prop · GH03123 · 1994-01-01 00:00:00 — Ej må krav, varom nu är sagt, göras gällande till förfång för förmånstagare vars insättande jämlikt 102 § ej må återkallas. Denna lag träder i kraft . 276 4 Förslag till Lag om ändring i ackordslagen (1970:847) Härigenom föreskrivs i fråga om ackordslagen (1970:847) att 1 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 Med ackord avses i denna lag en ekonomisk uppgörelse utan konkurs mellan en gäldenär som är på obestånd och hans borgenärer. Ackordsförfarande enligt lagen sker under medverkan av god man. Ackord kommer till stånd antingen genom överenskommelse eller också genom beslut efter förhandling i särskild ordning (offentligt ackord). I konkurslagen (1987:672) finns bestämmelser om ackord i konkurs. Om skuldsanering föreskrivs i skuldsaneringslagen (1994:000). Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1987:673. 277 5 Förslag till Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs att 8 § rättshjälpslagen (1972:429)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 § Allmän rättshjälp får ej beviljas 1. i angelägenhet som skall prövas eller på annat sätt behandlas utom riket; rättshjälp får dock beviljas en rättssökande som är bosatt här, om saken gäller ett brott mot honom eller henne som motsvarar brott enligt 6 kap. eller om det finns särskilda skäl för rättshjälp, 2. utlänningar som varken är eller tidigare varit bosatta här, om det inte finns särskilda skäl för rättshjälp, 3. den som är eller har varit näringsidkare i angelägenhet som har uppkommit i hans näringsverksamhet, om det inte finns skäl för rättshjälp med hänsyn till verksamhetens art och begränsade omfattning, hans ekonomiska och personliga förhållanden och omständigheterna i övrigt, 4. i fråga om anspråk som överlåtits till den rättssökande, om överlåtelsen kan antagas ha ägt rum i syfte att åstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp, 5. för upprättande av självdeklaration, 6. för upprättande av äktenskapsförord, testamente eller gåvohandling, 7. i angelägenhet rörande bodelning, om det inte med hänsyn till boets beskaffenhet och makarnas eller sambornas personliga förhållanden finns särskilda skäl för rättshjälp, 8. om frågan om rättshjälp kan anstå till dess en annan rättslig angelägenhet, vari anspråket stöder sig på väsentligen likartad grund, har avgjorts slutligt, 9. ägaren eller tidigare ägare av en fastighet eller en byggnad i angelägenhet som avser fastigheten eller byggnaden, om han har eller borde ha haft rättsskyddsförsäkring eller något annat liknande rättsskydd som omfattar angelägenheten och något annat inte följer av andra stycket, 10. i angelägenhet rörande trafikskadeersättning enligt trafikskadelagen (1975:1410) eller rörande skadestånd som kan betalas från en 1Lydelse enligt förslag i prop. 1993/94:26. 278 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse föreliggande ansvarsförsäkring; dock får rättshjälp beviljas den skadelidande om angelägenheten är anhängig vid domstol eller rör enbart annan skada än personskada, 11. den som ej har 11. i angelägenhet befogat intresse av att rörande skuldsanering få sin sak behandlad. enligt skuldsane- ringslagen (1994:000), 12. den som inte har befogat intresse av att få sin sak be- handlad. I fall som avses i första stycket 9 får rättshjälp beviljas när den rättssökandes egna kostnader i angelägenheten har uppgått till minst det basbelopp som anges i 6 § första stycket. Därvid beaktas endast kostnader av sådant slag som kan antas komma att betalas från den rättssökandes rättsskydd eller, om något sådant inte finns, kostnader som avses i 9 § andra stycket. I fråga om visst slag av ärenden som är talrikt förekommande och normalt av enkel beskaffenhet kan regeringen förordna att allmän rättshjälp ej skall beviljas. Under förutsättning av ömsesidighet kan regeringen förordna att medborgare i en viss främmande stat och den som, utan att vara medborgare i den staten, är bosatt där skall vara likställd med svensk medborgare i fråga om allmän rättshjälp. Denna lag träder i kraft . 279 6 Förslag till Lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173) Härigenom föreskrivs att 7 § kreditupplysningslagen (1973:1173) att 7 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 §1 Personupplysning får ej Personupplysning får innehålla uppgift om inte innehålla uppgift annan betalningsför- om annan betalningsför- summelse än sådan som summelse än sådan som fastslagits genom fastslagits genom domstols eller annan domstols eller annan myndighets avgörande el- myndighets avgörande ler åtgärd eller som letteller åtgärd eller som till betalningsin- lett till inledande av ställelse, konkursansökanskuldsanering enligt eller ackord. Uppgift skuldsaneringslagen som enligt det sagda ej (1994:000) eller till får lämnas ut får icke betalningsinställelse, heller lagras. konkursansökan eller ackord. Uppgift som enligt det sagda ej får lämnas ut får icke heller lagras. Regeringen eller, efter regeringens bestämmande, Datainspektionen får föreskriva undantag från bestämmelserna i första stycket, om det finns särskilda skäl. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1981:737. 280 7 Förslag till Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att det i sekretesslagen1 skall införas en ny paragraf, 7 kap. 35 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 35 § Sekretess gäller hos konsu- mentvägledare, kronofogdemyndighet eller domstol i ärende om skuldsanering för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte beslut i ärendet. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 1992:1474. 281 8 Förslag till Lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 § Förordnas god man Förordnas god man enligt ackordslagen enligt ackordslagen (1970:847) innan (1970:847) innan fordringen har fordringen har preskriberats, preskriberats, preskriberas den preskriberas den tidigast efter tidigast efter utgången av det utgången av det kalenderår då förordnandetkalenderår då meddelades eller, om förordnandet meddelades ackord kommer till eller, om ackord stånd, efter utgången av kommer till stånd, det kalenderår då efter utgången av det ackordet skall vara kalenderår då ackordet fullgjort. skall vara fullgjort. Beslutas att det skall inledas skuldsanering enligt skuld- saneringslagen (1994:000) innan fordringen har preskriberats, preskriberas den tidigast efter utgången av det ka- lenderår då beslutet om att inleda skuldsanering meddelades eller då återstående skuldbelopp senast skulle ha betalats. Första stycket gäller Första stycket gäller inte om god man inte om god man förordnas under tid då förordnas eller skuld- preskriptionstiden är sanering inleds under förlängd på grund av 9 §.tid då preskriptions- tiden är förlängd på grund av 9 §. Denna lag träder i kraft . 282 9 Förslag till Lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617) Härigenom föreskrivs att 6, 7 och 11 §§ utsökningsregisterlagen (1986:617) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 §1 Utöver de uppgifter som anges i 4 och 5 §§ får utsökningsregistret, i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, innehålla uppgifter om 1. exekutionstitel, skuldens storlek, arbetsgivare eller annan utbetalare av ersättning som avses i 7 kap. 1 § eller 15 kap. 2 § utsökningsbalken, medelsslag, dag när skulden fastställdes och när den förföll till betalning, influtna medel, den tidpunkt vid vilken skulden preskriberas samt andra förhållanden av betydelse för betalningsskyldigheten som framgår av exekutionstiteln eller av andra handlingar i målet, 2. de verkställighetsåtgärder som har begärts av sökanden, 3. den som sökt verkställigheten och vad som i övrigt behövs för utbetalning av influtna medel och annan redovisning, 4. ställd säkerhet, uppskov och avbetalningsplan, 5. utmätning, exekutiv försäljning, införsel, avräkning och betalningssäkring, 6. kvarstad och återtagande av vara, 7. bötesförvandling, 8. betalningsinställelse och likvidation, 9. konkurs, ackord, 9. skuldsanering näringsförbud och enligt skuldsa- förordnande av god man neringslagen enligt 2 § ackordslagen (1994:000), konkurs, (1970:847), ackord, näringsförbud och förordnande av god man enligt 2 § ackords- lagen (1970:847), 10. förhör eller annan åtgärd som har vidtagits för efterforskning av tillgångar, 10 a. förekomst av och tidpunkt för gäldenärsutredning enligt 6 § lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m., 11. redovisningen av verkställighetsuppdraget, 12. administrativa och tekniska uppgifter som behövs för registrets användning. 7 §2 och kronofogdemyndigheterna får ha terminal- 1Senaste lydelse 1993:910. 2Senaste lydelse 1988:397. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse åtkomst till utsökningsregistret. Terminalåtkomsten för en kronofogdemyndighet får avse endast uppgifter om 1. den som är registrerad hos myndigheten som gäldenär i mål om exekutiva åtgärder, 2. den som i annat fall än som avses under 1 är gäldenär eller svarande i mål eller ärende som handläggs hos myndigheten, 3. make till person som avses under 1, 4. den som är gemensamt betalningsansvarig med person som avses under 1, 5. fåmansföretag och fåmansägt handelsbolag som avses i punkt 14 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) och delägare i sådant företag, om företaget eller delägare i detta är gäldenär som avses under 1, 6. konkurs och 6. skuldsanering, näringsförbud. konkurs och näringsförbud. I fråga om kronofogdemyndighet som är tillsynsmyndighet i konkurs gäller terminalåtkomsten enligt andra stycket 1 också gäldenärer i annat län, om detta ingår i tillsynsområdet. 11 §3 Uppgift om Uppgift om indrivningsuppdrag som indrivningsuppdrag som avser böter får bevaras iavser böter får bevaras utsökningsregistret till i utsökningsregistret utgången av det år då fulltill utgången av det år betalning skedde. då full betalning skedde. Andra uppgifter som Andra uppgifter som avses i 6 § 1-11 får avses i 6 § 1-11 får bevaras under högst tre bevaras under högst . Denna tid räknas för år. Denna tid räknas för uppgifter om uppgifter om betalningssäkring, kvar- betalningssäkring, stad, näringsförbud och kvarstad, näringsförbud förordnande av god man och förordnande av god från utgången av det år dåman från utgången av det åtgärden förföll eller år då åtgärden förföll eller förlorade sin verkan förlorade sin verkan samt för uppgifter om samt för uppgifter om konkurs och ackord från skuldsanering, konkurs utgången av det år då och ackord från utgången förfarandet avslutades. av det år då förfarandet För övriga uppgifter avslutades. För övriga räknas tiden från utgångenuppgifter räknas tiden av det år under vilket från utgången av det år målet avslutades. Upp- under vilket målet avslutades. 3Senaste lydelse 1970:786. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse gifter enligt 4 och 5 §§ Uppgifter enligt 4 och skall bevaras så länge 5 §§ skall bevaras så annan uppgift om länge annan uppgift om personen förekommer i personen förekommer i registret. Uppgift som inte längre får bevaras med stöd av bestämmelsen i första stycket skall gallras ur om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver något annat. Denna lag träder i kraft . 283 10 Förslag till Lag om ändring i konkurslagen (1987:672) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 § konkurslagen (1987:672) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 2 § Med fristdag avses dagen då ansökningen om gäldenärens försättande i konkurs kom in till tingsrätten. Har god man förordnats Har god man förordnats enligt ackordslagen enligt ackordslagen (1970:847) avses med (1970:847) avses med fristdag i stället dagen fristdag i stället för ansökningen om detta,dagen för ansökningen om såvida konkursansökningendetta, såvida kon- har gjorts inom tre kursansökningen har veckor från det att gjorts verkan av från det att verkan av godmansförordnandet godmansförordnandet förföll eller, när förföll eller, när förhandling om förhandling om offentligt ackord har offentligt ackord har följt, ackordsfrågan följt, ackordsfrågan avgjordes. Har ansökan om skuldsanering enligt skuldsaneringslagen (1994:000) gjorts avses med fristdag i stället dagen för denna ansökan, såvida konkursansökningen har gjorts från det att frågan om skuldsanering avgjordes. Har ett dödsbo avträtts till förvaltning av boutredningsman avses med fristdag dagen för ansökningen om detta, såvida boutredningsman har förordnats senare än före som annars skulle anses som fristdag. Denna lag träder i kraft . 284 11 Förslag till Lag om ändring i lagen (1993:892) om ackord rörande statliga fordringar m.m. Härigenom föreskrivs att 2 och 3 §§ lagen (1993:892) om ackord rörande statliga fordringar m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § Beslut om att anta Beslut om att anta förslag om ackord fattas förslag om ackord eller av skattemyndigheten i förslag om frivillig det län där gäldenärens skuldsanering fattas hemortskommun är belägen.av skattemyndigheten i Om gäldenären saknar det län där gäldenärens hemortskommun i landet hemortskommun är belä- fattas beslutet av gen. Om gäldenären i saknar hemortskommun i . landet fattas beslutet av i . 3 § Förslag om ackord får antas om det kan anses fördelaktigt för det allmänna. Ackordsförslag som inte framställts i konkurs eller enligt ackordslagen (1970:847) får antas endast om övriga borgenärer som ackordet angår godkänner det. Förslag om frivillig skuldsanering får antas om förutsättningarna för skuldsanering enligt skuldsaneringslagen (1994:000) är uppfyllda. Denna lag träder i kraft . 285 12 Förslag till Lag om ändring i lagen (1993:000) om avdrag för underskott av näringsverksamhet Härigenom föreskrivs att 11 § lagen (1993:000) om avdrag för underskott av näringsverksamhet skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 §1 Har en skattskyldig Har en skattskyldig eller ett handelsbolag eller ett handelsbolag som han är delägare i som han är delägare i under beskattningsåret under beskattningsåret erhållit ackord utan erhållit ackord utan konkurs, medges inte konkurs eller avdrag för underskott skuldsanering enligt till den del skuldsaneringslagen underskottet motsvarar (1994:000), medges skulder som fallit bort inte avdrag för genom ackordet. underskott till den del underskottet motsvarar skulder som fallit bort genom ackordet eller skuld- saneringen. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1Lydelse enligt prop. 1993/94:50. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till skuldsaneringslag, m.m. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: I remissen föreslås en lag som skall ge fysiska personer möjlighet att helt eller delvis bli befriade från betalningsansvaret för sina skulder. Sådana möjligheter har efterlysts i den allmänna debatten och förväntningarna på den nya lagen är stora. Det är många som i fastighets- och finanskrisens spår sitter fast i en skuldfälla som de på grund av arbetslöshet och andra omständigheter inte kan ta sig ur av egen kraft. Kraven på den gäldenär som skall komma i åtnjutande av skuldsanering är enligt förslaget mycket höga. Det som kan antas avskräcka den skuldtyngde mer än någonting annat från att ansöka om skuldsanering är kravet på att han skall förbinda sig att under en så som i regel leva på existensminimum medan hans betalningsförmåga därutöver kommer hans borgenärer till godo. Till detta kommer att gäldenären, även om han skulle vara beredd att underkasta sig existensminimum , ändå skall förvägras skuldsanering, om en sådan sanering inte framstår som skälig med hänsyn till hans personliga och ekonomiska förhållanden. Som exempel på när skuldsanering inte bör komma i fråga anges i remissen bl a det fallet att skulderna utgörs av skadestånd på grund av brott. Det vore, anförs det, stötande om den som har dömts för allvarlig brottslighet, t ex våldtäkt, och då ålagts att betala skadestånd skulle kunna få skadeståndet nedsatt genom en skuldsanering. Att som regel förekomsten av en skadeståndsfordran på grund av brott vid den allmänna skälighetsbedömningen bör verka hindrande för skuldsanering står i motsats till det arbete som bedrivits av bl.a. i syfte att underlätta saneringen av straffades skulder. Det är också svårt att frigöra sig från tanken att t ex ett mycket stort skadestånd, som har ålagts en ung, tidigare ostraffad människa för att han vid ett enda tillfälle anlagt brand eller förövat skadegörelse för stora värden, kan allvarligt försvåra hans sociala anpassning. Detsamma kan gälla en person som under en brottslig karriär ådragit sig stora skadestånd på grund av förmögenhetsbrott men som vid mogen ålder, efter avtjänade straff, vill bryta med sitt förflutna och börja ett nytt liv. Lagrådet är medvetet om att det kan finnas fall där det skulle vara stötande att bevilja skuldsanering. Framför allt gäller det om en gäldenär låtsas underkasta sig kravet på ett femårigt existensminimum men har det så ordnat att betalningsplanen inte skulle få någon betydelse för den påkostade livsföring han är van vid. Med tanke på sådana och liknande fall bör det finnas möjligheter att vägra skuldsanering på grund av en allmän skälighetsbedömning. Det bör emellertid vara tillfyllest med en regel härom som föreskriver att skuldsanering inte skall beviljas om det framstår som oskäligt. En sådan möjlighet till friare skälighetsbedömning skulle ge möjligheter till skuldsanering i ytterligare ett antal angelägna fall som regeln i förening med det kvalificerade insolvensrekvisitet och kravet på ett femårigt existensminimum förhindrar att institutet får negativa effekter på betalningsmoralen här i landet. Lagrådet har vid sin genomgång av lagtexten därutöver funnit anledning till vissa påpekanden av både saklig och formell natur, som föranlett omarbetning av lagtexten i de hänseenden som i framgår av bilaga till Lagrådets protokoll. De föreslagna lagtextändringarna kommenteras i följande hänseenden. Även ett par andra frågor behandlas i det följande i anslutning till vederbörande paragraf. 3 och 6 §§ Första stycket i förslagets 3 § föreskriver att vid skuldsanering hänsyn inte behöver tas till föreskrifter i annan författning om bl.a. anstånd. Enligt uttalande i motiven är avsikten att studiesociala myndigheter med stöd av denna bestämmelse skall kunna medge anstånd med återbetalning av studielån som en betalningsplan vid skuldsanering löper. Fråga är alltså om fordringar som inte är förfallna till betalning vid tiden för inledande av en skuldsanering. Detta slag av fordringar behandlas i 6 § andra stycket. En bestämmelse som tillgodoser det avsedda syftet med att i 3 § första stycket nämna att hänsyn inte behöver tas till särskilda bestämmelser om anstånd hör bättre samman med de angivna reglerna i 6 § andra stycket och bör tas in där som hänvisningen till bestämmelser om anstånd i 3 § första stycket får utgå. 4 § Ändringen i första stycket har kommenterats i det föregående. I tredje stycket anges vissa omständigheter som särskilt skall beaktas vid bedömningen av om det är skäligt att bevilja skuldsanering med hänsyn till gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden. En sådan omständighet är "de ansträngningar gäldenären har gjort för att på egen hand nå en uppgörelse med sina borgenärer". Motiven till bestämmelsen ger emellertid närmast intryck av att det väsentliga i samman- hanget avsetts vara de ansträngningar som gäldenären gjort inte för att nå en uppgörelse utan för att fullgöra sina förpliktelser, dvs. i första hand betala så mycket som möjligt av skulderna. Enligt Lagrådets mening bör den sistnämnda omständigheten, dvs. de ansträngningar som gäldenären har gjort för att fullgöra sina förpliktelser, i vart fall ingå bland de omständigheter som särskilt skall beaktas i förevarande sammanhang. Lagrådet föreslår därför att tredje stycket ändras i enlighet härmed. 8 § I paragrafens första stycke anges i fyra olika punkter vad som skall bestämmas vid en skuldsanering. Dit hör bl.a. det belopp som skall förbehållas gäldenären för hans och hans familjs försörjning (punkt 2), hur gäldenärens tillgångar och inkomster, utöver förbehållsbeloppet enligt punkt 2, skall fördelas mellan borgenärerna (punkt 3) och en betalningsplan som visar när och hur kvarstående belopp skall betalas (punkt 4). Av fjärde stycket framgår att betalningsplanen normalt skall löpa . Det anförda får anses innebära att det i beslutet om skuldsanering skall bestämmas dels ett belopp som skall förbehållas gäldenären, dels ett belopp som denne skall betala av skulderna. Betalningsplanen skall som nämnts i regel löpa och förbehållsbeloppet måste uppenbarligen bestämmas . Det innebär att förbehållsbeloppet - liksom det belopp som skall betalas enligt betalningsplanen - måste bygga på en prognos av gäldenärens framtida inkomster och utgifter. Om prognosen slår fel på så sätt att in- komsterna blir lägre eller utgifterna högre än beräknat blir konsekvensen att beslutet om skuldsanering kan komma att innehålla sinsemellan motstridande delar genom att betalningsplanen inte kan fullgöras om förbehållsbeloppet skall gälla. Frågan måste tydligen lösas så att endast ett av de ifrågavarande två beloppen anges i beslutet om skuldsanering. Det väsentliga i sammanhanget är uppenbarligen att bestämma det belopp som gäldenären skall betala av skulderna och detta belopp bör därför vara det som anges i beslutet. är det givet att man vid bestämmandet av detta belopp skall ta hänsyn till vad gäldenären behöver för sin och sin familjs försörjning. Enligt vad som framgår av remissen är det i själva verket meningen att det belopp som gäldenären skall betala skall bestämmas så att detta tar i anspråk gäldenärens samtliga till- gångar och inkomster efter avdrag för dels förbehållsbeloppet, dels vad gäldenären behöver till betalning av skulder som inte omfattas av skuld- saneringen. Detta bör komma till klart uttryck i paragrafen. 18 § Enligt paragrafen skall gäldenären tillsammans med kronofogdemyndigheten upprätta ett förslag om skuldsanering. I specialmotiveringen uttalas bl.a. att det är gäldenären själv som bär huvudansvaret för att förslaget upprättas, men att det är ofrånkomligt att kronofogdemyndigheten aktivt måste bidra till att ett realistiskt förslag kommer till stånd. Föreskriften om att skuldsaneringsförslaget skall upprättas av gäldenären tillsammans med kronofogdemyndigheten får anses innebära att det förutsätts att gäldenären och kronofogdemyndigheten kommer överens för att ett förslag skall kunna upprättas. Fråga uppkommer då vad som skall ske om sådan enighet inte kan nås. Lagrådsremissen innehåller inte något uttalande härom. Enligt vad som upplysts vid föredragningen är det emellertid meningen att kronofogdemyndigheten i ett sådant fall skall avslå ansökningen om skuldsanering på den grunden att det inte framstår som skäligt att bevilja en skuldsanering enligt gäldenärens önskemål. Det blir då möjligt för gäldenären att överklaga avslaget till tingsrätten och därigenom få frågan överprövad. Lagrådet har inte någon invändning mot den angivna ordningen och anser inte att det behövs några uttryckliga bestämmelser i saken. 22 § Paragrafen är den första av tre under . Paragraferna under den angivna rubriken innehåller inte någon föreskrift som ger ett direkt uttryck för vad som ligger i begreppet tvingande skuldsanering.