prop · GH0323 · 1994-01-01 00:00:00 — En stat som blir part i denna konvention efter dess ikraftträdande skall, efter konventionens ikraftträdande i förhållande till den berörda staten, tillsätta sin skiljedomare och suppleant. Skiljedomarna och deras suppleanter skall ha de kvalifikationer som i deras respektive länder krävs för utnämning till de högsta domarämbetena eller vara rättslärda med allmänt erkända kvalifikationer i internationell rätt. Skiljedomarna och deras suppleanter tillsätts för en sexårsperiod, som kan förnyas en gång. De får inte skiljas från sitt uppdrag av den utnämnande staten . Föreligger dödsfall, frånträdande eller av presidiet konstaterat förhinder, skall skiljedomaren ersättas av sin suppleant. Om en skiljedomare och hans eller hennes suppleant dör, frånträder eller har av presidiet konstaterat förhinder, skall nytillsättningar ske i enlighet med punkt 1. Den nya skiljedomaren och hans eller hennes suppleant skall fullfölja sina företrädares mandatperiod. Domstolens procedurregler kan innefatta bestämmelser om att nytillsättning av skiljedomarna och deras suppleanter skall ske partiellt. Vid utgången av deras mandattid skall skiljedomarna fortsätta behandla mål som de redan handlägger. Domstolens sekreterare skall underrättas om skiljedomarnas namn och föra upp dem på en lista som skall lämnas till ESK:s sekretariat för vidarebefordran till de stater som deltar i ESK.f1003Artikel 5f1004Domstolens ledamöters och sekreterares oavhängighet Förlikningsmännen, skiljedomarna och domstolens sekreterare skall utföra sina uppgifter helt oavhängigt. Innan de träder i tjänst skall de avge en förklaring att de skall utöva sitt uppdrag opartiskt och samvetsgrant.f1003Artikel 6f1004Immunitet och privilegier Förlikningsmännen, skiljedomarna, domstolens sekreterare och de tvistande parternas ombud och juridiska biträden skall, medan de fullgör sitt uppdrag inom konventionsstaternas territorium, åtnjuta samma immunitet och privilegier som personer knutna till åtnjuter.f1003Artikel 7f1004Domstolens presidium 1. Domstolens presidium skall bestå av en president, en vice president och tre övriga ledamöter. Domstolens president skall utses bland domstolens ledamöter av dem själva. Presidenten leder presidiets sammanträden. Förlikningsmännen och skiljedomarna skall var för sig inom sin krets välja två ledamöter av presidiet och deras suppleanter. Presidiet skall välja sin vice president bland sina ledamöter. Vice presidenten skall vara förlikningsman om presidenten är skiljedomare och skiljedomare om presidenten är förlikningsman. Domstolens procedurregler skall fastställa förfaranden för valet av president samt av övriga ledamöter av presidiet och deras suppleanter.f1003Artikel 8f1004Förfarande vid beslutsfattande 1. Domstolens beslut skall fattas av en majoritet av de ledamöter som deltar i omröstningen. De som avstår från att rösta skall inte anses ha deltagit i omröstningen. Presidiets beslut skall fattas med en majoritet av dess ledamöter. Förlikningskommissionernas och skiljdomstolarnas beslut skall fattas av en majoritet av dess ledamöter, vilka inte får avstå från att rösta. Vid lika röstetal skall den sittande ordförandens röst vara utslagsgivande.f1003Artikel 9f1004Domstolens sekreterare skall utse sin sekreterare och får vidta åtgärder för tillsättning av de övriga befattningshavare som kan behövas. Sekretariatets personalregler skall upprättas av presidiet och antas av konventionsstaterna.f1003Artikel 10f1004Säte 1. Domstolen skall ha sitt säte i . På begäran av de tvistande parterna och med presidiets samtycke kan en eller en skiljedomstol sammanträda på annan plats.f1003Artikel 11f1004Domstolens procedurregler 1. Domstolen skall anta sina egna procedurregler, som skall underställas konventionsstaterna för godkännande. Domstolens procedurregler skall särskilt fastställa vilka procedurregler som skall följas av de förlikningskommissioner och skiljedomstolar som inrättats med stöd av denna konvention. De skall ange vilka av dessa procedurregler som skall vara indispositiva.f1003Artikel 12f1004Arbetsspråk Domstolens procedurregler skall fastställa regler om vilka språk som skall vara arbetsspråk.f1003Artikel 13f1004Finansprotokoll Med undantag av bestämmelserna i artikel 17 skall Domstolens alla kostnader bestridas av konventionsstaterna. Bestämmelserna avseende kostnadsberäkning, upprättande och godkännande av Domstolens årliga budget, fördelning av kostnaderna mellan konventionsstaterna, revision av Domstolens räkenskaper och liknande frågor skall innefattas i ett finansprotokoll, vilket skall antas av ämbetsmannakommittén. En stat blir bunden av protokollet när den blir part i denna konvention.f1003Artikel 14f1004Periodisk rapport om verksamheten Presidiet skall genom ämbetsmannakommittén till överlämna en rapport om verksamheten enligt denna konvention.f1003Artikel 15f1004Notifikation om begäran om förlikning eller skiljedom Domstolens sekreterare skall till sända en notifikation om varje begäran om förlikning eller skiljedom, för omedelbar vidarebefordran till de stater som deltar i ESK.f1003Artikel 16f1004Parternas uppträdande -- interimsåtgärder 1. Under förfarandet skall de tvistande parterna avstå från varje åtgärd som kan förvärra situationen eller ytterligare försvåra eller hindra en lösning av tvisten. kan uppmärksamma parterna i den tvist som hänskjutits till den på de åtgärder som parterna skulle kunna vidta för att förhindra att tvisten blir allvarligare eller att dess lösning försvåras. Den skiljedomstol som upprättats med anledning av en tvist kan ange vilka interimsåtgärder som bör vidtas av de tvistande parterna i enlighet med bestämmelserna i artikel 26, punkt 4.f1003Artikel 17f1004Procedurkostnader De tvistande parterna och eventuella intervenerande parter skall var och en stå för sina egna kostnader.f1002hKAPITEL II -- BEHÖRIGHETf1003Artikel 18f1004Kommissionens och skiljedomstolens behörighet 1. Varje konventionsstat får till en hänskjuta varje tvist med en annan konventionsstat som inte inom rimlig tid har lösts genom förhandlingar. Tvister kan hänskjutas till en skiljedomstol på de villkor som anges i artikel 26.f1003Artikel 19f1004Bevarande av befintliga medel för tvistlösning 1. En eller en skiljedomstol som inrättas för en tvist skall avstå från ytterligare handläggning av fallet enligt följande: t(a) om tvisten, innan den har hänskjutits till kommissionen eller skiljedomstolen, har hänskjutits till en domstol eller skiljenämnd vars jurisdiktion vad avser tvisten de tvistande parterna är lagligen skyldiga att godta eller om ett sådant organ redan har avgjort tvisten i sak, (b) om de tvistande parterna på förhand har godtagit den exklusiva jurisdiktionen hos ett annat rättsligt organ än en skiljedomstol enligt denna konvention, vilket har jurisdiktion att med bindande verkan fatta beslut om den tvist som hänskjutits till det, eller om de tvistande parterna har enats om att försöka lösa tvisten uteslutande med andra medel. En som har inrättats för en tvist skall inte vidta ytterligare åtgärder om en eller alla parter, även efter det att tvisten har hänskjutits till denna, hänskjuter tvisten till en domstol eller skiljenämnd vars jurisdiktion, vad avser tvisten, de tvistande parterna är lagligen skyldiga att godta. En skall uppskjuta utredningen av en tvist, ifall denna tvist har hänskjutits till ett annat organ som är behörigt att ge förslag beträffande tvisten. Om dessa åtgärder inte leder till en lösning av tvisten, skall kommissionen återuppta sitt arbete på begäran av parterna eller en av parterna i tvisten, med beaktande av bestämmelserna i artikel 26, punkt 1. En stat kan, när den undertecknar, ratificerar eller ansluter sig till denna konvention, göra ett förbehåll för att säkerställa att den tvistlösningsmekanism som denna konvention upprättar är förenlig med andra medel för tvistlösning som har sin grund i internationella åtaganden som är tillämpliga på staten i fråga. Om parterna når en lösning av sin tvist, skall kommissionen eller skiljedomstolen stryka tvisten från sin ärendeförteckning sedan den fått en skriftlig bekräftelse från alla parter på att de har nått en lösning av tvisten. I händelse av oenighet mellan de tvistande parterna vad gäller kommissionens eller skiljedomstolens behörighet, skall kommissionen eller skiljedomstolen själv fatta beslut i frågan.f1002hKAPITEL III -- FÖRLIKNINGf1003Artikel 20f1004Ansökan om tillsättning av en 1. Varje konventionsstat får hos Domstolens sekreterare genom en begäran ansöka om tillsättning av en för en tvist mellan denna stat och en eller flera andra konventionsstater. Två eller flera konventionsstater får också gemensamt inge en begäran till Domstolens sekreterare. En ansökan om tillsättning av en kan också framföras gemensamt av två eller flera konventionsstater eller av en eller flera konventionsstater och en eller flera andra stater som deltar i ESK. Domstolens sekreterare skall notifieras om den gemensamma ansökan.f1003Artikel 21f1004Tillsättning av en 1. Varje part i en tvist skall från den förteckning över förlikningsmän som upprättats i enlighet med artikel 3 utse en förlikningsman att ingå i kommissionen. När fler än två stater är parter i samma tvist, får de stater som har samma anspråk komma överens om att utse en enda förlikningsman. Om de inte enas om detta, skall var och en av de båda sidorna i tvisten utse samma antal förlikningsmän upp till det maximiantal som fastställts av presidiet. Varje icke-konventionsstat som är part i en tvist, vilken hänskjutits till en , får utse en person att ingå i kommissionen, antingen från den förteckning över förlikningsmän som upprättats i enlighet med artikel 3 eller bland andra personer som är medborgare i en stat som deltar i ESK. Personerna i fråga skall, i och för sitt uppdrag med att utreda tvisten, ha samma rättigheter och skyldigheter som övriga medlemmar i kommissionen. De skall fullt oavhängigt fullgöra sina uppdrag och avge förklaring enligt artikel 5 innan de intar sina platser i kommissionen. Så snart den begäran eller den gemensamma ansökan har mottagits, genom vilken de tvistande parterna har begärt att en skall tillsättas, skall Domstolens president samråda med de tvistande parterna vad avser sammansättningen i övrigt av kommissionen. Presidiet skall utse ytterligare tre förlikningsmän att ingå i kommissionen. Antalet kan ökas eller minskas av presidiet, under förutsättning att det är ojämnt. Ledamöter av presidiet och deras suppleanter, som finns uppsatta på förteckningen över förlikningsmän, skall vara valbara till kommissionen. Kommissionen skall välja sin ordförande bland de ledamöter som presidiet utsett. Domstolens procedurregler skall stipulera vilka förfaranden som skall tillämpas om invändning görs mot någon av de medlemmar som utsetts att ingå i kommissionen eller om denna medlem i början av eller under förfarandet är förhindrad eller avstår från att ingå i kommissionen. Varje fråga rörande tillämpningen av denna artikel skall av presidiet avgöras som en preliminär fråga.f1003Artikel 22f1004Förfarande vid tillsättande av en 1. Om frågan om tillsättande av en anhängiggjorts genom begäran, skall denna begäran innehålla en uppgift om anledningen till tvisten, namn på den part eller de parter mot vilka ansökan riktar sig samt namn på den förlikningsman eller de förlikningsmän som tillsatts av den ansökande parten eller de ansökande parterna i tvisten. I begäran skall också kort anges vilka medel för tvistlösning som man har använt sig av. Så snart en begäran har mottagits, skall Domstolens sekreterare notifiera den andra parten eller de andra parterna i tvisten enligt begäran. från tidpunkten för notifikationen skall den andra parten eller de andra parterna i tvisten utse en eller flera förlikningsmän efter eget val att ingå i kommissionen. Om en eller flera parter i tvisten inte har utsett den medlem eller de medlemmar i kommissionen som de har rätt att utse, skall presidiet utse det lämpliga antalet förlikningsmän. Dessa skall utses bland de förlikningsmän som utsetts i enlighet med artikel 3 av den part eller var och en av de berörda parterna eller, om dessa parter ännu inte har utsett förlikningsmän, bland de övriga förlikningsmän som inte utsetts av den andra parten eller de andra parterna i tvisten. En gemensam ansökan om tillsättandet av en skall ange föremålet för tvisten. Om det föreligger oenighet mellan parterna, helt eller delvis, rörande bestämmandet av tvistefrågan, får varje tvistande part formulera sin egen ståndpunkt i denna fråga. som parterna gemensamt begär att en skall tillsättas, skall varje part underrätta Domstolens sekreterare om namnet på den eller de förlikningsmän som den har utsett att ingå i kommissionen.f1003Artikel 23f1004Förlikningsförfarande 1. Förlikningsförfarandet skall vara konfidentiellt och alla tvistande parter skall ha rätt att bli hörda. skall, efter samråd med de tvistande parterna, fastställa förfarandet under hänsynstagande till bestämmelserna i artiklarna 10 och 11 samt Domstolens regler. Om de tvistande parterna samtycker, får erbjuda en konventionsstat, vars intressen berörs av lösningen av tvisten, att delta i förhandlingarna.f1003Artikel 24f1004Förlikningens syfte skall bistå de tvistande parterna med att finna en lösning i enlighet med internationell rätt och deras åtaganden inom ramen för ESK.f1003Artikel 25f1004Förlikningens resultat 1. Om de tvistande parterna under förhandlingen når en ömsesidigt godtagbar lösning med hjälp av , skall de protokollföra villkoren för denna lösning i sammanfattande slutsatser undertecknade av deras företrädare och av kommissionens ledamöter. Undertecknandet av dokumentet skall avsluta förfarandet. skall genom ämbetsmannakommittén underrättas om att förlikningsförfarandet lyckats. När anser att alla aspekter av tvisten och alla möjligheter att finna en lösning har utretts, skall den upprätta en slutrapport. Rapporten skall innehålla kommissionens förslag till en fredlig lösning av tvisten. De tvistande parterna skall notifieras om och få på sig för att granska den och underrätta kommissionens ordförande huruvida de är villiga att godta den föreslagna lösningen. Om en tvistande part inte godtar den föreslagna lösningen, är den andra parten eller de andra parterna inte längre bundna av sitt eget godtagande av denna. Om de tvistande parterna inte har godtagit den föreslagna lösningen inom den i punkt 3 föreskrivna tiden, skall rapporten vidarebefordras till , genom ämbetsmannakommittén. En rapport skall också upprättas, rörande omständigheterna då en part underlåter att infinna sig till förlikning eller avbryter en förhandling efter det att den inletts, för omedelbar notifikation till genom ämbetsmannakommittén.f1002hKAPITEL IV -- SKILJEDOMf1003Artikel 26f1004Ansökan om tillsättning av en skiljedomstol 1. En gemensam ansökan om skiljedom kan framställas när som helst av två eller flera konventionsstater eller en eller flera konventionsstater och en eller flera andra stater som deltar i ESK. Konventionsstaterna får när som helst genom anmälan till depositarien förklara att de, ipso facto och utan särskild överenskommelse, erkänner en skiljedomstols obligatoriska domsmakt, under förutsättning av reciprocitet. En sådan förklaring kan göras för obegränsad tid eller för en angiven tidsperiod. Den kan täcka alla slags tvister eller utesluta tvister rörande en stats territoriella integritet, nationella försvar, rätt till suveränitet över landterritorium eller konkurrerande krav vad avser jurisdiktion över andra områden. En ansökan om skiljedom mot en konventionsstat som har avgivit en förklaring enligt punkt 2 kan göras genom en begäran till domstolens sekreterare tidigast om tvisten har överlämnats till i enlighet med bestämmelserna i artikel 25, punkt 5. När en tvist hänskjuts till en skiljedomstol i enlighet med denna artikel får skiljedomstolen på eget initiativ eller på ansökan av en eller alla tvistande parter ange de interimsåtgärder som bör vidtas av de tvistande parterna för att undvika att tvisten blir allvarligare, att det blir svårare att nå en lösning eller att den skiljedom som domstolen senare skall meddela blir omöjlig att verkställa på grund av en eller flera tvistande parters uppträdande.f1003Artikel 27f1004Frågor som anhängiggjorts inför en skiljedomstol 1. I en gemensam ansökan om skiljedom skall anges vilken fråga som är föremål för tvisten. Om det föreligger oenighet mellan parterna, helt eller delvis, rörande bestämmandet av tvistefrågan, får varje tvistande part formulera sin egen ståndpunkt i denna fråga. Om en ansökan om skiljedom sker genom begäran, skall i denna anges vilken fråga som är föremål för tvisten, vilken konventionsstat eller vilka konventionsstater den är riktad mot samt de huvudsakliga faktiska och juridiska omständigheter som den är grundad på. Så snart begäran mottagits skall Domstolens sekreterare notifiera den andra konventionsstaten eller de övriga konventionsstater som nämns i begäran.f1003Artikel 28f1004Inrättande av en skiljedomstol 1. När en ansökan om skiljedom inges skall en skiljedomstol inrättas. De skiljedomare som i enlighet med artikel 4 har tillsatts av de tvistande parterna är ex officio ledamöter av skiljedomstolen. När fler än två stater är parter i samma tvist, kan de stater som har samma anspråk komma överens om att utse en enda skiljedomare. Presidiet skall bland skiljedomarna utse ett antal ledamöter att ingå i skiljedomstolen, så att antalet domare som utsetts av presidiet med minst en överstiger antalet ex officio-domare. Ledamöter av presidiet och deras suppleanter, som finns uppförda på förteckningen över skiljedomare, skall vara valbara till skiljedomstolen. Om en ex officio-domare har förhinder eller tidigare i någon egenskap har deltagit i beredningen av ett ärende i samband med en till skiljedomstolen hänskjuten tvist, skall han eller hon ersättas av sin suppleant. Om suppleanten är i samma situation, skall den berörda staten utse en ledamot att behandla tvisten i enlighet med de villkor och betingelser som anges i punkt 5. För den händelse att en fråga uppstår rörande en ledamots eller dennes suppleants befogenhet att ingå i skiljedomstolen, skall ärendet avgöras av presidiet. Varje stat som är part i en till skiljedomstol hänskjuten tvist och inte är konventionsstat kan utse en person efter sitt eget val att ingå i skiljedomstolen, antingen från den förteckning över skiljedomare som upprättats i enlighet med artikel 4 eller bland andra personer som är medborgare i en stat som deltar i ESK. En person som utsetts på detta sätt måste uppfylla de villkor som anges i artikel 4, punkt 2, och skall vad avser behandlingen av tvisten ha samma rättigheter och skyldigheter som övriga ledamöter av skiljedomstolen har. Personen i fråga skall fullt oavhängigt fullgöra sina skyldigheter och före sitt inträde i skiljedomstolen avge den förklaring som krävs i artikel 5. Skiljedomstolen skall utse sin ordförande bland de ledamöter som tillsatts av presidiet. För den händelse att en av de ledamöter i skiljedomstolen som tillsatts av presidiet är förhindrad att delta i förhandlingarna, skall den ledamoten inte ersättas, om inte antalet ledamöter som tillsatts av presidiet därigenom kommer att understiga antalet ex officio-ledamöter eller ledamöter som tillsatts av de tvistande parterna i enlighet med punkt 5. I så fall skall en eller flera nya ledamöter tillsättas av presidiet i enlighet med punkterna 3 och 4 i denna artikel. Ny ordförande kommer inte att väljas när en eller flera nya ledamöter tillsätts, om inte den ledamot som har förhinder är ordförande i skiljedomstolen.f1003Artikel 29f1004Skiljeförfarande 1. Alla tvistande parter skall ha rätt att höras under skiljeförfarandet, som skall uppfylla principerna om en rättvis rättegång. Skiljeförfarandet skall bestå av en skriftlig och en muntlig del. Skiljedomstolen skall i förhållande till de tvistande parterna ha de befogenheter för undersökning och utredning som är nödvändiga för att den skall kunna fullgöra sina uppgifter. Varje stat som deltar i ESK och anser att den har ett konkret anspråk av rättslig natur som kan påverkas av ett beslut av skiljedomstolen får, efter det att har översänt den notifikation som anges i artikel 15, inge en ansökan om intervention till Domstolens sekreterare. Denna ansökan skall vidarebefordras till de tvistande parterna och till den skiljedomstol som har inrättats med anledning av tvisten. Om den intervenerande staten kan visa att den har ett sådant anspråk, skall den få tillstånd att delta i förhandlingarna i den mån detta kan behövas för skydd av anspråket. Relevanta delar av skiljedomstolens beslut är bindande för den intervenerande staten. De tvistande parterna har på sig att till skiljedomstolen inge sina yttranden över en begäran om intervention. Skiljedomstolen skall ta ställning i frågan om rätt till intervention. Skiljedomstolens sammanträden skall hållas inom stängda dörrar, om den inte på de tvistande parternas begäran beslutar annat. För den händelse att en eller flera tvistande parter underlåter att inställa sig, får den andra parten eller de andra parterna i tvisten anmoda domstolen att besluta till förmån för sitt eller sina yrkanden. Innan skiljedomstolen gör detta, måste den förvissa sig om att den är behörig och att de yrkanden som framförts av närvarande part eller parter är välgrundade.f1003Artikel 30f1004Skiljedomstolens uppgift Skiljedomstolens uppgift skall vara att i enlighet med den internationella rätten avgöra de tvister som hänskjuts till den. Denna bestämmelse skall inte hindra skiljedomstolens befogenhet att avgöra ett fall efter rätt och billighet (ex aequo et bono), om parterna i tvisten kommer överens om detta.f1003Artikel 31f1004Skiljedomen 1. Skiljedomen skall ange de skäl som den grundar sig på. Om den, helt eller delvis, uttrycker en uppfattning som skiljdomarna inte är eniga om, skall varje skiljedomare ha rätt att avge ett särskilt yttrande eller en avvikande mening. Med undantag för artikel 29, punkt 4, skall skiljedomen ha bindande kraft endast mellan de tvistande parterna och vad avser det fall som den hänför sig till. Skiljedomen skall vara slutlig och inte kunna överklagas. De tvistande parterna eller någon av dem får begära att skiljedomstolen ger en tolkning av sin dom vad avser dess innebörd eller tillämpningsområde. Om inte de tvistande parterna kommer överens om annat, skall en sådan begäran inges senast efter delgivningen av skiljedomen. Sedan skiljedomstolen har mottagit de tvistande parternas synpunkter, skall den möjligt lämna sin tolkning. En ansökan om revision av skiljedomen får inges endast om denna grundar sig på upptäckten av ett sakförhållande som är av sådan natur att det kan vara av avgörande betydelse och som, när domen avfattades, var okänt för skiljedomstolen och för den part eller de parter i tvisten som kräver revision. Revisionsansökan måste inges senast efter upptäckten av det nya sakförhållandet. Ingen revisionsansökan får inges efter det att förflutit sedan dagen för skiljedomen. I den utsträckning så är möjligt, skall utredningen om en begäran om tolkning eller om en revisionsansökan göras av den skiljedomstol som har fattat beslutet i fråga. Om presidiet skulle finna detta omöjligt, skall en annan skiljedomstol inrättas i enlighet med bestämmelserna i artikel 28.f1003Artikel 32f1004Offentliggörande av skiljdomen Skiljedomen skall offentliggöras av Domstolens sekreterare. En bestyrkt kopia skall översändas till de tvistande parterna och, via ämbetsmannakommittén, till ESK:s ministerråd.f1002hKAPITEL V -- SLUTBESTÄMMELSERf1003Artikel 33f1004Undertecknande och ikraftträdande 1. Denna konvention skall hos stå öppen till och med för undertecknande av de stater som deltar i ESK. Den skall ratificeras. De stater som deltar i ESK och inte har undertecknat denna konvention kan senare ansluta sig till denna.