foestäUts. Försvarsmakten redovisar för ans&get C 1.Marinförfoand: I-ednings-och förfoandsverksamhet att ans&gskrediten om382,3 mUjoner kronor har utnyttjats med 234,1 mUjoner kr. (Försvarsmakten hardock inte kunnat foeakta senare regeringsfoeslut om att de belopp omsamman&gt 300,5 nuljoner kronor som förts bort från ans&genC 2. cxh C 3. skaU återföras tiU Försvarsmakten). På ans&get C 2.Marinförband: Anskaffiiing av materiel har redovisats ett ans&gs-sparande,avseende memtgift som bevUjats /94 och 1994/95, om 117,8 mUjonerkronor. Ansfeget C 3. Marinförfoand: Anskaffiiing av anläggningar, som är ettreservationsanslag, har överskridits med . riktar i sinrevisionsfoerättelse anmärkning mot överskridandet på ansfeget C 3. Beträffande huvudprogrammet Flygvapenförfoandanmäler Försvarsmakten att verksamheten har genomförts enUgt givna uppdrag.Förfoanden har en krigsdugUghet som med endast något undanfeg svarar motregeringens krav. Insats- och incidentberedskap har upprätthåUits i planeradomfettiung. Flygstridskraftema har en god förmåga tiU hög initialeffekt ochincidentberedskap. Försvarsmakten anmäler vidare att nedfeggningama avF 6 och F 13 har genomförts enUgt plan. Främst dessa nedfeggningar har medförtatt antalet civilanstäUda har minskat. Genom en bättre samordning och tydUgareansvarsfördelning i underhåUsarfoetet har stymingen av under-håUskostnademaförfoättrats. Kostnadema för materielunderhåUet har också minskat foetydUgtunder budgetåret. Materiefenskafiiungen har i huvudsak genomförts enUgt plan,bl.a. innebärande att modifieringen av flygplan AJ 37 tiU AJS 37 har fortsatt.Kontrakt rörande motorfoytet på SK 60 har tecknats. Byggnadsverksamheten hargenomförts enUgt plan och har avsett fol.a. foyggnationer för JAS 39 påF 7 och en ny hangar på . Under foudgetåret har huvudprogrammyndighetenChefen för flygvapnet genom rapporten samordning av den miUtära och dencivife vädertjänsten redovisat regeringens uppdrag om en utveckling avsamarfoetet med meteorologiska cxh hydrologiska mstitut i fråga omvädertjänst. I fråga om enskUda förfoand redovisarFörsvarsmakten fol.a. 1994/95:100 Etet nya systemet för luft-och markofoservation har foörjat att Bilaga 5 organiseras. HuvudsakUgen på gmndav om&ttande ud)Udnings-verksamhet har produktionsmålet för två av de tiojaktflygdivisionema mte uppnåtts. Haveriet med JAS 39 vid uppvisningensommaren 1993 har försenat inflygning och utbUdning av instruktörer. Inom AJ/S37-systemet har såväl attack- som jakt- cxh spaningsförmågan förfoättrats. Genomatt repetitionsutfoUdningen har kunnat fördubblas har erforderlig krigsdugUghetbörjat att återtas inom basförfoanden. Nedfeggningen av F 6 och F 13 medflottilj verkstäder har inneburit en minskning av tiUsynsresursema. Ansfegssparandet på ansfeget D 1. Ledning ochförbandsverksamhet var 201,9 nuljoner kronor. På ansfeget D 2. Anskafliung avmateriel har 94,5 mUjoner kronor utiiyttjats av medgiven ansfegskredit om 226,4mUjoner kronor. På ansfeget D 3. Anskaffning av anfeggningar finns en utgående reservationom 3,6 mUjoner kronor. invändningar mot Chefens förflygvapnet del i den samlade årsredovisningen har redovisats tidigare iavsnittet. Betiäffande huvudprogrammet Operativ ledning m.m.anmäler Försvarsmakten att verksamheten i huvudsak har genomförts enUgt givnauppdrag. Eten pågående omstruktureringen följer uppgjorda planer. Inings-, msats- och incidendxredskapen harupprätthåUits i enUghet med givna uppdrag. Ubåtsskyddsverksamheten harbedrivits i större om&ttning än vad som fömtsetts viUcet inneburit ettövemtiiyttjande av medel. Eten tidigare eftersfepnmgen mom områdenatelekrigföring och mformationsteknologi har tiU stor del kunnat återtas. MålenenUgt försvarsbeslut foedöms kunna uppnås. Ansfeget E 1. Ilning och förfoandsverksamhet harövemtiiyttjats med 142,2 nuljoner kronor. Medgiven ansfegskredit om 33,5nuljoner kronor har överskridits med omkring 81 nuljoner kronor.Ansfegssparandet på ansfeget E 2. Anskaffiiing av materiel var 6,4 nuljonerkronor. På ansfeget E 3. Anskaffiiing av anfeggningar finns en utgåendereservation på 7,5 nuljoner kronor. Ansfegssparandet pä ansfeget E 4. Forskningoch utveckling var 50,3 nuljoner kronor. har i sin revisionsfoerättelse- utöver de genereUa iakttagelserna - riktat invändnmgar mot att ansfeget E 1. Ilning och förbandsverksamhet har utiiyttjats utöver medgiven ansfegskredit. Verket anser att överskridandet tyder på brister i de ekonomiadministiativa mtinema. 1994/95:100 1.2 Regeringens överväganden Bilaga 5 I1992 års försvarsfoeslut festlades i huvudsak följande mål för verksamhetenunder . Inomfördelningsförfoanden - fol.a. sfedsskyttebataljoner ochgränsöver-vakningskompanier - skaU fol.a. fyra fördelningshaufoitsfoataljoner15,5 F avvecklas. I övrigt skaU i huvudsak organisationen skaU förbättras inom ett antal fiinktioner,fol.a. ledning i fiämst telestörd nuljö samt eldkraft vad avser foåde induektoch duekt pansarvämseld. Inom territorialförsvarsförfoanden, fol.a.stadsskyttefoataljoner cxh försvarsfoataljoner, skaU omorganiseringenfortsätta, vUket i huvudsak mnefoär att förfoanden reduceras tiU en volym somkan erhållas genom avkastiiing från fältförfoanden. Territorialförsvaret skaUom&tta omkring 165 000 man. Territorialförsvarsförfoandens förmåga skaUförfoättras inom ett antal fiinktioner, bl.a. eldkraften vad avser direktpansarvämseld. Inom territorialförsvarsförfoanden skaU vidareomorganiseringen och utvecklingen av hemvämet fortsätta, vilket innebär atthemvärnet omkring skaU ha utökats tiU cirka 125 000 man.Hemvämsförbandens eldkraft skaU förfoättras fol.a. vad avser strid mot marktmppcxh direkt pansarvämseld. Arméns forigader skaU utvecklas cxh mcxlemiserasgenom att deras skydd, rörUghet cxh mörkerstridsförmåga förfoättras. att sex m&nteriforigader skaU organiseras så att - utöverannat - fyra skyttebataljoner kommer att mgå i varje brigad. Omorganisationen av Norrlandsbrigadema skaUfortsatfe, vilket fol.a. innebär att fyra Norrlandsforigader bibehåUs och atten omorganiseras tiU mekaniserad brigad övre . Omorganisationen avpansar-brigaderna skaU fortsätta. Etetfe innefoär att två pansarforigaderfoibehåUs och att två omorganiseras tiU mekaniserade forigader. Omorganisationcxh utveckling av mekaniserade forigader skaU fortsät&, vilket innefoär atttotalt fyra mekaniserade forigader organiseras. SamtUga forigader skaU geshögre kvaUtet foåde personeUt och materieUt. Bl.a. skaU eldkraften vad avserfoåde mdirekt och duekt pansarvämseld förfoättras. 1994/95:100 Marinförband BUaga 5 Ledningsorganisationensomstrukturering skaU fiiUföljas. Ytstridsförbanden skaU organiseras i treytstridsflottUjer. Fyra kustkorvetter av typ skaU krigsorganiseras.Tolv robodiåtar av typ Nonköping skaU vidmakthållas, varvid sex robotbåtar skaUges förlängd Uvstid. Åtfe patiiiUbåtar av typ skaU modifieras ochUvstidsförlängas, medan fyra skaU vidmakthållas med nuvarande uppgifter.Resterande fyra patmUfoåtar skaU utgå ur organsationen. UtveckUngen av ett nyttytstrids&rtyg skaU fortsätta. Tolv ubåtar skaU vidmakthållas. Tre ubåfer av typSjöormen skaU successivt ersättas av ubåt typ . Minkrigsförbanden skaU vidmakthållas. Treminkrigsavdebiingar skaU organiseras. Fartyg typ YSBm skaU anskaffas. Ettstainnun&rtyg skaU utgå ur organisationen. Utvecklingoch anskaffning av undervattensvapen skaU fiiUföljas. Tolv av de nuvarande 19 spärrbataljonema skaUfoifoehåUas mom prioriterade områden och anpassas tiU en framtida krigsmUjö.Studier cxh projektering av förfoand för ersättning av fol.a. äldre &stakustartiUeriförfoand inom de prioriterade områdena skaU genomföras. Främst skaUrörUga altemativ prövas. Organiserandet av de sex amfifoiefoataljonema skaUfortsätta. Tre av amfifoiefoataljonema skaU före den 1 juU 1997 utmstas med foåtmaterielså att fuU taktisk och operativ rörUghet uppnås. Omsättningenav stridsledningscentralerna tiU StriC 90 skaU fiiUföljas. Radiosystemet RAS 90 skaU anskaffas i en utformmng anpassad tiU en framtida krigsmUjö. Flygfouren spaningsradar skaU anskaffas med inrikbiingen att två gmpper om vardera två tiU tre radarsystem skaU vara organiserade . Verksamheten vid foasfoataljonema skaU organiseras så att eventueUa brister inte påverkar flygstridskraftemas sam&de möjUgheter att fiiUgöra sina uppgifter. Antalet foasfoataljoner skaU reduceras tiU 24. skaU - i förhåUande tiU feget - ytterUgare en Bas 90 ha färdigstäUts och skaU minst 20 huvudfoaser inom Bas 90- systemet vara utbyggcfe. Utvecklingen av olika stödsystem inom lednings- och sambandsförfoanden skaU fortsätta. Pfeneringen för att införa JAS 39 ikrigsorganisationen skaU Prop. 1994/95:100 fortsätta. Senast den 30 juni1997 skaU två Gripen-divisioner vara BUaga 5 operativa. Studier cxhutveckling av spaningskapsel skaU fortsätta. Anskafliiingen av foombkapsel skaU fiiUföljas. Utveckling cxh anskaffning av motmedelför Gripen skaU fortsatfe. AnskaSiiingen av mobnedel för JA 37 skaU fiiUföljasliksom foomfokapsefenskaffiiingen för AJ/S 37-systemet. Sex flygdivisioner S,AJ/S och AJS 37 skaU organiseras. Integreringen tiU AJS 37 skaU vara slutfördsenast . Transportflygförfoandens ud}Udning och övning ikrigsuppgiften skaU genomföras i enUghet med uppgjord plan. Ersättningsflygpfenför signalspaningsflygförbanden skaU vara anskaffade senast den 30 juni 1997.Ett signalspaningsflygförfoand skaU vara operativt med nytt flygplan senast den30 . Etenoperativa ledningen skaU omstruktureras för att erhåUa foalans mellanledningsorganisation cxh ledningssystem samt mellan ledningsorganisation ochövriga stridskrafter. Eten centrala ledningens krigsorganisation . Ett högkvarter skaU organiseras i den nya myndigheten den högre regionafe nivån skaU organisationen foesfe av tremiUtärområdesstafoer samt en rörUg miUtärområdesförstärkningsstafo. För att fol.a. medge kontinuerUg ledning i oUkakonfliktfegen skaU utfoyggnaden av informationssystem kompletteras cxhanskaffade underrättelsesystem vidmakthållas. skaU vidareutvecklas föratt med ökad överensstämmelse mellan ledningsansvar i krig och i fiedsäkerstäUa ett tidigt understöd. Ett underhåUsregemente skaU organiseras i vartcxh ett av de tre militärområdena. Insats-och incidentberedskapen skaU upprätthållas. Resultatbedömrungav verksainheten /94 Avde mvändningar som riktot mot de årsredovisningar som ingåri Försvarsmaktens årsredovisrung finns det flera som kan hänföras tiU deförändringar i regelverk och organisation som påverkat Försvarsmakten underbudgetåret. Etessa invändningar är av engångskaraktär cxh nödvändiga åtgärdervidtas av myndigheten under mnevarande budgetår. Regeringenanser att de mvändningar som rikfet Prop. 1994/95:100mot att tre av ansfegen inom Försvarsmaktens område har överskridits BUaga 5är av en annan art. Överskridandena tyder uppenbarUgen på bristande ekonomiadministrativa rutiner vad avser uppföljning av ansfegsbefesbiingen. Regeringenser aUvarUgt på förhållandet och avser att särskilt följa utvecklingen inomdette område vid Försvarsmakten. Ete mvändningar som rikfet gemensamtmot här aktuelfe årsredovisningar måste enUgt regeringen foeaktas avFörsvarsmakten. Regeringen anser dcxk i fråga om redovisning av presfetioner,att effekten av prestetionema (krigsorganisationens förmåga, foeredskap ochuthåUighet) är det vUctigaste att mate. Etet är emeUertid cxkså av foetydelseatt kunna mate fol.a. prestetioner cxh refetera dessa tiU kostnader. Mot dennafoakgmnd defer regeringen upp&tbiing attFörsvarsmakten foör fortsätta att utveckla resultetredovisningen och attverkets iakttagelser avseende årsredovisningen /94 foör Ugga tiU gmnd fördet arbetet. För huvudprogrammet Arméförfoand konsteterarregeringen att de om&ttande förändringama i arméns gmndorganisation i aUtväsentUgt har genomförts enUgt försvarsfoeslut. Utvecklingen mot ökad kvaUtet och minskad numerärfortsätter enUgt intentioner försvarsfoeslut. Ete krigsorganisatoriska målen för foudgetåret1993/94 har i aUt väsentUgt uppnåtts. Undanteg har utgjorts av vissa förfoand somgenomfört begränsad repetitionsudUdning. Viss verksamhet har planerats om för att göra detmöjUgt att anskaffa begagnade stridsvagnar 121 cxh de foegagnade pansarfordonenMT-LB och BMR Ete tidigare arméans&gen har undembiyttjatsnågot, fol.a. foeroende på ett medvetet ans&gssparande för att möjUggörac}vannämnc& inköp. Regeringen konsteterar att verksamheten /94 i aUt väsentUgt har genomförts i enUghet med vad somangetts i regleringsforevet. KrigsdugUghetens utveckling tyder dockpå att vissa förfoand inte kommer att nå upp tiU de mål som har satts upp förförsvarsfoeslutsperioden. Regeringen kommer att noga följa UtveckUngen inomområdet. Utöver vad som i det föregående har sagts omRiksrevisionsverkets invändningar mot årsredovisningen måste den felaktigametoder att redovisa finansieUa intäkter och kostiiader rättas tUl. Förhuvudprogrammet Marinförband har forister i förfoandens förmåga 46 anmälts i årsredovisningen /94. Marinen har dock, med foortseendefrån de foelopp som förts foort som foesparingar Prop.1994/95:100 men sedermera återförts tiU Försvarsmakten, sammanfegetunderskridit BUaga 5 tiUdefede anslagsramar med 162,3 mUjoner kronor. Regeringen anmälde i föregående års budgetpropositionsärskUcfe åtgärder rörande marinförband under /94 tiU följd avde ekonomiska problemen inom marinen. a. prognosticerades ett omfettandeöverskridande på ans&get C 1. I syfte att fete ett sådant överskridandeunder året finansieras inom huvudprogrammet beslutede regeringen genom ändringav regleringsbrev att ett foelopp om sammanteget 300,5 nuljonerkronor skuUe föras foort firån ans&gen C 2. och C 3. som foesparingar.Etette foelopp har genom regeringsbeslut återförts tiUFörsvarsmakten i form av medgivande tiU memtgift cxh kan således tiUgodoräknasden förbandsverksamheten. Vidtegna åtgärder ledde cxkså tiU kraftigabegränsningar av verksamheten vilket återspeglas i de brister som anmälts avFörsvarsmakten. Regeringen bedömer att det uppkomnaans&gssparandet, inklusive det belopp som återförts i form av memtgift,foör göra det möjUgt att i huvudsak åtgärda de forister som anmälts. Vad gäUer överskridandet på reservationsans&getC 3. kan följande konsteteras. Inför beslutet om ändring av regleringsbrev den9 &nns möjUghet att minska det foelopp som under ansfeget stäUtstiU regeringens disposition för att kunna föras bort som en besparing. Etentidigare myndigheten för marinen foereddes bUfäUe att anmäfe återsfeendemedelsfoehov under /94. TiU följd av ett ofiiUständigt underlagkom ett aUtför Utet medelsbehov att anmälas. För huvudprogrammet Rygvapenförband konsteterarregeringen att verksamheten under /94 i aUt väsentUgt hargenomförts i enUghet med vad som har angetts i regleringsbrevet. Förbanden haren god förmåga att lösa sina uppgifter. AnbefaUdmsats- och incidentberedskap har upprätthåUits. Ete tidigare flygvapenanslagen har sammantegetundembiyttjats något. TiU stor del beror dette på genomförcfe rationaUseringarmom materielunderhåUet.