prop · GH0395 · 1994-01-01 00:00:00 — En jämförande MKB av alternativa sträckningar och utföranden av broförbindelsen bör genomföras. () har efter remisstidens utgång genom en forskargrupp avgivit ett utlåtande främst i de delar som gäller brons och arbetenas påverkan på strömningsförhållandena. Gruppen anser att beräkningarna av inverkan på vattenutbytet är gjorda med omsorg och noggrannhet och resultaten torde vara tillförlitliga. Salthaltsförhållandena i kommer knappast att påverkas märkbart. Referens till inverkan på efterlyses liksom en diskussion om orsaken till de nuvarande variationerna med salthalter kring 1945-1980 och kring 1900-1940. Vidare framförs från CTH bl.a. att sedimentspridningen vid muddringarna är dåligt redovisad och att ett tunnelalternativ med enbart tågtunnlar och transport av bilar på tåg borde ha utretts. anser att miljökonsekvensbeskrivningen är svårbedömbar eftersom alternativen inte är tydliga. framhåller att situationen i är sådan att en kraftig minskning av luftburna utsläpp krävs. Med tanke på den osäkerhet som finns vad gäller trafikprognoser och deras koppling till avgifter är den framtida utvecklingen oklar. Det finns också en inbyggd motsättning i det att man framhåller projektets stora positiva effekter på regional ekonomi och näringsliv, som dessa effekter inte förväntas leda til någon ökning av trafiken över bron. Redovisade trafikprognoser ifrågasätts av . Det högsta alternativet med 30.000 dygnsfordon på vägdelen förefaller som en klar underskattning i en tätt bebodd region med 3 miljoner invånare. Vidare påtalas bl.a. att det fortfarande finns osäkerheter rörande frågorna om vattengenomströmning och muddring. () har inte sett det som sin uppgift att ta ställning till om en fast förbindelse över bör byggas eller ej. Remissvaret utgör därför i huvudsak en värdering av miljökonse- kvensbeskrivningen. SLU finner att den i stort innehåller de områden som bör behandlas i detta sammanhang. SLU är dock mycket kritisk till främst behandlingen av viktiga avsnitt om bl.a. mark- och naturresurser. SLU anser att det är en alltför knapphändig behandling av flera av de frågor som rör landskap, natur- och markintressen samt ett snävt lokalgeografiskt perspektiv med mera objekts- än systeminriktning. SLU framhåller vikten av att söka minska emissionerna av luftföroreningar. SLU framhåller också betydelsen av att vara försiktig inom infiltrationsområden för den djupare grundvattenakvifären och behov av djupare analys av de klimatologiska orsakerna till salthaltsvariationen i samt behov av kontrollprogram för för att följa miljöpåverkan . i län tillstyrker Öresundskonsortiets ansökan om tillstånd. bedömer att materialet sammantaget synes ge en relativt ingående och allsidig belysning av brons miljökonsekvenser främst avseende påverkan lokalt och i . förutsätter att brobyggnad och andra ingrepp i miljön utförs på ett sådant sätt att vattengenomströmningen genom inte påverkas. Om vattenutbytet inte försämras kommer, såvitt kan bedöma, inte heller förhållandena inom läns kustvatten att påverkas negativt. Det är vidare enligt angeläget att en samlad bedömning görs av kommunikationsfrågorna i . För övrigt framhåller bl.a. behovet av en översiktlig fysisk planering som är samordnad regionalt. Länsstyrelserna i bör gemensamt svara för denna samordning. i tillstyrker föreliggande NRL-ansökan efter sammanvägning av de olika intressen som har att beakta enligt NRL samt med hänvisning till vad som anförs i en bilagd promemoria. föreslår att följande villkor skall gälla för ett tillstånd till projektet: - Öresundskonsortiet skall i tillämpliga delar efterleva de av fastställda miljöpolitiska målen samt internationella åtaganden angående återställning av . - skall byggas och vara klar senast i samband med att den fasta förbindelsen öppnas för trafik. - Störningarna från järnvägstrafiken på genom får inte öka. - Kollektivtrafiken på den fasta förbindelsen över skall prioriteras i samverkan med . är härvid viktig för persontrafiken på järnväg. - Särskild hänsyn skall tas till hälso-, säkerhets- och totalförsvarsfrågor under planerings-, projekterings- och byggskedet. - Beredskapsplan för räddningstjänst skall upprättas i samverkan med . - Sandtäkt i kan inte tillåtas. - Deponering av förorenade schakt- och muddermassor får inte ske i . anser att i prövningen av projektet enligt olika lagar aktualiseras vissa frågor om den eventuella framtida tillsynen. I en särskild skrivelse till regeringen hemställer om att regeringen verkar för att tillsynsfunktionerna samlas under en hand. Bjuvs kommun framför bl.a. att bilresandet kommer att gynnas på bekostnad av det miljövänliga tågalternativet. Vidare hävdar kommunen att är alltför värdefull för att utsättas för något som riskerar att rubba dess ekosystem. Därför synes en tunnel vara att föredraga framför den nu redovisade brolösningen. Det måste enligt kommunen vara rimligt att som alternativ till räkna med färjor med långt gående rening. Kommunen anser att en spridning av tillväxten till andra regioner än sydvästskåne underlättas om hela E4 i nuvarande sträckning byggs ut till motorväg. tillstyrker ansökan under förutsättning att ges en utformning och förläggning som medför ett mindre intrång i landskapet och mindre buller för omkringliggande bebyggelse än redovisat förslag. Motsvarande krav skall enligt kommunen även gälla för den spårbundna trafiken. Kommunen anser vidare att åtgärder bör vidtas så att den ökade trafikmängden genom ej åstadkommer ökade miljöstörningar. framhåller att miljökonsekvensbeskrivningen måste innefatta även de planerade investeringarna kring E4 och Riksbangård syd eftersom dessa lokaliseringar har stor inverkan på samlade miljö. Förutsättningarna för en framtida kompletterande nordlig fast förbindelse över bör enligt kommunen vidmakthållas. För att kunna utnyttja hela transportsystem måste en flexibilitet eftersträvas, som bl.a. skapar möjligheter för att fortleva. De prispariteter mellan färjeavgifter och broavgifter som eftersträvats i propositionen om den fasta förbindelsen har uppenbarligen frångåtts i utredningsmaterialet. Om broavgiften blir lägre än färjeavgiften skapar detta en stor överföring av biltrafik från färjor till bro, med ökad miljöbelastning som följd. I jämförelserna av utsläpp från biltrafik med utsläpp från färjetrafik har den tekniska utvecklingen vad avser minskade fordonsutsläpp medtagits i beräkningen, men inte i full utsträckning vad avser färjornas utsläpp. Detta trots att framgångsrika åtgärder vidtagits för att rena utsläppen från färjetrafiken. kommun framhåller osäkerheter om konsekvenserna av planerade kompensationsmuddringar och risken för skador på fiskbeståndet i . Kommunen frågar sig också vilka effekterna blir på luftmiljön, tillgången på grova material och tillgängliga naturområden om även regionens förväntade tillväxt beaktas. meddelar att kommunen avstår från att avge yttrande. Höörs kommun meddelar att kommunen avstår från att avge yttrande. kommun anser att effekterna på näringslivsutveckling och miljö i kommunen är dåligt redovisade. Kommunen anser att muddringens effekter för bottenlivet i och området söder om måste belysas bättre. Kommunen motsätter sig att grus tas och att avfall deponeras inom kommunens gränser. Kommunen framhåller också bl.a. att det är angeläget att en snabb satsning görs på . En omläggning av väg E4 är en onödig och slösaktig åtgärd som medför onödig belastning på miljön i . Stark kritik framförs mot prövningsförfarandet, t.ex. försenat underlag, ingen granskning av miljökonsekvensbeskrivningen före remiss och att alla kringåtgärder inte ingår i prövningen. Även alternativet med järnvägstunnlar bör undersökas och redovisas noggrant. kommun har inget att erinra mot att ansökan bifalles under förutsättning att inga långvariga förändringar av salthalt eller syrgasbalans uppstår i Öster- sjön. Vidare skall kulturmiljöintressen tillvaratas i största möjliga utsträckning. Kommunen anser också att allmänna kommunikationer skall prioriteras framför fordonstrafik och att ett nytt järnvägsspår för godstrafik anläggs öster om tätort för transport av industri-/farligt gods. uttalar att de av fastställda villkoren för det planerade brobygget inte är uppfyllda. Kommunen framhåller att syftet med en miljökon- sekvensbeskrivning är att effekerna av beslut skall vara kända innan bindande beslut fattas. I det här fallet har beslutsprocessen varit den omvända. Miljökonsekvensbeskrivningen skall enligt kommunen kompletteras bl.a. vad gäller väg- och järnvägstrafikens utveckling och dess miljöeffekter m.m. i regionen utanför kommun, särskilt vad avser konsekvenserna i . Vidare skall konsortiets ansvar utsträckas till att omfatta vad som kan komma att krävas till följd av dessa kompletteringar. Behovet av en samordnad regional planering påtalas. kommun tillstyrker tillstånd att bygga Öresundsförbindelsen utan inskränkningar eller villkor som förutsättning för att tillstånd skall få lämnas. Med skärpta miljökrav och olika tekniska framsteg inom miljöområdet kommer enligt kommunen den ökning av befolkning och sysselsättning med följdeffekter som förbindelsen ger upphov till inte att utgöra något hot mot miljön. är enligt kommunen en viktig satsning på kollektivtrafiken och miljön som inte till fullo värderats i miljökonsekvensbeskrivningen. Uppdrag bör ges åt konsortiet att färdigställa som bron. Bullerproblemen, säkerhetsfrågorna och kapacitetsproblemet för är enligt kommunen inte tillräckligt utredda och belysta. Vid utformningen av måste hänsyn tas till den exploatering som planeras i Brostaden. Kostnaderna för att begränsa avgaser och buller i anslut- ning till de områden som exploateras bör inte belasta kommunen. Broalternativets konsekvenser för flora och fauna, framför allt inom terminalområdet, är bristfälligt utredda. kommun förordar en lokalisering av produktions-anläggningar till i första hand . Vidare understryks behovet av en särskild utredning om olycksförebyggande och skadebegränsande åtgärder . En kompletterande utredning föreslås som belyser frågan om en fördjupning av Flintrännan i syfte att möjliggöra för mer djupgående fartyg att utnyttja farleden. Kommunen kräver att buller och avgaser från bron och dess anslutningar inte får överstiga de riktvärden som anges i "Miljö- och hälsoskyddsnämndens policy för trafikfrågor 1990" (bifogas yttrandet). kommun tillstyrker ansökan om tillstånd att bygga en fast förbindelse över . kommun meddelar att kommunen avstår från att lämna synpunkter på föreliggande ansökan. kommun anser att en fast förbindelse över med följdeffekter i form av nya vägar, spår, m.m. kräver ett regionalt samarbete över kommungränserna och en översyn av översiktsplanerna i kommunerna. För kommunens del ligger den bedömda befolkningsökningen väl i linje med kommunens planerade utbyggnad av såväl bostäder som verksamhetsområden, enligt den över- siktsplan som upprättats för . är kritisk till den snäva geografiska utbredningen i underlagsmaterialet och undersökningarna. Bedömningarna av om effekterna på miljön kan godtas försvåras av bristfälliga riskvärderingar och ut- vecklingsanalyser. Mot bakgrund av att natur- och rekreationsmark blir tillgänglig för ett betydligt större antal människor är det enligt kommunen synnerligen angeläget att säkerställandet och bevarandet av sådana områden berörs i samband med ansökan om tillstånd för en fast förbindelse. Denna fråga är så viktig att den bör belysas i en komplettering till ansökan. kommun hävdar att en fast förbindelse över sannolikt kommer att medföra ökad miljöbelastning i form av främst luftföroreningar och buller samt intressekonflikter för skyddsvärda naturmiljöer. Kommunen förutsätter att åtgärder vidtas för att minimera de negativa effekter för natur och miljö som kan bli följden av en broförbindelse. Vidare anser kommunen att det bör utredas vilka bosättningsmönster som kan förväntas i regionen och vad en järnvägsbro kan få för konsekvenser för utvecklingen av flygtrafiken på och . kommun anser sig ha goda möjligheter att i sin strategiska planering tillvarata och omsätta nya förutsättningar och därmed bidra till regionens utveckling. Miljökonsekvensbeskrivningen bör därför utvidgas till att även omfatta kommun. Vidare bör komplettering ske vad avser , nya vägar till och deras konsekvenser för miljön i kommun. Kommunen framhåller också behovet av en samordnad regional planering till grund för en strategi för regionens utveckling. i län meddelar att det avstår från att yttra sig i ärendet. i framhåller att även om den fasta förbindelsen skulle medföra små effekter för miljön krävs att alla de möjliga åtgärder ägnade att minska miljöpåverkan, som redovisas i miljökonsekvensbeskrivningen, verkligen genomförs såväl som när förbindelsen är i drift. framhåller bl.a. att bör stå klar när bron tas i drift och att den föreslagna bör komma till stånd. Endast de renodlade järnvägsalternativen kan enligt i någon mån tillgodose kraven på minimala utsläpp från förbindelsen. Prispolitiken bör utformas så att tåg normalt väljs. Vidare framhåller att förbindelsen bör utformas så att minst den s.k. nollösningen för vattengenomströmningen erhålls. Berörda myndigheter på båda sidor om skall innan förbindelsen tas i bruk klargöra ansvar, ledning, informationssystem, resurser m.m. för insatser i samband med olyckor. understryker också behovet av en sammanhållen planering som omfattar inte bara brozonen och sydvästra utan hela landskapet Sydvästra () tillstyrker tillkomsten av den föreslagna förbindelsen. Den ökar möjligheter att hävda sig i det nya och mer som håller på att ta form. Räknat från brofästena får man tillgång till en lokal marknad på ca 3 miljoner invån- are, den största lokala marknaden för varor och tjänster i . SSK verkar för sin del för en mer utvecklad regional, fysisk planering i . Särskilt framhålls bl.a. att planeringen för persontrafiken på järnväg bör utgå från Citytunnel i och för godstrafik på nya spår öster om och väster om . SSK konstaterar att en muddring av är förödande för livet i och angränsande vatten. Först , d.v.s. efter brons tillkomst, bör det avgöras om kompensationsmuddringar är önskvärda för att korrigera vattenutbytena. Erfarenheterna från de mycket omfattande miljöprövningarna inför de pågående byggena i Stora Bält bör i tillämpliga delar kunna ligga till grund för granskningen av Öresundsförbindelsen. Särskild uppmärksamhet bör därvid ägnas åt de negativa miljöeffekter av Bältbygget som kunnat noteras men tidigare inte förutsetts. Nordvästra () anför kritiska synpunkter på förfarandet vad gäller bl.a. samråd, försenat underlagsmaterial och huvudrapportens "skönmålning". Osäkerheterna i bedömningarna bör förtydligas. Komplettering bör ske för att belysa effekterna av avveckling och återställning. Vidare framför NSK bl.a. behov av ökade statliga medel för skydd av värdefulla natur- och kulturmiljöområden om en förbindelse byggs samt att satsning på och ej får fördröjas. Det behövs också fördjupad analys av strukturella effekter regionvis, inklusive NSK. En långsiktig strategi som möjliggör stora förändringar i trafikstrukturen kan komma att försvåras. Broanläggningen får enligt NSK inte utföras om det skulle råda tveksamhet om bestående störningar på livsmiljön och betingelserna för fiskenäring i och . Utredningen om syrgasförhållanden är inte tillräcklig för att bedöma hur bottenlivet påverkas. Vidare framhåller NSK att hot kan komma att riktas mot skyddsvärda grustillgångar om inte alternativ finns tillgängliga inom rimliga avstånd. Sydsvenska handelskammaren tillstyrker en fast förbindelse mellan och i form av en kombinerad väg- och järnvägsbro. meddelar att det avstår från att avge yttrande. () ställer sig bakom avsikten med förbindelsen att det är angeläget med förbättrade trafikförbindelser som förutsättningar för ett förstärkt kulturellt och ekonomiskt samarbete i . KVA konstaterar att den storskaliga miljöpåverkan av en eventuell ökning av trafiken utanför inte är berört i miljökonsekvensbeskrivningen. Ett projekt av karaktär och storlek som så gynnar biltrafiken kan inte försvaras så länge vi inte utvecklat ett koldioxidfritt bränsle. En från miljösynpunkt bättre lösning bör enligt KVA kunna uppnås genom att göra den konstgjorda ön väsentligt mindre samt genom att förlägga den till det grunda området söder om som man avstår från att göra utfyllningen vid . En sådan konstruktion ger så litet strömningsmotstånd att behovet av kompensationsmuddring väsentligen bortfaller. Vidare efterlyser KVA en redogörelse över planerade miljökontrollprogram och dokumentationer samt organisationen för deras genomförande. () meddelar att organisationen avstår från att lämna yttrande. akademikers centralorganisation () meddelar att organisationen avstår från att besvara ärendet. i (LO) anser att den genomförda miljö- konsekvensbeskrivningen visar att redovisade alternativ för en fast Öresundsförbindelse är miljömässigt acceptabla. Vissa säkerhetsfrågor, såsom varningssystem m.m. för den tunga trafiken är dock otillräckligt belysta. Byggentreprenörerna tillstyrker att tillstånd ges för att bygga den fasta förbindelsen. Redovisade alternativa sätt att bygga förbindelsen med anslutningar är realistiska liksom övriga redovisade förutsättningar för byggandet. Entreprenören bör ges frihet att utforma och utföra konstruktionerna på ett estetiskt, funktionellt och från miljösynpunkt lämpligt sätt. tillstyrker att tillstånd ges i enlighet med den huvudsakliga utformning och sträckning som efter decenniers utredande beslutats och avtalats. Även om den fasta förbindelsen kan väntas få störst betydelse för det lokala och regionala näringslivet, är det även ett nationellt intresse att få till stånd en fast väg- och järnvägsförbindelse med och kontinenten som ett alternativ till existerande färje- och övriga sjöfartsförbindelser. anser att ansökan om tillstånd att bygga en fast förbindelse över bör avslås. Föreningen förordar en fortsatt utvecklad färjetrafik för vilket det finns en rad miljömässiga och ekonomiska skäl. Muddringsarbeten i Drogdenrännan bör dock genomföras för att förbättra situationen för handelssjöfarten. motsätter sig kraftigt en bro över eftersom det finns en uppenbar och oacceptabel risk för omfattande störningar av fiskbestånden. Det finns enligt föreningen en stor risk för en förändring av salthalt och därmed en stor risk för torskbeståndets framtida existens. Torsken svarar för hälften av värdet av det svenska fisket och av den totala svenska torskfångsten härstammar från . () meddelar att förbundet avstår från att lämna yttrande. meddelar att föreningen avstår från att framföra något i frågan. och yrkar i ett gemensamt yttrande avslag på konsortiets ansökan om att få bygga . Föreningarna anser att det är allvarliga brister i undersökningarnas kvalitet som inte får finnas när så stora värden står på spel. Systemeffekterna av bron har framställts på ett starkt tendentiöst sätt till bilismens fördel. Brons trafikskapande effekt är underskattad och möjligheterna att reducera färjetrafiken är överskattade. Vidare förutsätts att färjorna använder bränslen och reningsteknik som inte når upp till redan tillgänglig teknik. Dessutom omfattar undersökningen under vilken brons effekter ej får fullt genomslag. Den sammanräknade negativa effekten av befintliga och planerade projekt av betydelse för påverkan på skall enligt föreningarna självklart ligga till grund för modellberäkningarna av effekterna på vattengenomströmningen. försämrar miljösituationen i en region där en hållbar utveckling inte tillåter ens en liten ökning av utsläppen till luft och vatten. Bron medför att vi låser oss vid ett transportsystem som är ohållbart. Luftföroreningssituationen i sydvästra kommer att vara sämre . med följdexploatering i regionen kommer att medföra att trycket på naturresurser och värdefulla naturområden i sydvästra blir hårdare. Konsekvenserna av ytterligare exploateringar behandlas inte. anger ett antal skäl som gör det omöjligt att ta ställning till ansökan utifrån befintligt underlag. konstaterar att miljöprövningen sker efter det att ett avtal är träffat och som används som argument t.ex. för att inte redovisa bättre alternativ. Flera underlagsrapporter har kommit sent och skiljer sig mycket från uppgifterna i sammanfattningen. Förfarandet strider enligt mot flera internationella överenskommelser som länderna förbundit sig att följa, t.ex. och Helcom-rekommendation. I underlaget saknas enligt viktiga uppgifter om sedimentspridning, emissioner från trafiken på danska sidan. Vidare anges felaktiga uppgifter, t.ex. om trafikutsläpp. anser att jämförelser med fortsatt färjetrafik blir meningsfulla endast om jämförelser också görs med alternativet en borrad järnvägstunnel. har undersökt ett sådant alternativ som redovisas i rapporten vilken överlämnades till regeringen . rekommenderar regeringen att avslå ansökan om att bygga en bro över . Miljön är redan belastad över sina toleransgränser och en innebär ett oacceptabelt risktagande med ekologiskt känsliga områden av betydelse för hushållningen med hela . En bidrar till att bygga oss fast i ett ohållbart samhälle med alltför stort bilberoende. anser i övrigt bl.a. att det är en bristfällig miljökonse- kvensbeskrivning som inte uppfyller lagstiftningen. Modellberäkningarna tar inte hänsyn till de sammanlagda effekterna av ett brobygge i och bygget över Stora Bält. Vidare anser förbundet att kompensationsmuddringarnas skadeverkningar på livet i har underskattats. Projektet försvårar och sannolikt förhindrar att de beslutade målen för reduktion av kväveoxid- och koldioxidutsläppen uppnås. Det förutsätts en lägre reningsgrad på färjorna än vad som är möjlig medan reningen av utsläppen från vägtrafiken har överskattats. Lönsamhetskrav kommer enligt förbundet att leda till maximerad vägtrafik genom låga avgifter, vilket kan medföra att tågsatsningen uteblir. Det saknas en sam- hällsekonomisk kalkyl som innehåller kostnader för miljöskador, hälsoproblem, trafikskador m.m. till följd av bron. En strider enligt rad internationella konventioner och överenskommelser. Aktion Skånemiljö yrkar avslag på ansökan om tillstånd att bygga en fast förbindelse över . Miljökonsekvensbeskrivningen är ofullständig, kortsiktig, partiellt felaktig, präglas av osäkerhet och saknar en samlad bedömning av konsekvenserna. Organisationen anser inte att det är visat att en bro tillgodoser väsentliga samhällsintressen varför projektet inte uppfyller kraven i naturresurslagen. Vidare anser Aktion Skånemiljö bl.a. att en bro får ekologiska negativa konsekvenser för land och hav samt människors liv och hälsa. I första hand förordas fortsatt färjetrafik och i andra hand en järnvägstunnel mellan och . En brosatsning bör enligt Aktion Skånemiljö relateras till satsningar i andra delar av landet och till behovet av att rena . Öresundsfonden yrkar avslag på ansökan om att få bygga . Som skäl anförs bl.a. att kraven på en miljökonsekvensbeskrivning inte är uppfyllda, t.ex. saknas nollalternativ. Vidare behandlas skadorna på flora och fauna som temporära effekter. Den värsta situationen vad gäller syrgashalten har inte belysts. Öresundsfonden hävdar också att de biologiska undersökningarna har gjorts och tar inte hänsyn till årstidsvariationen. Kompensationsmuddring avstyrks av fonden på grund av att risken för negativa effekter är större än eventuell vinst. Val av teknik för schaktning och muddring är ej redovisad. Vidare är uttag av råmaterial från förödande för växt- och djurlivet. Dessutom anser Öresundsfonden att hänsyn inte har tagits till slutsatser som drogs av Miljödelegationen västra (SOU 1990:93). Den kompetens som ingick i detta arbete har inte utnyttjats. () tillstyrker ansökan om tillstånd. M konstaterar att ett gediget underlagsmaterial tagits fram och som väl beskriver konsekvenserna av den fasta förbindelsen.