prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Årsredovisningen för socialförsäkringsadministrationenvisar, enligt regeringens uppfattning, att verksamheten bedrivs med en sådaninriktning att de uppsatta målen i stort sett bör kunna nås. Arbetet med att ta fram och jämföraadministrationskostnader för olika delar av försäkrings- och bidragssystemenanges i RFV:s årsredovisning befinna sig i ett utvecklingsskede. Resultaten börbetraktas som preliminära delvis på gmnd av att det underliggande materialetär av skiftande kvalitet. Det är angeläget att arbetet med att utvecklajämförelsetal fortsätter och att osäkerheten i uppgiftema minskar. Regeringen har funnit att projektverksamheten sombedrivs vid kassorna är angelägen. Projektverksamheten har gjort det möjligtatt pröva idéer och uppslag i liten skala och studera hur nya arbetsformer ochmetoder fungerar på fältet. I många fall har projektresultaten kunnat användasför förbättringar inom socialförsäkringens verksamhetsområde. Det är därförviktigt att resultaten från dessa projekt sprids. Regeringenräknar med ett besparingskrav såvitt avser anslaget . om 225 miljoner kronorför /96. Förändringar inom familjestödet (slopandet av vårdnadsbidragm.m.) innebär att resursbehovet minskats med för år räknat. Arbete med modemisering av ADB-systemen pågår sedanflera år tillbaka. Den ADB-utmstning som finns på försäkringskassoma bör ienlighet med RFV:s förslag övertas av kassoma. Försäkringskassoma kommer därvidatt fä svara för kostnader för räntor och amorteringar. Till anslaget överförs92 från RFV. Med hänsyn till det samhällsekonomiska läget finnerregeringen det nödvändigt att det generella sparkravet avseendemyndighetsanslagen även omfattar försäkringskassoma för /96.Regeringen är medveten om att en resursneddragning av denna omfattning ställerstora krav på socialförsäkringsadministrationen. För att klara detta krävsenligt regeringens bedömning strukturella förändringar inom administrationenoch inte enbart allmän produktivitetsförbättring. Det är av vikt att besparingamavad avser administrationskostnader inte leder till ökade försäkringsutgifterbl.a. mot bakgmnd av uttalande (bet. 1993/94:Snj23, rskr.1993/94:204) om vikten av resurser för rehabilitering. Detta ställer krav påatt vid bedömning av besparingsåtgärder pröva effektema avrationaliseringsåtgärder på sjukpenning- och förtidspensionsutgifter. har regeringen för avsikt attgenomföra en översyn av socialförsäkringsadministrationen. 1 översynen böringå att utreda möjlighetema att uppnå en lägre nivå vad avseradministrationskostnadema. Det skall vara en strävan att uppnå det gene- 15 1994/95. rella sammanlagdabesparingskrav om som skall Prop. 1994/95:100 omfatta den statliga verksamheten. Regeringen förutsätter att inför /96en noggrann översyn och prioritering av socialförsäkringsadministrationensarbetsuppgifter görs. Förutsättningama för att uppnå besparingar kan skilja sigväsentligt mellan verksamhetens olika delar. Av stor vikt är enligt regeringensmening att insatsema på rehabiliteringsområdet utvecklas och förbättras.Kassoma förutsätts också upprätthålla en tillfredsställande kvalitets- ochservicenivå i handläggningen av försäkrings- och bidragsärenden. Det ärväsentligt att RFV prioriterar insatser för att stödja en sådan utveckling. Avbetydelse för kassomas möjligheter att öka effektiviteten är teknikutvecklingen.Under år 1995 påbörjas installationen av ett lokalt datorstöd som skall ge ettförbättrat handläggarstöd vad gäller sjukförsäkringen. Det är av vikt attmotsvarande utveckling kommer till stånd även vad gäller de övriga delar avförsäkringen där ADB-systemen ännu inte modemiserats. Vad gäller möjligheten till förenklingar avadministrationen finns förutom de åtgärder som administrationen själv kanvidta möjligheten att inkomma till regeringen med förslag omförfattningsändringar. Socialförsäkringsadministrationens resursbehovkommer att påverkas av det förändrade pensionssystemet. Därutöver kanförslag från Sjuk- och arbetsskadeberedningen medföra förändringar. Motbakgrund härav samt den aviserade organisationsöversynen föreslår regeringen nuen budgetram endast för /96. tillAllmänna försäkringskassor för /96 anvisar ett ramanslag på . 1993/94 Utgift 282 528 099 1994/95 Anslag 347 353 000 1995/96 Förslag 527 629 000 varav 351 752 000 beräknat för Inkomster hos , som redovisas påstatsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel offentligrättsligaavgifter, beräknas till för nästa budgetår (innevarandebudgetår ) och under inkomsttitel Övriga avgifter,beräknas inkomstema till för nästa budgetår (innevarande budgetår200 ). är central expert- ochtillsynsmyndighet inom socialtjänst, hälso- och sjukvård, tandvård,hälsoskydd, smittskydd, stöd och service till vissa funktionshindrade samtfrågor som rör alkohol, tobak och andra missbruksmedel, såvitt det inte är enuppgift för någon annan statlig myndighet att handlägga sådana ärenden. De övergripande målen för är attverka för god hälsa Prop. 1994/95:100 och social välfärd samt omsorg och vårdav hög kvalitet på lika villkor Bil. 6 för hela befolkningen. Socialstyrelsenshuvuduppgifter är att bedriva kvaliflcerad tillsyn, uppföljning, utvärderingoch kunskapsförmedling inom framför allt områdena hälso- och sjukvård,socialtjänst och folkhälsa. Av regeringen formulerade verksamhetsmål förmyndigheten anges i regleringsbrev för verksamheten. har i sin resultatredovisningredovisat verksamheten i följande huvudprogramområden: Primär medicinsk tillsyn(PMT), Primär social fillsyn (PST), Akfiv uppföljning (AU), Nationelluppföljning och utvärdering (NUU), Utbildning och utveckling (UU) samt Övrigahuvuduppgifter (ÖH). är också ansvarig myndighet förfunktionen Hälso- och sjukvård i krig inom det civila försvaret. Styrelsensuppgifter inom funktionen redovisas under anslaget C 3. Funktionen Hälso- ochsjukvård m.m. i krig. har under de senaste budgetårenkoncentrerat insatsema mot huvuduppgiftema tillsyn, uppföljning, utvärderingsamt kunskapsförmedling inom hälso- och sjukvården, ochfolkhälsoområdet. Inom den medicinska tillsynen harärendetillströmningen fortsatt att öka. Antalet ärenden uppgår för närvarandetill ca 5 000 , vilket är en fördubbling . Ensärskilt kraftig ökning kan märkas av antalet s.k. ärenden. Under desista åren inrapporterades ca 400 sådana ärenden . Är 1993hade ärendemängden ökat till ca 1 500. Det finns emellertid inget som tyder påatt det inträffat fler riskhändelser - snarare beror ökningen på en störretilltro till systemet med anmälningar. För att möta detta ökade tillsynsbehovhar , efter beslut i , etableratytterligare en regional tillsynsenhet i - den sjätte i ordningen. Det är svårt att mäta effektema av det medicinskatillsynsarbetet. Metodema har förbättrats men fortfarande finns ett betydandeutvecklingsbehov. har också ökat insatsema inom dentematiskt inriktade tillsynen. En stor granskning har gjorts av tillämpningenav den psykiatriska tvångslagstiftningen. Även på det sociala området har tillsynenutvecklats positivt, bl.a. i samarbete med länsstyrelsema. Utvecklingen hardock skett från en låg nivå. Vidare har ökat intensiteten ochförbättrat metodiken i tillsyns- och uppföljningsinsatsema inom den länsvisas.k. Granskning /94 har skett i ,och . har granskning av ochÄlvsborgs län påbörjats. Centmm för epidemiologi och social analys (EPC) harunder budgetåret givit ut sina första epidemiologiska rapporter. Utvecklingenav verksamheten vid metoder i socialt arbete (CUS)har gått något långsammare än planerat främst på grund av bristen pågrundläggande forskning på det område där CUS skall svara för sammanställningarav kunskaper och bedömningar. Nyauppgifter har lagts på , bl.a. uppgiften att administrerabidragen till handikapporganisationema, pensionärsorganisationerna ochhandikapporganisationemas rekreationsanläggningar samt vissa uppgifter somföljd av psykiatrireformen. Socialstyrelsenhar också övertagit bestäUaransvaret för såväl socialtjänststatistiken somhälso- och sjukvårdsstatistiken. RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar. 1994/95:100 Bil. Deövergripande mål som gäller för perioden /94 ligga fast. Resurser 1995/96 Socialstyrelsenskall under kommande budgetår fortsätta att koncentrera insatsema mothuvuduppgiftema tillsyn, uppföljning och utvärdering samt kunskapsförmedlingfrån dessa insatser. Vidare bör myndigheten se över programmet för Utbildningoch utveckling. Socialstyrelsenhar lyckats väl i sitt arbete med att ytterligare koncentrera och renodlastyrelsens arbetsuppgifter mot de huvuduppgifter för verksamheten som riksdagenfattat beslut om. Regeringen vill särskilt peka på de positiva resultat somuppvisats från verksamheten med regionalt baserad tillsyn inom hälso- ochsjukvården. Satsningen på länsvisa aktiva uppföljningar av förhållanden inomhälso- och sjukvården och har också slagit väl ut. Det ärviktigt att detta arbete genomförs i nära samverkan med länsstyrelsema.Socialstyrelsen utökar nu omfattningen av denna verksamhet sommetodiken utvecklas ytterligare. Regeringenbedömer att resultatredovisning är saklig Prop.1994/95:100 och att en redovisning av resultaten har gjorts mot uppställda mål,upp- Bil. 6 drag och återrapporteringskrav i regleringsbrevet. Möjlighetema att följa upp Socialstyrelsensverksamhet är emellertid fortfarande inte helt tillfredsställande. Styrelsenhar dock i möjligaste mån kommenterat utvecklingen av verksamheten och ävenpåvisat brister i verksamheten med förslag till förbättringar. /94har också ett nytt redovisningssystem och ett nytt tidredovisningssysteminförts vilket kommer att ge bättre förutsättningar för styrelsen att iframtiden följa upp verksamheten. Regeringen anser att bör se övernuvarande målbeskrivningar för att fä fram mer uppföljningsbaraverksamhetsmål. arbete med att ta fram effektmätt bör utgåfrån de övergripande mål, verksamhetsmål och huvuduppgifter som gäller förverksamheten. Det är även av vikt att fortsätterdet påbörjade arbetet med att utarbeta metoder för att bättre kunna belysamyndighetens resursförbmkning och produktivitet. Myndigheten redovisar ett anslagssparande på 36miljoner kronor under /94. Sammantagetinnebär bedömningen att de rikflinjer som lades fast i 1994 årsbudgetproposition bör gälla även för /96. Regeringen bedömer att en besparing påSocialstyrelsens myndighetsanslag bör göras med /96. För att skall klara sittbesparingsbeting kommer det att krävas en ytterligare renodling avSocialstyrelsens verksamhet, vilket innebär att myndigheten skall fortsätta attprioritera tillsyns-, uppföljnings- och utvärderingsarbetet. Programmet förUtbildning och utveckling bör ses över. Genom utbyggnaden av Centmm för epidemiologi ochsocial analys (EPC) och det påbörjade arbetet inom Centmm förutvärdering av metoder i socialt arbete (CUS) tillförs myndigheten centralkompetens och kunnande inom viktiga områden. Denna kompetens måste förmedlasvidare till huvudmän och andra aktörer inom hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten. Efter överläggningar mellan representanter förstaten och sjukvårdshuvudmännen har en överenskommelse träffats om att 7,5miljoner kronor som delfinansiering av verksamheten vid Centmm för epidemiologioch social analys (EPC) lyfts över fill ramanslag frånanslaget C 1. Bidrag till hälso- och sjukvärd. () har försöksvis Överförts till StatensInstitutionsstyrelse (SiS). SiS är driftansvarig myndighet och kan erbjuda enverksamhetsanknuten utbildningsmiljö samt samordna utbildning m.m. inom helamissbmkar- och ungdomsvården. Medel om ca för IKM:sverksamhet förs nu över till SiS. Socialstyrelsensramanslag minskas med fill följd av Prop. 1994/95:100att vissa arbetsuppgifter förs över till Alkoholinspektionen som inrättas Bil. har inkommit med en begäran om attfä disponera inkomster som överstiger , för tidskrifter,publikationer och konferenser m.m. (enligt 4 § avgiftsförordningen). Regeringenhar bedömt att bör fä behålla avgiftsintäkter motsvarande 3 %av de totala kostnadema, dvs. av summan av myndighetensförvaltningskostnader och kostnadema för den avgiftsbelagda verksamheten. FörSocialstyrelsen innebär detta ca på helårsbasis enligtnuvarande anslagsram. har också begärt särskilda medel om10 för för bidrag till nationellaregister för kvalitetskontroll inom hälso- och sjukvården. Regeringen anserdock att frågan bör beredas ytterligare. Regeringen har beräknat underanslaget för uppföljning och utvärdering av handikappreformen samt vissauppföljnings-och informationsinsatser för små och mindre kända handikappgrupper. Som tidigare redovisats under littera D. Omsorg omäldre och handikappade, anslaget D 2. Vissa statsbidrag inom handikappområdet,utges bl.a. stimulansbidrag till habilitering och rehabilitering.Socialstyrelsen har i uppdrag att fördela och följa upp stimulansbidraget tillspecifika utvecklingsinsatser inom habiliterings- och rehabiliteringsområdet.Regeringen bedömer att bör fä disponera avdetta bidrag för sådana insatser. Enligt beslut om psykiskt stördasvillkor (prop. 1993/94:218, bet. 1993/94:SoU28, rskr. 1993/94:396) harSocialstyrelsen fått i uppdrag att följa upp och utvärdera genomförande ocheffekter av reformen. I uppdrag ingår även att följa upp ochutvärdera tillämpningen av de bestämmelser i övrigt som reglerar vård, stödoch service till psykiskt störda. För att genomföra uppdraget fär Socialstyrelsendisponera . Dessutom innebär riksdagensbeslut om psykiskt stördas villkor att skall ges i uppdrag attgenomföra en nationell översyn av innehåll och kvalitet i den psykiatriskavården. För detta ändamål har totalt avsatts under entreårsperiod. har tvåsocialarbetare placerade i . Inrättandet av dessa tjänster var ettsätt att möta problemet med att ett stort antal svenska ungdomar från helalandet uppehöll sig i narkotikamiljöema i . Även och Finlandstartade liknande verksamhet. Sedan inledde sitt engagemang i Köpenhamnhar mycket förändrats. Svenska ungdomar attraheras inte på samma sätt avKöpenhamn och sammansättningen bland klientema har förändrats. Andelen ungdomarhar minskat. De personer som socialarbetama kommer i kontakt med äroftare äldre och har kommit längre i sin missbrukarkarriär. En större andel äntidigare hör hemma i och . Dettorde vara möjligt att upprätthålla den nordiska trygghetskon- Prop. 1994/95:100 ventionen i en annan utsträckning än i början av 1970-talet.Norge och Bil. 6 har beslutat att lägga ner sina verksamheter.Det ankommer på att ta ställning till en fortsatt verksamhet iKöpenhamn. Enligt regeringens bedömning kan verksamheten upphöra. tillSocialstyrelsen för /96 anvisar ett ramanslag på 527 629 000kronor. 1993/94 Utgift 80 482 491 1994/95 Anslag 160 000 000 1995/96 Förslag 195 244 000 varav 130162 000 beräknat för Folkhälsoinstitutetär ett nationellt organ med uppgift att förebygga sjukdomar och annan ohälsaoch främja en god hälsa för alla. Institutets verksamhet syftar till att föralla skapa likvärdiga fömtsättningar för god hälsa. Särskild vikt skall fästasvid sådana förhållanden som främjar hälsan hos de gmpper som är utsatta för destörsta hälsoriskerna. Verksamheten skall vara vetenskapligt förankrad. De Övergripande målen för institutet är att varaett stöd för lokalt och regionalt folkhälsoarbete i kommuner och landsting,företag, organisationer och utbildningsväsende m.fl. och att på nationell nivåfrämja samarbete mellan olika organ för att påverka förhållanden av betydelseför folkhälsan. Institutet skall också verka för att samhällets samlade resurserför sjukdomsförebyggande och hälsofrämjande arbete utnyttjas effektivare, har lämnat en årsredovisning.Verksamheten har delats in i tolv verksamhetsgrenar. Mål och prestationer finnsredovisade för varje verksamhetsgren. Verksamhetsgrenama är Forskning och utvecklingsamt samverkan. Alkohol och narkotika, Bams hälsa, Ungdomars hälsa. Tobak,Skador, Allergi, Mat och motion. Kvinnors hälsa, Sexuellt överförbara sjukdomaroch oönskade graviditeter, HIV/AIDS samt Övriga folkhälsofrågor,.Folkhälsoinstitutet redovisar ett anslagssparande på . Isin revisionsrapport gör RRV bedömningen att folkhälsoinstitutetsårsredovisning i allt väsentUgt är rättvisande. Detövergripande målet för skall för /96 varaatt främja likvärdiga förutsättningar för en god hälsa för hela befolkningengenom att på nationell nivå och med vetenskaplig förankring bedrivahälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete av sektorsövergripandekaraktär. För att skapa jämlikhet i hälsa skall institutet särskilt riktaverksamheten till de gmpper som är mest utsatta för hälsorisker. I arbetet med att nå de mestutsatta gmppema skall institutet dels främja samarbetet mellan olika organ föratt främst påverka folkhälsans stmkturella betingelser, dels stödja ochinitiera processer i det lokala folkhälsoarbetet. 1sin årsredovisning redogör prestationer somåstadkommits . Regeringen är medveten om att det är första åretinstitutet lämnar en årsredovisning och därmed även om de svårigheter somfinns att redovisa verksamheten utifrån nya krav. Med hänsyn till detta ärårsredovisningen ambitiöst upplagd. Regeringen anser dock att årsredovisningenkan utvecklas på vissa punkter till nästkommande år. Utvecklingsmöjligheterfinns framförallt vad gäller prestationsredovisningen och målbeskrivningen.Regeringen instämmer i RRV:s synpunkter vad gäller resultatredovisningen ochanser att de krav på förbättringar som framförs i revisionsrapporten bör varamöjliga att uppfylla till nästa årsredovisning. Utöverårsredovisningen har underlag till resultatbedömningen hämtats från institutetsanslagsframställning. 1regleringsbrevet /94 hade regeringen begärt särskilda redogörelserför: -vad institutet gjort för attöka jämlikheten i hälsa, -de stora folkhälsoproblemenunder kommande år och hur dessa skulle komma att påverka institutetsprioriteringar, -institutets massmediainsatser. I sin redovisning av vad institutet gjort för attöka jämlikheten i hälsa Prop. 1994/95:100 redovisas bl.a. spridning avkunskapsunderlag för hälsopolitiska jämlik- Bil. 6 hetsstrategier genom att enskrift översatts, att ett forskningssamarbete påbörjats med och ,samarbete med Centmm för epidemiologi och social analys vid ,initiativ och medverkan i bildandet av ett nationellt nätverk för lokaltfolkhälsoarbete, arrangemang av ett forskarmöte i kring kön, socialposition och hälsa samt en satsning på arbetslöshet och ohälsa. Regeringens uppfattning är att jämlikheten i hälsabör prioriteras hårdare framöver. Målet att nå de sämst ställda bör vara ettinslag i alla av program. Institutet redovisar också en bedömning av destörsta folkhälsoproblemen under kommande är. En beskrivning av hur dessafolkhälsoproblem bör påverka institutets prioriteringar lämnas dock inte.Enligt regeringen är det angeläget att institutet, inte minst i tider av knappaekonomiska resurser, tydligare redovisar vilka prioriteringar som kan behövagöras. Institutet aviserar att det avser återkomma med en sådan redogörelse isin fördjupade anslagsframställan. I sin förenklade anslagsframställning /96begär institutet ökade medel jämfört med /95, dels fördet alkoholförebyggande arbetet, dels för detallergipreventiva arbetet. Institutet begär extra medel föralkoholförebyggande arbete bl.a. mot bakgmnd av alkoholpolitiska kommissionensförslag och för att realisera den nationella handlingsplan för det alkoholförebyggandearbetet som regeringen gett institutet i uppdrag att färdigställa till den 1juli 1995. Som skäl till en förstärkning av allergiprogrammet anger institutetbl.a. att det krävs ökade mediasatsningar och information till allmänheten somett led i, den med andra myndigheter gemensamma, aktiviteten "Allergiåret1995". Ytterligare skäl är att institutets intemationella arbete påallergiområdet behöver förstärkas. Ytterligare frågor regeringen haft att ta ställningtill i samband med budgetberedningen av är delsFolkhälsoinstitutets organisationsstöd och i samband med det de gångna årensupprepade motioner och socialutskottets ställningstagande vad gäller formemaför finansieringen av nykterhetsorgan isationema, dels Folkhälsoinstitutetsbegäran att frågor som rör diskriminering av homosexuella skall bevakas avDiskrimineringsombudsmannen och inte av . Föratt underiätta regeringens resultatbedömning kommande år bör Folkhälsoinstitutetsresultatredovisning utvecklas i enlighet med . Motbakgmnd av det som framkommit av särskilda redovisningenligt regleringsbrev 1993/94 och i institutets årsredovisning anserregeringen att för /96 särskih bör lyftafram och prioritera: -Verksamhet som inriktar sig påatt förbättra hälsovillkoren för de Prop. 1994/95:100 sämst ställda ochsom syftar till att minska ojämlikheter i hälsa. -Verksamhet som försöker påverkahälsans stmkturella bestämningsfaktorer. Detta arbete bör ske i samverkan medandra myndigheter och organisationer centralt och lokalt. -Verksamhet som innebär attFolkhälsoinstitutet i ökad grad initierar förändring och medverkar till attnätverk bildas. Underskottet i statens finanser medför attregeringen noga måste pröva omfattningen av samtliga statliga verksamheter. Motbakgmnd av institutets anslagssparande och fömtsatt att institutet inriktar sinverksamhet mer mot att bilda nätverk och att arbeta genom andra bedömerregeringen att institutet bör kunna driva sin verksamhet ändamålsenligt med ettminskat anslagsbelopp. Regeringen föreslår att en besparing på 25 miljonerkronor görs på anslaget för /96. Institutet har i sin anslagsframställning begärt150 med anledning av alkoholpolitiska kommissionens förslag.Regeringen har för avsikt att avvakta den nationella handlingsplan för detalkoholförebyggande arbetet som utarbetas under institutets ledning ochkommer med den som underiag att ta ställning till hur de medel som beräknasunder anslaget E 4. Alkohol- och drogpoUtiska åtgärder bör fördelas. Vad gäller institutets begäran om ytterligare medeltill det allergipreventiva arbetet vill regeringen framhålla att statsmaktemaredan prioriterar detta område bl.a. genom att avsatts och allergiforskning. Regeringen delar institutetsbedömning att allergier är ett angeläget område men anser att ökadesatsningar på omrädet fär ske inom ramen för institutets tillgängliga medel. /94 betalade ut43,i organisationsstöd. avser fortsättamed försöken att binda organisationsbidragen i avtal som är längre än ett år.Regeringen anser att det i princip är bra med sådana avtal. Det kan dock varanödvändigt att en del obundet stöd behålls för att bibehålla organisationemasfolkrörelsekaraktär och oberoende. 1 de fall organisationer endast skulle fäprojektmedel enligt avtal skulle ett inte alltid önskat entreprenadförhållandelätt kunna uppstå. Det är viktigt att genomföruppföljningar av organisafionsstödet. För att underlätta uppföljningarna börorganisationsstöden också vara förknippade med krav på redovisningfrån de mottagande organisationemas sida. I enlighet med riksdagsmotioner ochsocialutskottets utlåtande samt för att underlätta organisationsbidragensadminisfrativa hantering föreslår regeringen att ett belopp motsvarande 27,4miljoner kronor för stöd till vissa nykterhetsorganisationer förs bort frånanslaget och läggs som ett särskih anslag, E 5. Regeringen har under /95 gett stödtill . Regeringen bedömer attföreningens verksamhet är angelägen och att en möjlighet bör ges för denna ochliknande föreningar att söka bidrag från under fömtsättningatt dessa föreningar inte erhåller bidrag som utbetalas från andra statligaanslag. Folkhälsoinsfitutet har i en rapport tillregeringen hemställt att frågor Prop. 1994/95:100 om diskriminering avhomosexuella bör läggas under Diskriminerings- Bil. 6 ombudsmannen (DO). Enligtvad som kommit till institutets kännedom är antalet rena diskrimineringsärendenrelativt fä till antalet. Att lägga bevakningsansvaret under DO skulle enligtinstitutet fä ett stort symbolvärde genom att samhället markerar attdiskriminering av homosexuella är oacceptabelt. Straffrättsligt är olaga diskriminering reglerat ibrottsbalken ]6:e kapitel 9§. Denna lag täcker även in diskriminering mothomosexuella.