prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Efter en utvärdering av effektema av de båda försteeteppema av mstansordningsreformen kommer regeringen att te ställning tiUfrågan om ytterligare neddragningar är möjliga. Med anledning av regeringens beslut att inteanstäUa nya kammarrättsråd har hemstäUt att regeringen skaU beslute ominrättande av tidsbegränsade anställningar för kammarrättsråd. Enligtregeringens mening finns det emellertid inte skäl att frångå huvudregeln i 60 §förordningen (1975:571) med kammarrättsmstmktion. Samma synsätt gäller även förhovrättemas del. Såväl kammarrätter som hovrätter har tillgång tiU assessorersom i stor utsttäckning kan användas som ersättere för kammarrättsråd respektivehovrättsråd. Det finns emellertid anledning att bevakaarbetssimationen särskilt vid kammarrätterna. Avsikten är nämligen attkammarrättsorganisationen skaU anpassas tUl den nya arbetssituationen i taktmed genomförandet av instansordningsreformen. Om minskningen av antaletkammarrättsråd visar sig inte motsvara det behov som en krymptkammarrättsorganisation steUer kommer regeringen att se tiU att kammarrättsrådanställs i erforderUg utsttäckning. I1 kap. 5 § föreskrivs att en tingsrätt skaU ha tings-stäUe påden eUer de orter som regeringen bestämmer. Sådana bestämmelser har meddelatsi förordningen (1982:996) om rikets indelning i domsagor Av den framgår vartingsrättema skaU ha sin kansUort och även på vilka orter tingsstäUe skaUfinnas. De åtgärder som på något sätt kan underlätta enrationalisering av domstolsväsendet bör vidtes och det finns möjligheter att minska kostaadema för domstolar genom att dra in vissa tingssteUen som på gmnd av bl.a. sm belägenhet i förhåUande till tingsrättens kansliort CK;h utayttjandegraden bedöms koste mer än de fördelar de medför för verksamheten. Det bör överlämnas tiU domstolama själva att, i samarbete med som ansvarigt för dimensioneringsfrågoma, bestäm ma om de skaU behålla ett nu befintiigt tingsställe utanför kansliorten. Detta kräver en ändring i 1 kap. 5 § rättegångsbaUcen. Av den nya bestämmelsen skaU framgå att en tingsrätt skaU ha sitt kansh på den ort regeringenbestämmer och att tingsrätten också skaU ha sitt tmgsställe där Prop.1994/95:100 omregeringen inte bestämmer annat. Tingsrätten får - men behöver inte Bilaga 3 -ha tingsställe även på annan ort som regeringen bestämmer Härigenom fårtingsrättema frihet att utan regeringens medgivande i varje enskilt feU drain ett befintiigt tingsställe utanför kansUorten. ttädai kraft den . På gmnd av frågans enkla lagtekniska beskaffenhethar Lagrådets yttrande inte inhämtets. Regeringens förslag tiU fegtext finns ibilaga 3.2. Försöksverksamhetenmed notarietjänstgöring vid åklagarmyndighet Den1 juU 1990 avkortades notarietjänstgöringen från tiU tvåår. infördes en försöksverksamhet med notarietjänstgöringvid åklagarmyndighet och återstoden av tiden vid tingsrätt (prop. 1989/90:100,bil. 4, s. 63 f). Det främste syftet med försöksverksamheten var att förbättrarekryteringen tUl åklagarväsendet. I propositionen uppdrogs åt Domstolsverketatt utvärdera försöksverksamheten. En sådan utvärderinghar nu skett och föreslår, främst mot bakgmnd av domstolamasnegativa erfarenheter, att försöksverksamheten upphör Enligt Domstolsverketsutvärdering har försöksverksamheten inte heller resulterat i någon påvisbarförbättring av rekryteringen till åklagarbanan. RUcsåklagaren har inte någonerinran mot att försöksverksamheten enligt just denna mcxlell upphör Regeringenanser i lUchet med att det är vUctigt att beakte domstolamas synpunkterDessas verksamhet är beroende av notarier som inte bör tjänstgöra alltför korttid där. Regeringen kommer därför att upphäva förordningen (1990:470) omförsöksverksamhet med ettårig notarietjänstgöring vid åklagarmyndighet. Motbakgmnd bl.a. av vad som anförts i prop. 1993/94:17 Förvaltaingen inomdomstolsväsendet lämnade regeringen i febmari 1994 ett uppdrag tillDomstolsverket att uterbete förslag tiU en ny arbetsfördehiing mellanDomstolsverket och domstolama i vissa administrativa frågor hari en delrapport lagt fram ett antal förslag som går ut på fortsattdelegering av beslutsfunktioner och decentraUsering av förvaltaingsuppgifterfrån tiU domstolama. Rapporten innefettar också förslag tiUavgiftsfinansiering av vissa tjänster som verket tiUhandahåUer domstolama.Förslagen håUer nu på att genomföras. I sin slutrapport över uppdraget har Domstolsverketbeskrivit en ny organisation med färre och större enheter samt delvis nya arbetsformer för verket fro.m. Den nya organisationen är upp byggd med tre enheter under generaldirektören, nämligen en stebsenhet, en utvecklingsenhet och en serviceenhet. Inom verket skall också finnas 52 Regeringen har inte någon erinran mot vad Domstols- verkethar anfört och beslut om de förordningsändringar som behövs har Prop.1994/95:100 redan fettets. Domstolsverketsstyrelse är enUgt riktUnjer som beslutets av sammansatt av personersom huvudsakUgen hämtets från domstolama (prop. 1993/94:17, bet. 1993/94.JuU10, rskr. 1993/94:98). I enUghet med riktUnjema mgår det inte längre några feckUgarepresentanter och inte heUer några poUtiskt förttoendevalda i Domstolsverketsstyrelse. Vad avser sammansättaingen av fördomstolsväsendet innebär de nya riktlinjema att det mte heller där ingår någrafeckliga representanter Det är viktigt att sammansättaingen avDomstolsverkets styrelse är sådan att den politiska och medborgerUga insynengaranteras. Det är vidare betydelsefullt att personalen via sina organisationerhar möjlighet att föra fram synpunkter på verksamheten genom egnarepresententer i och i fördomstolsväsendet. I samband med frågan om riktiinjema försammansättaingen av och fördomstolsväsendet behandlades också frågan om ordförandeskapet i både styrelsenoch nämnden. var chefen för ordförande både iverksstyrelsen och i nämnden. är en annan ledamot änverkschefen ordförande i verksstyrelsen och Högste domstolens ordförande ärordförande i . Som anförs i bilaga 8 tiU denna proposition ärfrågan om förvaltaings-myndighetemas ledning under övervägande och regeringenavser att återkomma tiU denna fråga . I det sammanhanget kommer ocksåfrågoma om ordförandeskapet i de nu aktueUa organen att tes upp tiU närmarebehandlmg. I samband med att ordförandeskapet flyttedes från verkschefen tiUHögste domstolens ordförande uttalades i den nämnda propositionen att chefenför skuUe ansvara för föredragning och beredning av ärendena inämnden. Regeringen viU erinra om att denna ordning är vUctig för att nämndensverksamhet skaU fungera väl med tanke på att verket tiUhandahåUer nänmdensföredragande. EnUgtregeringens uppfettning bör en återgång ske till vad som tidigare gäUdebeträffande sammansättningen av och med avseende på förtroendevalda ochfeckUga representanter. Domstolsväsendets rollinom det civila försvaret Regeringenanmäler i bUaga 5 till denna budgetproposition att funktionen domstolsväsendet mom det civUa försvaret bör upphöra cx;h att Prop. 1994/95:100Domstolsverket därmed inte längre har funktionsansvar. Myndigheten Bilaga 3bibehåller dock sin uppgift som beredskapsmyndighet. Regeringen viU betonavUcten av att beredskapsuppgiften ägnas oförändrat stor uppmärksamhet. 1.antar regeringens förslag tiUlag om ändring i rättegångsbaUcen, 2.gcxikänner det som regeringenförordar om sammansättningen av . 1993/94Utgift 59 347 919 1994/95Anslag 65 328 000 1995/96Förslag 85 268 000 varav56 411 000 beräknat för Domstolsverketär central förvaltaingsmyndighet för de aUmänna domstolama, de allmännaförvaltaingsdomstolama, arrende- och hyresnämn-dema, Försäkringsöverdomstolen(t.o.m. ), och de allmännaadvokatbyråema. skaU, med iakttogande av domstolamassjälvständighet enUgt regeringsformen, se tiU att domstolamas verksamhetbedrivs effektivt. har också tiU uppgift att på det allmännasvägnar föra talan mot beslut i rättshjälpsfrågor Från anslaget betalas bl.a.kostaadema för verksamheten vid och fördomstolsväsendet. årsredovisning för budgetåret1993/94, vad avser verkets egen verksamhet, visar bl.a. att överföringsbeloppethar ökat med 3,5 mUjoner kronor /94 och mför /95uppgick tm 9,5 miljoner Icronor TiU stor del beror ökningen på att kostaademaför bl.a. resor, lokaler och datomnderhåU blivit lägre än budgeterat. RRV:s revisionsberättelse mnehåUer inte någrainvändningar mot årsredovisningen. del av årsredovisningen som avser egen verk samhet redovisas på ett lättfettUgt sätt vad verket presterat. Bland annat framgår att löneadministrationen sköts med en aUt högre produktivitet. HurkvaUteten i verkets arbete uppfettas av domstolama har mätts med Resultetetvisar att domstolama över lag har en positiv Prop. 1994/95:100 uppfettningom hur sköter sma arbetsuppgifter Delege- Bilaga 3 ringen avarbetsuppgifter från verket tiU domstolama fortskrider på ett Önskvärt sätt. DomstolsverketskaU vara en drivande kraft bakom de stora förändringar och rationaUseringar avverksamheten som pågår på domstolsväsendets område. är en fömtsättamgför att de ätgärder som är planerade att genomföras skaU få önskadgenomslagskraft cx:h ge de beräknade ekonomiska vinstema. Mot denna bakgmnd börDomstolsverket inte åläggas något besparingskrav. I stäUet bör verket underden kommande budgetperioden från anslaget D 2. Domstolama m.m. som ettengångsbelopp tiUföras sammanlagt för utvecklingsändamål. Regeringen föreslår att tiUDomstolsverket för /96 anvisar ett ramanslag på . 1993/94Utgift 2 262 442 907 1994/95 Anslag 2 543 888 000 1995/96 Förslag 3822 817 000 varav2 534 623 000 beräknat för Allmännadomstolar är tingsrättema, hovrättema och Högste domstolen. Tingsrättema är allmänna underrätter. Det finns 97tingsrätter Hovrättema är överrätter i de mål som Överklagas fråntingsrättema. Det finns sex hovrätter Högste domstolen är överrätt i de mål somöverklagas från hovrättema. Allmänna förvaltningsdomstolar är länsrättema,kammarrättema och Regeringsrätten. Länsrättema är allmännaförvaltningsdomstolar närmast under kammarrättema. Det finns 24 länsrätterKammarrättema är överrätter i de aUt fler måltyper som överklagas frånlänsrättema men är fortferande förste domstolsinstans i en delförvaltningsmål. De skaU nu även få behörighet att i viss utsträckning prövaansökningar om resning och återstäUande av försutten tid samt avgöra mål omrättsprövning. Det finns fyra kammarrätter. Regeringsrätten är högste allmännaförvaltningsdomstol. Regeringsrätten är överrätt i de mål som överklagas frånkammarrättema. Regeringsrätten avgör vidare mål om rättsprövning av 55 Beräknade utgifter enligt RRV: 2 544 000 000. Försäkringsöverdomstolen prövarsocialförsäkringsmål och mål enligt Bilaga 3 lagen om arbetslöshetsförsäkringsom överklagas från kammarrättema. Domstolen läggs ned den 1 juU 1995 och dessfiinktion som prejudUcat-instans i socialförsäkringsmål m.m. övertas då avRegeringsrätten. Hyresnämnderna har tUl uppgift bl.a. att medla ochvara skUjenämnd i hyrestvister samt att avgöra vissa typer av sådana tvisterArrendenämnderna har motsvarande uppgift i arrendetvister. Bostadsdomstolens verksamhet har den 1 juU 1994övergått tiU . Från anslaget betelas också kostaadema för dekansUgöromål för som fuUgörs av . Domstolamasverksamhet är regelstyrd. De skaU på ett rättssäkert sätt och inom rimlig tidavgöra de mål och ärenden som kommer in tiU dem. De saknar därför möjlighet attpåverka inflödet av arbetsuppgifter Brottsutvecklmgen är en vUctigutgiftsstyrande fektor för de allmänna domstolama vad gäller brottmål. DeaUmänna förvaltaingsdomstolamas verksamhet, liksom tingsrättemas verksamhet ifråga om tvistemål, påverkas i hög utsträckning av konjunkturläget i stort.Sammanteget gör dette att domstolsväsendets egna möjligheter att påverka sinautgifter begränsar sig tiU effektiviseringar av mål- och ärendehanteringen momramen för de regler de har att tillämpa. Domstolsverketsårsredovisning för /94 visar bl.a. att domstolama fört med sigett överföringsbelopp om ca 235 mUjoner kronor m i /95. Av dettabelopp går 85 mUjoner kronor åt tiU bl.a. rettoaktiva löneutbetalningar ochkostaader för investeringar. En stor del av resterande överföringsbelopp (ca150 mUjoner kronor) beror på att vakanser av olUca orsaker inte blivittillsatte. Utgiftema för verksamheten har, räknat i festepriser, varit i stort sett oförändrade /91 - 1993/94. RRV:s revisionsberättelse mnehåller inte någrainvändningar mot årsredovisning. beror för tingsrättemas del främst på en under tidigare årstedigt ökande måltiUsttömning, framför aUt på tvistemålens område. Under1993/94 har dock situationen förbättrats tiU följd av färre inkommande målvilket lett tiU minskade balanser. För hovrättemas del kan konsteteras attbrottinålsbalansen minskat medan balansen av tvistemål fortsätter att stiga en aning tiU följd 5" avatt antalet inkomna tvistemål ökat meUan budgetåren Prop.1994/95:100 1992/93 och 1993/94. Antalet inkommande mål i Högsta domstolenfortsätter att öka. En markant ökning av antelet avgjorda mål medför dock attbalansema har minskat något. Vid länsrättema har den tidigare snabba minskningenav antalet skattemål stannat upp. Antalet skattemål kan tvärtom i firamtidenkomma att öka eftersom skattemyndighetema kan förväntes öka sin avverkning avärenden. Antalet inkommande mål enUgt socialtjänstiagen har mer än tredubblatssedan budgetåret 1990/91. Även scKialförsäkringsmålen har fortsatt att öka iantal. Arbetssituationen för kammarrättema är i stortdensamma som föregående budgetår; ungefär lika många mål kom in som avgjordes.Målbalansen har minskat något och balansens åldersfördelning har förbättrats.Målbalansen är dock fortferande besvärande stor Jämfört med exempelvishovrättema är balansen, i relation tiU antelet avgjorda mål, dubbelt så stor Regeringsrätten avgjorde /94 15 %fler mål än föregående budgetår. ledde tiU att balansen - ttots attantalet mkomna mål ökade - minskade. Försäkringsöverdomstolen avgjorde under det senastebudgetåret dubbelt så många mål som kom in. Om domstolen arbetar i samma taktunder /95 kommer det vid avvecklingen av domstolen den 1 juU1995 att finnas ca 1 400 oavgjorda mål som då skaU överlämnas tiURegeringsrätten. Arbetssituationenför hyres- och arrendenämnderna är stebU. För domstolsväsendet som helhet gäller att detunder ökande antalet inkommande mål nu åtinmstone tiUfälligtvisstannat upp viUcet bidragit tiU att målbalansema minskat för de flestemåltyper. Balansema är dock fortferande så stora inom många områden att dethämmar effektiviteten i arbetet. Såvälårsredovisningen som anslagsframställningen för domstolama visar bl.a. vaddomstolsväsendet uppnått för resultet, hur den ekonomiska situationen är och vilkabehoven bedöms vara för domstolama /96. Det är vUctigt för att kunna höja effektivitetenmom domstolsväsendet att rättvisande prestetionsjämförelser kan göras över tiden och meUan olika domstolar. För dette krävs en gcxl uppfettaing om vad resursema används tiU vid varje domstol. Regeringen har i regleringsbrevet för /95 angett att arbete med att utveckla exaktare metoder för uppskattningar av bl.a. arbetstidsåtgången mom respektive verksamhetsgren för olUca personalkategorier skaU fortsätta. De produktivitetsförändringar som redovisas i årsredovisnmgen för 57 /94,och som måste toUcas med viss försUctighet, visaren sammanvägd produktivitetsökning meUan budgetåren Prop.1994/95:100 1992/93 och 1993/94. Domstolsväsendethar, som utförUgt redovisats i tidigare budgetpropositioner, under de senasteåren haft att te sig an en stedigt ökande arbetsbörda. har tegit siguttryck i att, även om arbetstakten och måfevverkningen också har ökat,balansema av oavgjorda mål och ärenden bUvit oroväckande stora på sina håU. Motbakgmnd av dette har domstolsväsendet undantogits från desparkrav som lagts ut över den stotiiga verksamheten i övrigt. Å andra sidanhar domstolsväsendet inte heUer fått några resurstiUskott motsvarande ökningenav mål- och ärendetiUsttömningen. har dock antaletmkommande mål tiU domstolama minskat. Som tidigare anförts är det stotsfinansiellaläget nu sådant att aUa möjligheter måste tos tiU vara för att rationaliseraoch effektivisera verksamheten inom domstolsväsendet. Målsättaingen skaU varaatt ytterUgare förbättra användningen av domstolsväsendets resurserDomstolsväsendet kan inte längre undantos från sparkrav. Anslaget tiUDomstolama m.m. bör därför minskas med sammanlagt /96. Anslaget tiUförs /96 ca 31,7miljoner kronor som överförs från anslaget B 5. Lokala polisorganisationen.Orsaken till överföringen är att poUsens arbete med stämningsmannadelgivningarfr.o.m. den 1 juU 1995 är avgiftsbelagt. De medel som poUsen tidigare tUldelatsförs därför över tiU de myndigheter som anUtar poUsen för att utförastämningsmannadelgivningar. Vidare tiUförs anslaget somöverförs från trettonde huvudtiteln. Orsaken tiU överföringen är förslagen i enproposition (1994/95:123) med förslag tiU en ny marknadsföringslag. Ipropositionen föreslås bl.a. att marknadsföringsmål som handläggs vidMarknadsdomstolen i stället skaU handläggas vid tmgsrätt fr.o.m.den 1 juU 1995. Vid beräkningen av anslaget har en justering gjortsutifrån Stetens lokalförsörjningsverks bedömning av prisutvecklingen förlokaUiyror Justeringen innebär att anslaget räknas ned med ca 77 miljonerkronor, bl.a. tiU följd av att hyresnivåema har sjunkit. Bland övriga tekniska justeringar av anslaget somgenomförs bör nämnas att för betalning av ersättningar tiU nämndemän m.fl.kommer för /96 ca 120 nuljoner kronor att föras över frånanslaget F 5. Vissa domstolskostaader m.m. tiU dette anslag. Vidare minskas anslaget med sammanlagt 43,5nuljoner kronor till följd av att tidsbegränsade anvisningar upphör Dessa medelsyftade bland annat tiU att möjUggöra en tiUfällig förstärknmg av personalresursemavid vissa domstolar med särskilt svår arbetssituation. 1994/95:19 del 2 medlemskap iEuropeiska unionen och prop. 1994/95:75 Vissa UvsmedelspoUtiska åtgärder vidett medlemskap i unionen behandlas bl.a. frågor om exportbidrag, mjöUckvoter m.m. Förslageni propositionema innebär att de aUmänna Prop. 1994/95:1(X)förvaltningsdomstolama kommer att tiUföras närmare 10 000 nya mål Bilaga 3vilket kommer att medföra betydande kostaadsökningar för domstolsväsendet. DentiUtänkfe lagstiftningen avses träda i kraft den . Regeringen harför avsUct att i kompletteringspropositionen behandfe frågan omdomstolamas resursbehov för de nya måltypema. Regeringen föreslår att tiU Domstolamam.m. för /96 anvisar ett ramanslag på 3 . Bilaga 3 1 Kriminalvårdens uppgifter ochorganisation Kriminalvårdenshuvuduppgifter är att verkstäUa påföljderna fängelse och skyddstiUsyn, ansvaraför övervakningen av villkorUgt frigivna och för verksamheten vid häktena samtatt utföra personutredningar. Krimmal-vården är den siste länken i"rättskedjan" CKh tiUsttömningen av kUenter tiU kriminalvården styrsav poUsen, åklagama och domstolama. De beslut som fettas av dessa myndigheterskaU i de flesto fåU dkekt verkstäUas av kriminalvården. Endast när det gäUerdömda som är på fri fot i avvaktan på att fängelsestraffet skaU verkstäUas, harkriminalvården vissa möjUgheter att påverka när verkstäUigheten skaU ske. Basen i kriminalvårdsverksamheten utgörs avanstaltema, häktena och frivårdsmyndighetema. Anstaltema, som kan vara öppnaeUer slutaa, indelas i riks- och lokalanstalter Regeringen har dock föreslagitatt mdehiingen i riks- och lokalanstalter skaU upphöra den 1 juU 1995 (prop.1994/95:124). fanns det 19 riksanstolter, 59 lokalanstalter, 30häkten samt 50 frivårdsmyndigheter är centralförvaltaingsmyndighet för aU kriminalvårdsverksamhet. Styrelsen ärchefsmyndighet för sju geografiskt indelade regioner, som var och en omfettaranstalter, häkten och frivårdsmyndigheter, samt för Transporttjänsten. Iadministrativt hänseende är styrelsen chefsmyndighet även förKriminalvårdsnämnden och de 30 övervakningsnämndema. De sju regionmyndighetema skall bl.a. ledakriminalvården i regionema enUgt riktiinjer, stödjaverksamheten vid de lokala myndighetema och utöva tUlsyn över derasverlcsamhet. 2 Kriminalvårdens resultat 2.1 Anstalter och häkten Inomkriminalvården bedrivs programverksamhet för oUka kategorier av intogna.Samtidigt med denna utveckUng pågår ett arbete med att förändra vårdamas roUoch arbetsformer, bl.a. genom ett system med kontaktmannaskap, som innebär atten vårdare är personUg kontaktperson för en eUer flera intogna. KontaktmannenskaU svara för en väsentUg del av påverkansarbetet. De nya arbetsformema stäUerkrav på kontinuitet i personalens tjänstgöring, vUket också fömtsätter enförändring av arbetstidens förläggning. Med utgångspunkt i en inventering av denprogramverksamhet som hittiUs bedrivits har kriminalvården påbörjat ett arbetemed att utarbeto genereUa kvaUtetskrav för åtgärdsprogram. Det finns ett antal program som riktar sig öUuitogna som missbmkar alkohol, framför aUt tiU sådana som har dömts för rattfyUeri. Antalet personer som har dömts för trafiknykterhetsbrott och som deltogit i kursenRattfäUan har ökat från 570 personer /92 tiU 770 personer under /94. Prop.1994/95:100 Målsättningen är att alla som dömts tiU fängelse förtrafiknykterhetsbrott Bilaga 3 bör genomgå alkoholavvänjande behandlingunder anstaltstiden. Ett särskUt handlingsprogram för vålds- ochsexualbrottsUngar har utarbetots och kommer att vara klart under budgetåret1994/95. Intentionen är bl.a. att de intogna skaU koncentreras tiU ca 14 anstalter Under /94 har kriminalvårdenprioriterat insatser för att utveckfe drogprogram och särskilda platser förnarkotUcamissbmkare. Andelen narkotikamissbmkare som tos in i anstalt har varitrelativt . bedöms ha haft ett aktueUtnarkotikamissbmk före intogningen i anstalt. Antalet intogna sombedömts som narkotikamissbmkare var 1 742 och 852. Av dessa deltog 549 resp. 681 i verksamhet riktod mot narkotika,antingen på anstalten eUer vid s.k. § 34-placering. På häkten i storsfedsregionema och på några orter ilandet har bedrivits projektverksamhet med inriktaing på identifiering avnarkotUca-missbmkare/HTV-bärare samt insatser avseende information och behandlingsmotivation.På slutaa anstelter har ett 40-tal motivatörer arbetet med att utvecklamotivationsarbetet, programverksamheten för narkotikamissbmkare och samverkanmed extema resurser. Kriminalvården försöker på olika sätt bedöma hurvanligt förekommande narkotikamissbmk på anstaltema är, bl.a. med hjälp avurin-provskonttoller Tillsammans med bl.a. gjorda beslag och erkännanden avintegna ligger dessa prov tUl gmnd för de bedömningar av narkotika-läget somanstaltema gör . Drygt hälften av anstaltema redovisar att problemmed narkotika är sällsynt eller inte förekommer Merparten av de övrigaansteltema har problem då och då och endast en mindre del ofta eller så gottsom . Under /94 har oclcså gjorts en stickprovsundersökning,där var femte integen fick lämna urinprov. Totalt lämnades positiva prov i 6,av feUen medan vägrade att lämna prov. av de integna som deltogi undersökningen kunde aUtså inte beläggas med narkotUcamissbmk i anstalt. Fängelseuttedningen har i sitt slutbetänkandeKriminalvård och psykiatri (SOU 1994:5) bl.a. föreslagit att det inomkriminalvården skaU inrättes s.k. stödavdelningar för integna som våUarsärskUda problem med hänsyn tiU personUghetsstöming eller psykisk särart ochför vilka psykiatrin mte kan ge någon behandling. Enligt utredningens förslagbör stödavdelningama ha förhåUandevis få integna och vara utformade så att dejämfört med normalavdelningama har en något större yte per integen. TiUstödavdelningama skaU bl.a. rekryteras personal med mentalskötar-kompetens ochdet skaU finnas tiUgång tiU psykologiskt stöd åt integna och personal.Kriminalvårdsstyrelsen planerar att inrätto stödavdelningar med sammanlagt 72platser. TUlKriminalvårdsstyrelsens uppgifter hör att vidto åtgärder så att "* rymnmgar motverkas samtatt noga överväga säkerhetsaspekten mför Prop. 1994/95:100 frigång, permissioner, besök eto. Antalet rymningar direkt firån anstalt minskadefrån 558 under /93 tiU 473 under /94.