prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — Ränteuppgången inleddes i samband med att penningpolitiken iUSA lades om i en mer kontraktiv riktning. Initialt steg framföralltobligationsräntoma men i takt med den stramare penningpolitiken steg också dekorta amerikanska räntoma. Även de marknadsnoterade realräntorna steg under1994. Trots uppgången i obligations- och realräntor är de nuvarande nivåemajämförbara med de nivåer som rådde . En stor del avränteuppgången bör därmed ses som en återgång till tidigare nivåer och inteenbart som resultatet av förändrade konjunktur- eller inflationsutsiktet Motslutet av 1994 stannade ränteuppgången i och av och framför allt iUSA har obligationsräntoma sjunkit under vintem. En orsak till detta är enminskad oro för att den starka konjunkturen i skall innebära en påtagliguppgång i inflationen. I stallet förefaller det mer sannolikt att denpenningpolitiska åtstramningen har bidragit till att bromsa ekonomin och attrisken för en överhettad konjunktur nu har avtagit. Diagram 11.1 Ränteutvecklingen i 1992-1995 Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 Nov Feb Feb Feb 1993 1994 1995 Anm.: Dagsobservationei; sista observation avser 7 april1995. De svenska obligationsräntoma följde ochsommaren 1994 den intemationella uppgången. Räntoma steg dock betydligt mer iSverige än t.ex. i vilket innebar att differensen mellan svenska ochtyska räntor ökade markant fram till . Detta överenstämmer väl med det intemationella mönstret. Obligationsränteuppgången harvarit störst i länder med svaga statsfinanser och dålig inflationshistorik. Enbidragande orsak till den ökade räntedifferensen är att det utiändska innehavetav räntebärande värdepapper denominerade i kronor minskade med ca 130 miljarderkr . Innehavet var /95 omkring 170 miljarder kr.Samtidigt som räntoma steg försvagades kronan vilket sammantaget medverkadetill tudelningen av den svenska ekonomin i en lönsam exportberoende del och enhemmamarknadsbe-roende del med svagare utveckling. Diagram 11.2 Räntedifferens mot utlandet Procentenheter, effektiv ränta 5 Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 Feb Feb 1993 1994 1995 Anm.: Dagsobservationei; sista observation avser 7 april1995. Obligationsräntorna i Sverige sjönk successivt underhösten 1994. Nedgången har dock bmtits då enskildahändelser i och utomlands skapat oro på de finansiella marknadema.Framförallt har turbulensen på de finansiella marknadema i och den därpåförsvagade dollarkursen givit följdverkningar intemationellt.Dollarförsvagningen förklaras delvis av att iklätt sig ett ansvar för destödåtgärder som planerats för att stabilisera den mexikanska ekonomin. Därtillkvarstår det grundläggande problemet med : s underskott i både bytesbalansenoch statsbudgeten. Detta har inneburit att den redan tidigare svaga dollamförsvagats kraftigt . problem,tillsammans med politisk oro i och , har inneburit stiganderäntor och svagare valutor i länder med fundamentala obalanset Det minskadeintresset för placeringar i dessa länder har å andra sidan inneburit ett flödeav kapital till valutor som uppfattas som säkra, framför allt D-mark och yen. Efterövergången från fluktuationsband på tillfluktuationsband på inom det europeiska valutasamarbetetstabiliserades ERM-valutoma och konvergensen inom samarbetet tilltog. Den ökadeefterfrågan på D-mark tillsammans med en lägre värdering av pesetan skapadeunder mars åter stora spänningar inom . Problemen tvingade framdevalveringar av pesetan och av den portugisiska escudon på 7 respektive 3,5procent. försvagades den franska francen inom fluktuationsbandet.Valutaoron innebar också att pundet och liran försvagades påtagligt samt attkronan försvagades gentemot D-marken. Trots att spänningarna inom avtogunder inledningen av april var kronan fortsatt svag. Försvagningen har varitsärskilt kraftig gentemot D-marken medan kronan varit stabil relativt dollam. Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 Diagram11.3 Växelkurs fitr D-mark och doUar NovFeb Feb Feb 1993 1994 1995 Anm.: Dagsobservationer, sista observation avser 7 april1995. Den senaste utvecklingen inom har åter visat påsvårigheten med ett valutakurssamarbete mellan länder med stora skillnader istatsfinan-siellt läge och penningpolitiskt förtroendekapital.Valutakurssamarbetet har visat sig vara känsligt inte bara för stömingar somkommer ifrån medlemsstaterna utan även för stömingar som emanerar från staterutanför samarbetet. Riksbankenhar stegvis höjt styrräntorna. Reporäntan har därmed höjtsmed omkring en och en halv procentenhet ifrån sommarens nivå på 6,92 procent.Omläggningen av penningpolitiken syftartill att tidigt motverka de inflationsunpulser som kan uppstå genom Prop.1994/95:150 ett högt kapacitetsutnyttjande och en svag krona. Ytteriigare ettskäl till Bilaga 1.1 den stramare penningpolitiken är viljan att ökaförtroendet för inflationsmålet och på så sätt motverka stigandeinflationsförväntningat Den intemationella börsutvecklingen har varit svag /94 fram . Detta beror till stor del påobligationsränteuppgången . har börsernai och noterat en mer positiv kursutveckling medan övrigaeuropeiska börser haft en fortsatt svag kursutveckling. Tokyobörsen har fallitmed vilket delvis kan förklaras av effekterefter jordbävningen i . Även Stockholmsbörsen har utvecklats tämligen svagtmed en uppgång på sedan inledningen av 1994. Jämfört med andraeuropeiska börser har ändå kursutvecklingen på Stockhohnsbörsen, specielltsedan halvårsskiftet, varit relativt god. Detta kan delvis bero på det storautiändska intresset för svenska aktier var de utländska nettoköpenav svenska aktier ca vilket motsvarar av börsvärdet.Statistiken för slutet av 1994 och början av 1995 tyder dock på att intressetför svenska aktier minskat och att det skett en viss försäljning. Därmed är detosäkert om utiändska investerares köp av svenska aktier kommer att bidra positiv kursutveckling på Stockhohnsbörsen . Bankemas utveckling förefaller allt mer stabil. Under 1994sjönk kreditförlusterna i samtliga större bankkoncemet Det sammanlagdarörelseresultatet för de fem största bankkoncemema steg från att ha varit -14,5miljarder kr 1993 till 1994. Kapitalsituationen har förbättratsoch relationen mellan det egna kapitalet och utlåningen är hög för samtiigastorbanker Dock har resultatet exklusive kreditförluster försämrats något under1994. Detta beror delvis på ränteuppgången och en fortsatt svag utlåning mendet är också en följd av ökad konkurrens och ett sjunkande räntegap inombanksektom. Efter de stora kreditförlusterna under bankkrisen harbankemas mtiner för kreditgivning blivit stramare. Detta har föranlett oro föratt utbudet av krediter har begränsats på ett sätt som hämmar tillväxten,framför allt i de små och medelstora företagen. har medanledning av detta särskilt analyserat bankemas utiåning. Analysen tyder på attkonkurrensen om företagskreditema har ökat och att det inte förefaller firmasett bristande utbud av krediter till företagen. Utlåningen till små företag begränsasdock genom att insatsen av eget kapital, och därmed soliditeten, är låg idessa. Medelfristiga scenarier Prop. Bilaga 1.1 12.1 Inledning, förutsättningar ochsammanfattning Obalansema i den svenska ekonomin är så pass omfattandeatt de inte fömtses försvinna i det korta perspektivet fram . Dettamedför att den ekonomiska politiken måste baseras på en analys . Analyser på medellång sikt är självfallet förknippade medbetydande osäkerheter Av detta skäl presenteras nedan tre olikautvecklingsbanor med varierande tillväxt och arbetslöshetsutveckling framt.o.m. Den makroekonomiska utvecklingen har bestämts med hjälp avekono-metriska modeller De finns närmare beskrivna bl.a. i bilaga 1, Metoder,modeller och beräkningar, till Långtidsutredningarna och 1995. Kalkylerna baseras på den ekonomiska politik som beslutatsav samt de åtgärder som föreslås i föreliggandekompletteringsproposition. För finns inga beslut vad gällerarbetsmarknadspolitikens omfattning. I de olika scenariema antas attåtgärdsvolymema minskas något snabbare än den öppna arbetslösheten. I övrigtfömtsatts alla regler som styr inkomstema och utgiftema vara oförändrade framtill . Som exempel kan nämnas att bambidragen hålls nominellt konstantaefter den beslutade sänkningen för . Denna ansats medför att utgiftemasjunker som andel av BNP även efter det att de flesta budgetförstärkningarna fåttfullt genomslag . Vidare antas att volym- och prisutveckling föroffentiig konsumtion begränsas av den offentiiga sektoms svaga finansiellasituation. I mer förenklade modellbeskrivningar som utförs av bl.a. IMF ochOECD antas ofta att trans-fereringsutgiftema ökar i takt med den trendmässigaBNP-tillväxten, vilket således innebär ett implicit antagande om framtidaregeländringar och genererar en större utgiftsökning än den ansats som användsi kalkylerna nedan. Den intemationella utvecklingen, som är densamma i de trescenariema, präglas av att de stora industriländerna befinner sig olikakonjunkturfaset Därmed ger de aggregerade tillväxttalen ett förhållandevis jämtkonjunkturföriopp för världsekonomin. Den årliga BNP-tillväxten i OECD-området1995-2000 beräknas till ca 2 3/, se tabell 12.1. Arbetsmarknaden fömtsatts fungera olika ochjämviktsarbetslösheten antas skilja sig åt mellan de olika alternativen. Dettaillustreras bl.a. genom att löneutvecklingen och inflationen inte skiljer signämnvärt, trots betydande skillnader i tillväxt och arbetslöshet. Vidutformningen av flera altemativa utvecklingsbanor för svensk ekonomi krävsockså vissa antaganden som dock skiljer sig mellan de olika scenariema. Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 Den svenska kronan stärks och realräntorna stabiliseras I kapitel F2 diskuteras bl.a. växelkursensbestämningsfaktorer En slutsats är att kronan, utifrån en fundamental analys,torde vara undervärderad. De tre olika scenariema skiljer sig bl.a. avseendeekonomins flexibilitet samt avseende förtroendet för svensk ekonomi. Därmeduppkommer skillnader bl.a. i de offentiiga finansemas utveckling. Tillsammansbedöms detta medföra att utvecklingen av växelkursen, de reala och de nominellaräntoma blir olika i de olika scenariema, se tabell 12.1. BNP (16)' KPI (16)' Marknadstillväxt (14)' lysk ränta, 5-års statsobl. Svensk ränta, 5-års statsobl. Svensk ränta, 5-års statsobl. Svensk ränta, 5-års statsobl. ' Årlig procentuell förändring. Källor: och . BNP-gap, jämviktsarbetslöshet och potentiell tillväxt En central faktor för kalkylerna är hur denproduktionsnivå som är förenlig med ett normalt kapacitetsutnyttjande, vilketbl.a. innebär konstanta pris- och löneökningar, förhåller sig till den faktiskaproduktionsnivån. Som diskuteras närmare i kapitel Fl bedöms detta s.k. BNP-gap ha uppgått till vid rimligaantaganden om bl.a. Prop. 1994/95:150 jämviktsarbetslöshetens storlek.Altemativa antaganden i bl.a. detta Bilaga 1.1 avseende resulterar i olikastorlek på BNP-gapet. Tillväxönöjlighetema vid resursutnyttjande, dens.k. underliggande tillväxten, avgörs av befolknings- ochproduktivitetsutvecklingen. Den sistnämnda faktom beror i sin tur bl.a. påteknisk utveckling, utbildningsnivå i landet, de regelsystem som råder samt påförändringar i produktionens kapitalintensitet. 1 slutet av 1980- och genomfördesflera genomgripande stmkturella refomier i syfte att förbättra ekonominslångsiktiga fimktionsförmåga. Som exempel kan nämnas skattereformen,förändringar inom sjukförsäkringen, pensionsreformen samt ochEU-medlemskapet. När ekonomin nu åter växer bör detta konuna att manifesteras ihögre underliggande tillväxt jämfört med ett läge utan dessa reformet Det råderemellertid stor osäkerhet vad gäller effektemas omfattning. Därtill finnsosäkerhet om bl.a. jämviktsarbetslöshetens och därmed också BNP-gapets storlek.Denna osäkerhet avspeglas genom olika antaganden om tillväxt ocharbetslöshetsutveckling i de tre scenariema. I samtliga scenarier antas att ettnormalt kapacitetsutnyttjande råder samt att BNP-gapet slutssuccessivt . Beräkningarna inkluderar således inte någotexplicit konjunktur-mönster Sammantaget innebär dessa fömtsättningar att det är svårtatt jämföra kalkylerna nedan med andra beräkningar av den ekonomiskautvecklingen på medellång sikt som inte explicit anger antaganden om BNP-gapetsstorlek och om jämviktsarbetslösheten. Det är också svårt att jämförascenariema nedan med kalkyler som lägger in ett markant konjunkturförlopp. I kalkylen med medelhög tillväxt antas BNP öka med 2,2 %per åt BNP-gapet har bedömts till . Detta innebär, givet attgapet skall slutas, att den underliggande tillväxten är I alternativen med låg respektive hög tillväxt antas attde nuvarande och framtida skillnaderna i arbetsmarknadens funktionssätt kanöversättas till att BNP-gapet uppgick till 2 respektive . Denunderliggande tillväxten har antagits vara 1,5 respektive . Sammantagetmedför detta att den genomsnittiiga tillväxten i dessa två sidoaltemativ uppgårtill 1,7 respektive . Som jämförelse med antagandena vad gäller denunderliggande tillväxten kan nämnas att BNP steg med i genomsnitt drygt 2,6 %per år och med i genomsnitt per årunder . Iscenariet med medelhög tillväxt, i vilket BNP växer , antas attförtroendet för den svenska ekonomin gradvis förstarks, somarbetsmarknadens funktionssätt tillåter att sysselsättningen 13 1994/95. ökar utan att inflationen tilltar Den öppnajämviktsarbetslösheten antas uppgå till drygt 5 1/och tillgången påarbetskraft stiger relativt befolkningen. Den offentliga sektoms finansiellasparande förstarks till ett överskott om av BNP , och statsskuldensom andel av BNP maxuneras , för att därefter sjunka. Den privata sektomminskar sitt finansiella sparande. Detta tar sig uttryck i en stigande privatkonsumtion, trots en relativt blygsam inkomstutveckling, samt i attproduktionskapaciteten i näringslivet byggs ut. läbeU 12.2 Försörjningsbalans 1996-2000 Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 -0,6 -0,6 -0,6 -0,1 Öppen arbetstlöshet, nivå 2000 Total arbetslöshet, nivå 2000 ' Förändring i procent av föregående års BNP. I procentav arbetskraften. I alternativet med låg tillväxt, BNP stiger perår , illustreras ett scenario där tillväxten hållstillbaka bl.a. av att jämviktsarbetslösheten är högre, att arbetsutbudet intestiger särskilt mycket och att den underliggande tillväxten är relativt settlägre. De offentliga finansema förbättras långsammare; det offentligafinansiella sparandet motsvarar -av BNP och statsskuldkvotenfortsätter att öka fram till och med . Tillsammans medför detta ettsvagare förtroende och ökad osäkerhet vad gäller den svenska ekonomin.Återhämtningen blir därför långsam, vilket bidrar till en förhållandevis storutslagning av arbetskraft. 1 altemativet med hög tillväxt stiger BNP perår. En väl fungerande arbetsmarknad med relativt sett låg jämviktsarbetslöshet,hög potentiell produktionsförmåga och en påtaglig förstärkning av förtroendetför den svenska ekonomin leder till hög tillväxt med bibehållen prisstabilitet.Arbetslösheten reduceras markant, vilket bl.a. medför att utslagningen avarbetskraft begränsas. De offentliga finansema förstarks därför snabbt.Sparandeöverskottet i den offentliga sektom uppgår till av BNP, medan statsskulden i dettascenario maximeras . I denpreliminära nationalbudgetens medelfristiga kalkyler uppgick det offentligasparandet till -2,av BNP. Motsvarande siffra i dessa kalkyler är-0,. Förbättringen mellan dessa beräkningstillfällen är hänförlig till delsnationalräkenskapemas utfall , dels de högre skatteintakter somprognosticeras för innevarande och . 1 motsatt riktning verkar den sänkningav matmomsen som skall genomföras , och som innebär enförsvagning med ca , jämfört med januarikalkylema. Diagram 12.1 Öppen arbetslöshet och personer ikonjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 2-h'I'I'II1I'I'I'I'I'r 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 19982000 Anm.: I procent av arbetskraften. Detta scenario kännetecknas av att förtroendet för densvenska ekonomin successivt förstarks. Arbetsmarknadens funktionsförmåga medgeren betydande sänkning av arbetslösheten, utan att inflationsdrivandeflaskhalsar uppstår Sverigesexportmarknad för bearbetade varor bedöms växa med inomOECD-området . Efterfrågan från Fjärran Östem väntasväxa ännu snabbare. Konkurrenskraften försämras gradvis, vilket beror på attkronan apprecierar och att lönekostnaderna i den konkurrensutsatta sektom antasstiga något snabbare i än Försämringen sker emellertid utifrån ett mycket starkt Prop. 1994/95:150konkurrensläge, vilket illustreras av att bytesbalansen uppvisar överskott Bilaga 1.1 under hela kalkylperioden. Exporttillväxten antas bli fortsatt starkoch marknadsandelarna att stiga fram för att först därefter fallatillbaka något. Bmttoinvesteringamas utveckling styrs främst av förväntadavkastning i förhållande till utkomsten av altemativa placeringar, dvs.finansiella placeringar och reala investeringar utomlands. Detta innebär attinvesteringtillväxten är beroende av näringslivets förtroende för svenskekonomi och den samlade efterfrågan i landet. Lönsamheten försvagas något men förblir hög ochproduktionen i näringslivet stiger med i genomsnitt per år.Företagens finansiella sparande är högt i utgångsläget, vilket medger en betydandegrad av egenfinansiering av investeringama och därmed minskad känslighet förmarknadsrealräntot Kapacitetsutnyttjandet är högt i delar av näringslivet.Dessa gynnsamma fömtsättningar medför att investeringama stiger snabbt. Densamlade produktionskapaciteten byggs ut, vilket i sin tur innebär atttillväxten kan realiseras utan att inflationen stiget Hushållens realt disponibla inkomster är i stort settoförändrade . Detta är delvis en konsekvens av debudgetkonsoliderande åtgärder som vidtas , vilka innebär såvälhöjda skatter som realt sett lägre inkomstöverforingar Under scenariemas tvåsista år, 1999 och 2000, tillämpas regelsystem, vilket bl.a. innebäratt den s.k. värnskatten inte längre tas ut. Detta medför att inkomstema stigermed 1998-2000. stiger hushållensinkomster med i genomsnitt . Yitn privata konsumtionen, som föllkraftigt och 1993, beräknas nå upp nivå först . Konsumtionenstiger med i genomsnitt . Hushållensnettosparande i förhållande till inkomstema minskar från &i1995 till . Det finansiella sparandet förblir dock högre. Utgiftema för offentlig konsumtion som andel av BNPfömtsatts falla fram . Detta är en konsekvensav dels den ekonomiska politiken och kommunemas begränsade ekonomiskamöjligheter, dels en strikt tolkning av de system som antas råda för åren 1999-2000.Den offentliga konsumtionen, i såväl volym som pris, antas utvecklas på ungefärsamma sätt i de tre olika alternativen. Importen bestäms främst av den samlade efterfrågan iekonomin, förhållandet mellan prisema på inhemskt och utländskt producerade varorsamt av kapacitetsutnyttjandet. Därtill kommer en tilltagande specialisering ivärldshandeln. Den unportvägda efterfrågan, dvs. en sanimanvägning av de olikaefterfrågekomponentema med avseende på deras genomsnittiiga importinnehåll,stiger med i genomsnitt . Relativpriset mellan hemmaproduceradeoch importerade varor stiger, men från en låg nivå. Importen av bearbetadevaror, vilka utgjorde två tredjedelar av den samlade importvolymen,beräknas stiga med i genomsnitt mellan 1995 och 2000.Importen av övriga varor och tjänster antas utvecklas något långsammare. Sammantaget ger utrikeshandeln ett positivt men avtagandebidrag till tillväxten t.o.m. . Därefter är bidraget svagt negativt.Exportnettot som andel av BNP når emellertid sitt maxnnum år 1996-1997, menuppgår ändå till . Detprivata finansiella sparandet sjunker snabbt från de mycket höga nivåer sområder i utgångsläget. beräknas det privata finansiella sparandet motsvara2 1/av BNP. Såväl hushållens som företagens finansiella sparande sjunketDelvis är neddragningen av hushållens sparande ett uttryck för ökat förtroendeoch därmed minskat behov av sparande för framtiden, delvis är det en följd avatt hushållssektoms skuldkonsolidering nu bedöms vara i stort sett avslutad.Hushållens finansiella sparande uppgår dock till av den disponiblainkomsten . Företagens finansiella sparande sjunker,framför allt som en effekt av de ökande investeringama. framtill ökar de totala investeringama som andel av BNP med drygt 3procentenheter Företagens investeringar står för hela den ökningen. Diagram 12.2 Bruttosparande och investeringar 1970-2000 Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 Procent av BNP 26 1''I''I''II'I''r 19701973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 1997 2000 Källor: och . Bmttosparandet i ekonomin utgörs av summan avinvesteringar och bytesbalansen. ökar bmttosparandet genom ökadeinvesteringar Bytesbalansens saldo motsvarar nettot av affärerna med utiandet,och utgör därmed tillsammans med värdeförändringar defini-tionsmässigtförändringen av skulden mot utiandet. väntas överskotteti bytesbalansen stiga till mycket höga nivåer. varföräven nettoskulden mot utlandet faller och ränteutgifterna minskar Prop.1994/95:150 något. uppgår bytesbalansens överskott till av BNP BUaga1.1 Arbetsmarknadenantas i detta scenario fungera på ett sådant sätt att summan av de öppetarbetslösa och personer i konjunkmrberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder iförhållande till arbetskraften, dvs. andelen som star utan reguljärsysselsättning, minskar från 1995 till utan att detuppstår inflationsdrivande löneökningar Diagram 12.3 Underliggande utbud och reguljärsysselsättning i förhållande till befolkningen 16-64 år 681980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 2000 Anm.: Det skuggade området utgörs av summan av öppetarbetslösa och personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder iförhållande till befolkningen 16-64 Källor: , , och Såväl sysselsättningen som arbetsutbudet stiger, men iinget fall uppnås de nivåer som rådde . Dettaär delvis en konsekvens av att en större andel av befolkningen befinner sig iutbildning. Den reguljära sysselsättningen beräknas stiga med ca 230 000personer . Arbetskraften ökar i sin ttir med ca 170000 personer, se tabell 12.3. Lönema ökar successivt snabbare . År 2000antas de stiga med i genomsnitt . Lönema i näringslivet utvecklas någotsnabbare än inom den offentiiga sektom. Dels beror detta på att arbetskraftsefterfråganökar i näringslivet, till skillnad från i den offentliga sektom, dels på attstatens och kommunemas finansiella utrymme är starkt begränsat. Arbetskraftkost-nadema per producerad enhet stigeremellertid snabbare än prisema, vilket innebär att lönsamheten försvagas. Trotsdetta beräknas vinstnivåerna, beräknade som bmttoöverskott i förhållande tillförädlingsvärde, ligga över genomsnittet för 1970- och 1980-talen. Underskottet i den offentliga sektoms finanser uppgick1995 till , vilket motsvarar i relation till BNP.Underskottet beräknas vända till ett överskott på 14 mdr kr . Omslaget iförhållande till BNP uppgår till 10 procentenhetet Diagram 12.4 Ibtalt sparande 1970-2000 Procent av BNP 15 Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 -20 '................ '....................................... 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 Förbättringen i det finansiella sparandet beror tillstörsta delen på sänkt utgiftskvot. Utgiftskvoten, dvs. utgiftema som andel avBNP, faller till 2000 med knappt 9 procentenhetet Minskningen avkvoten beror på besparingar, den ekonomiska återhämtningen samtövriga fömtsättningar om den ekonomiska politiken. Sänkta utgifter för arbetsmarknadsstödtill följd av lägre arbetslösheten svarar för en procentenhet av minskningen.Offentliga transfereringar exkl. arbetsmarknadsstöd och räntor minskar med 4,4procentenhetet Detta är till stor del en effekt av den förbättring som gradvissker i den reala delen av ekonomin. De budgetförstärkande åtgärder somvidtagits innebär att utgiftskvoten är lägreän vad den skulle ha varit vid oförändrade reglet Den offentiiga konsumtionenminskar som andel av BNP mellan och år 2000.Detta innefattar såväl de besparingar som görs på den statliga konsumtionen somen förhållandevis restriktiv utveckling av den kommunala konsumtionen.