prop · GH03140 · 1994-01-01 00:00:00 — Vi har också framhållit att tillfällig inplacering i stödområde fortsättningsvis som regel bör uppgå till högst . Efter denna tidsperiod måste problemens svårighetsgrad analyseras på nytt. De djupa problemen i vissa traditionella industriregioner motiverar att regionalpolitiskt företagsstöd även fortsättningsvis skall kunna lämnas på sådana orter . Regeringen avser också att efter ytterligare analys besluta om inplacering av flera orter i sådana områden. Liksom bör den maximala andelen lokaliseringsbidrag tillfälligt kunna höjas i orter eller kommuner som redan tillhör stödområde 2 om mycket omfattande strukturförändringar inträffar. Likaså bör i dessa områden lokaliseringsbidrag, som lämnas till tjänsteföretag som expanderar, kunna uppgå till högst motsvarande belopp per nytillkommande arbetskraft som i stödområde 1. De nya regler för utvecklingsbidrag som vi senare (avsnitt 8.4.5) kommer att föreslå motiverar att också den direkta andelen bidrag skall kunna vara lika stor som ett lokaliseringsbidrag i dessa områden. Vi kommer senare (avsnitt 12) också att föreslå att lokaliserings- och utvecklingsbidrag skall kunna lämnas på vissa orter utanför stödområdet för att lösa inomregionala obalansproblem. I detta sammanhang vill vi understryka att vi ser detta förslag som ett led i vår strävan att stärka många mindre orter och därigenom motverka de starka koncentrationstendenser till de större kommunerna som finns i flertalet län. Förslaget bör också i vissa fall kunna ersätta en inplacering av orter i tillfälliga stödområden som annars varit ett alternativ. Regeringen har dessutom möjlighet att, om det i en ort utanför stödområdena förutses eller har uppkommit avsevärda sysselsättningssvårigheter till följd av industrinedläggning eller av liknande orsak, lämna lokaliserings- och utvecklingsbidrag i denna. Med hänsyn till bedömer vi att utnyttjandet av denna möjlighet numera förutsätter godkännande av EFTA:s övervakningsmyndighet i varje enskilt fall. 8.3 Olika former av företagsstöd Regeringens bedömning: De regionalpolitiska företagsstöden bör utformas och användas så att de på bästa sätt stimulerar till regional balans, förnyelse och tillväxt i näringslivet och på detta sätt bidrar till att skapa livskraftiga regioner. Kunskapen om stödens användning, dess effekter och effektivitet måste därför öka. Det är därför viktigt att stöden fortlöpande analyseras och utvärderas. Underlagsrapporter: genomförda utvärderingar omfattar bedömningar av både enskilda stödformer och av stödens samlade effekter. Där konstateras att behovet av stöden kvarstår och att dagens stödsystem i stort sett fungerar väl. Vidare poängteras att regionalt utvecklingsarbete kräver långsiktighet och att systemet med tillfälliga stödområden bör ges en längre varaktighet än . framhåller också att småföretagen ofta upplever att stödreglerna är omfattande och besvärliga. Därför föreslås att reglerna anpassas till småföretagens behov. utvärdering av glesbygdsstödet visar att reglerna och rutinerna för handläggning, uppföljning och utvärdering bör utvecklas. Vidare framhålls behovet av en ökad samordning av glesbygdsstödet med de regional- och arbetsmarknadspolitiska stöden. Myndigheten framhåller även att konkurrensaspekterna måste ges ökad uppmärksamhet vid handläggningen. förslag till förändringar av glesbygdsstödet behandlas under punkt 7.3 Företagsutveckling. RRV anser i sin rapport om handläggningen av vissa företagsstöd att stödsystemet kan förbättras i en del avseenden. Bland annat föreslås de centrala myndigheterna i ökad utsträckning samordna sina verksamheter i syfte att skapa ett mer sammanhållet system för registrering, uppföljning, och utvärdering. Därmed uppnås en mer likformig hantering av stöden, vilket bör eftersträvas så att företagens förutsättningar att få stöd inte varierar mellan länen. Verket föreslår även att förhållandet mellan glesbygdstödet och lokaliseringsbidraget bör ses över. Remissinstanserna: RRV, , och poängterar att det finns behov av ökad samordning av olika stödformer. Statskontoret instämmer allmänt i behovet av utvärderingar. och poängterar att det är viktigt att konkurrensaspekten ges ökad uppmärksamhet i stödsammanhang. AMS, länsstyrelserna i , och samt och Skogsindustrierna framför viss kritik mot utvärderingarnas genomförande och vissa slutsatser. Skälen för regeringens bedömning: De utvärderingar som de tre myndigheterna har genomfört visar att de regionala företagsstöden i stort sett fungerar väl men att det finns behov av vissa förbättringar av och en bättre samordning av stöden. Information och kunskap om hur stöden fungerar är en förutsättning för att det regionala stödsystemet skall kunna utformas och utvecklas på ett effektivt sätt. Eftersom behovet av stöd till näringslivet inom överskådlig tid kommer att kvarstå är det angeläget att det bedrivs ett fortsatt utvärderingsarbete om stödens effekter. Utvärderingsarbetet bidrar även till en utvecklande dialog mellan de handläggande myndigheterna. De utvärderingsresultat och förslag som presenteras för enskilda stödformer redovisas senare under respektive stödform nedan. Regeringen kommer i det följande att redovisa sina bedömningar och förslag vad gäller de utvecklingsinriktade stödformerna. Enligt dessa förslag kommer stöd sammanfattningsvis att kunna lämnas i enlighet med följande tablå. Procenttalen avser maximala stödnivåer. Syssels.- Inkör- i i ökning i ningskost- byggnader,produktut-tjänste- nader vid Stödomr. maskiner v, företag syssels.- m.m. marknads- ökning föring etc. LB UB LB 250 SB 250 tkr 1 tkr /5 årsarb.kraftår LL VL LL -- (inkl. (inkl. (rörels.kap) LB) UB) LB UB LB 150 SB 150 tkr 21 tkr /5 årsarb.kraftår LL VL LL -- (inkl. (inkl. (rörels.kap) LB) UB) LB UB LB 150 -- Tillfälligt120% tkr årsarb.kraft-- LL LL LL (inkl. (inkl. (rörels.kap) LB) UB) 1 I vissa områden i stödområde 2 och tillfälliga stödområden kan högre bidrags- procent gälla, dock högst lika med stödområde 1. LB = lokaliseringsbidrag UB = utvecklingsbidrag LL = lokaliseringslån VL = villkorslån SB = sysselsättningsbidrag 8.4.1Utfall av nuvarande verksamhet Regeringens bedömning: De regionalpolitiska stöden har varit av stor betydelse för att stärka näringslivet och skapa arbetstillfällen i regionalpolitiskt utsatta regioner. Villkoret om könskvotering av nytillkommande arbetsplatser har dock inte uppfyllts. Regeringen kommer att bevaka hur det tillämpas. Underlagsrapporter: Löpande redovisningar av stödverksamheten från . Remissinstanserna: Dessa redovisningar har inte remissbehandlats. Skälen för regeringens bedömning: I det följande redovisas utfallet av de olika utvecklingsinriktade stödformerna . De stödformer som kan användas i samband med investeringar, lokaliseringsstöd och utvecklingsbidrag redovisas tillsammans. En särskild redovisning lämnas också av det s.k. könskvoteringsvillkoret som är knutet till en del stödformer. Förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd omfattar lokaliseringsstöd (lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån), utvecklings- och sysselsättningsbidrag samt lån till regionala investmentbolag. Av följande sammanställning framgår beviljat stöd (exkl. sysselsättningsbidrag och lån till regionala investmentbolag), antal arbetsställen, beräknad sysselsättningsökning samt subvention per nytt arbetstillfälle . Budgetår 1988/89 1989/90 1990/911991/921992/93 Antal arbetsställen 709 732 654589538 Beviljat stöd (mkr) Lokaliseringsbidrag 869,7 921,0 774,3645,1430,2 m.m.1) Lokaliseringslån 244,2 146,394,4-43,1 Summa 1113,9 1067,3 868,7645,1473,3 Beräknad sysselsätt- ningsökning, antal 4645 4494423933862473 Subvention per nytt 153 174 169178174 arbetstillfälle (tkr)2 1) Inkl. utvecklingsbidrag och de äldre stödformerna investeringsbidrag, offertstöd och regionalpolitiskt utvecklingskapital. 2) I beloppet ingår inte stöd till lokaler för uthyrning. Inte heller lokaliseringsbidrag på sammanlagt som lämnats till under budgetåren 1987/88-1989/90 i syfte främst att bevara sysselsättningen vid vissa av bolagets gruvor. Efterfrågan på regionalpolitiskt företagsstöd var under /93 lägre än under tidigare budgetår. Totalt 538 företag (arbetsställen) fick stöd i samband med investeringar på . Detta är en nedgång i förhållande till föregående budgetår och en halvering jämfört med högkonjunkturåren 1989/90. Nedgången gäller såväl beräknade investeringskostnader, beviljat stöd som beräknad sysselsättningsökning. Minskningen av stödområdet och sänkningen av den maximala stödnivån för lokaliseringsbidrag från och med /91 har också påverkat utfallet. Subventionen per beräknat nytt arbetstillfälle har, trots inflation och lågkonjunktur, legat på ungefär samma nominella nivå . Cirka 2500 nya arbetstillfällen beräknas bli effekten av de redovisade besluten under /93. Till detta skall läggas den beräknade nettoeffekten av sysselsättningsbidraget. Av följande sammanställning framgår länsvis beviljat stöd i /93 fördelat på antalet arbetsställen, investeringskostnad, stödform och beräknad sysselsättningsökning. Län Antal Investe- Beviljat stöd Ber. syssel- arbets- rings- . ställen kostnad lån totalt kv. 7 35,8 5,4 1,1 32 14 32 98,6 20,7 - 216 48 o 1 13,2 0,3 --- 19 74,3 10,1 2,0 59 16 57 379,1 77,3 5,8410 128 32 44,6 12,0 1,6 218 40 24 81,6 14,9 1,316012 41 132,1 57,9 5,722046 45 66,5 19,0 0,915841 65 169,9 44,0 9,125289 72 168,1 50,5 3,924295 70 109,0 36,3 5,1191102 73 171,9 81,8 6,6315112 Summa 538 1 544,7 430,2 43,12 473 743 1)Lokaliserings- och utvecklingsbidrag Totalt har under /93 beviljats i form av bidrag och lån. Företag i har beviljats det mesta stödet, . Det beräknas ge 315 nya jobb i länet. Även i har en stor andel av stödet beviljats, totalt till 57 företag som beräknas öka sin sysselsättning med 410 personer. Av följande sammanställning framgår fördelningen av antalet arbetsställen, investeringskostnader och beviljat stöd i , beräknad sysselsättningsökning och subvention per nytt arbetstillfälle på olika stödområden under /93. Antal Inv.- Beviljat stöd Ber. syssel-Subv./ Stöd- arbets- kost- . område ställen nad Bidrag1) låntot.kv. (tkr)2) 1 155 261,0 130,9 12,2 539 213 243 2 198 753,8 201,6 19,0 1185 365170 Tillfälligt 174 429,1 84,5 11,9 705154120 Utanför 11 100,8 13,2 - 44 11300 Totalt 538 1544,7 430,2 43,1 2473743174 1) Lokaliserings- och utvecklingsbidrag 2) I beloppet ingår inte stöd till lokaler för uthyrning Branschmässigt dominerar liksom tidigare verkstadsindustrin vad avser såväl antalet företag, beviljat stöd som beräknad sysselsättningseffekt. 212 företag beviljades stöd på som beräknas skapa närmare 740 nya jobb inom denna bransch. Tjänsteföretag är också en av de största stödmottagarna. 93 företag som bedriver uppdragsverksamhet har beviljats bidrag och lån för en sysselsättningsökning på närmare 500 personer. Till detta kan läggas stöd som beviljats till partihandel och turism som beräknas ge ytterligare drygt 190 nya arbetstillfällen. Stödet till tjänsteföretag har till stor del bestått av ut- vecklingsbidrag för utgifter i samband med lokalisering av verksamhet till stödområdena. Under budgetåret har totalt beviljats i utvecklingsbidrag, en stor del har beviljats tjänsteföretag. Andelen nyetablerade företag låg under /93 på samma nivå som under de två tidigare budgetåren, av stödföretagen var nyetablerade. Däremot var det genomsnittliga stödet för dessa företag mindre i jämförelse med tidigare budgetår. En fördelning av de företag som fått stöd under /93 efter antal anställda visar att av företagen hade mindre än 20 anställda. Andelen sådana företag har successivt ökat . /90 har andelen ökat med . En av förklaringarna till detta är den tidigare nämnda begränsningen av stödområdet. Beslut om regionalpolitiskt stöd fattades under /93 av länsstyrelser, och regeringen. Länsstyrelserna svarade för en stor andel av alla beslut, . Länsstyrelsernas andel av det totalt beviljade stödbeloppet uppgick till eller . Sysselsättningsbidrag lämnas enligt gällande regler per kalenderår i sänder under högst . För att få stöd måste företagen öka sysselsättningen och bibehålla den nya sysselsättningsnivån . Stöd lämnas endast i stödområdena 1 och 2. Av följande sammanställning framgår beviljat sysselsättningsbidrag för fördelat på antalet arbetsställen, årsarbetskrafter och beviljat belopp. Antal arbetsställen 1545 14571375 11951301 Antal årsarbetskrafter 93648887841669576074 Beviljat belopp (mkr) 200 213 255212 186 1 Ytterligare beslut kommer att fattas . Nettoeffekten av sysselsättningsbidraget, dvs. förstaårsstöd till företag som inte beviljats stöd i samband med investeringar, beräknas under /93 till 400-500 arbetstillfällen. Enligt förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd skall av det antal arbetsplatser som tillkommer till följd av stödet förbehållas vartdera könet. Om det finns särskilda skäl får undantag medges från denna bestämmelse. Såsom framgår av följande sammanställning avseende samtliga beslutsinstanser har andelen kvinnor som rekryterats enligt villkoren för regionalpolitiskt företagsstöd inte under något av de redovisade åren uppgått till kvoteringsregelns angivna . Budgetår Beräknad sysselsättningsökning Totalt Kvinnor Män 1988/89 4645 1657 ()2988 () 1989/90 4494 1557 ()2937 () 1990/91 4239 1284 ()2955 () 1991/92 3386 1280 ()2106 () 1992/93 2473 743 ()1730 () Regeringen anser det otillfredsställande att villkoret om könskvotering inte har uppfyllts. har i uppgift att följa den regionalpolitiska stödgivningen och utvärdera de regionalpolitiska stöden till företag. Regeringen kommer i detta sammanhang att bevaka att särskilt ser över handläggningsrutinerna och utvärderar tillämpningen och effekten av könskvoteringsvillkoret. Sammanfattningsvis har enligt regeringens bedömning de regionalpolitiska företagsstöden varit av stor betydelse för näringslivet och för möjligheterna att skapa nya arbetstillfällen i regionalpolitiskt utsatta orter och regioner. Genom dessa arbetstillfällen har också resurser i form av underutnyttjad arbetskraft och samhällelig infrastruktur kunnat tas till vara på ett sätt som bidragit till ekonomisk tillväxt i hela landet. En förbättrad ekonomisk konjunktur bör, tillsammans med de förslag till förändringar av stöden som vi kommer att föreslå i det följande, leda till att stödet får en ännu större betydelse för att skapa sysselsättning och tillväxt i stora delar av . 8.4.2Regionalpolitiskt företagsstöd till kvinnors företag Regeringens bedömning: Företag som drivs av kvinnor är underrepresenterade bland de företag som fått regionalpolitiskt företagsstöd. Det är angeläget att existerande företagsstöd förändras så att de passar både kvinnors och mäns företag. Underlagsrapporter: I rapporten (R 1992:50) redovisade en kartläggning av de företag som fått lokaliserings-, sysselsättnings- eller glesbygdsstöd under /91. Studien visar att av företagen i stödområde 1 drevs av en kvinna - dvs. företaget ägdes av en kvinna eller företagets VD var kvinna. Av de företag som beviljades regionalpolitiskt stöd i stödområde 1 drevs av en kvinna. I stödområde 2 drevs av företagen av en kvinna medan av de företag som beviljades stöd drevs av en kvinna. För som helhet uppges att andelen företag som drivs av kvinnor är . Vad gäller glesbygdsstödet så visar en tidigare undersökning att av de företag som beviljats glesbygdsstöd under /88 drevs av kvinnor. I framhålls att en första uppgift i arbetet med att söka uppnå en könsmässigt jämnare fördelning av de regionalpolitiska resurserna är att se över de medel och stödformer som ligger direkt under regionalpolitikens ansvarsområde och anpassa regelverket så att det verkar i riktning mot ökad jämställdhet. Remissinstanser: I remissammanställning anges att kvinnliga nätverk bl.a. önskar mer information om vilka stödmedel som finns, samt flexiblare regler för dessa. Enligt sammanställningen anser flera remissorgan bl.a. att berörda myndigheter måste lyssna, informera och satsa mer på kvinnor. Skälen för regeringens bedömning:De redovisade siffrorna visar att för samtliga undersökta företagsstöd så är kvinnors företag underrepresenterade som stödmottagare. Detta förhållande kan ha många förklaringar och det framgår inte av rapporten om obalansen beror på att det kommer in färre ansökningar från företag som drivs av kvinnor eller om ansökningar från dessa företag avslås i högre grad än ansökningar från företag som drivs av män. Vi anser att de regionalpolitiska företagsstöden bör fördelas jämnare mellan kvinnors och mäns företag och verkar i denna riktning bl.a. genom att vidta åtgärder för att öka andelen kommersiella företag som drivs av kvinnor (se vidare avsnitt 8.7.3) samt genom att anpassa företagsstöden till de behov som kvinnors företag har. De förändringar av det regionalpolitiska företagsstödet som föreslagits i avsnitt 7.3 syftar bl.a. till att göra stödet mer anpassat till kvinnors företagande. Det föreslagna landsbygdsstödet skall i princip inte ha någon nedre beloppsgräns och det skall inte reserveras enbart för investeringar i byggnader och maskiner. Stödet skall kunna lämnas även till s.k. mjuka investeringar och som kreditgarantier till rörelsekapital. Vidare föreslås att ansökningsförfarandet liksom kravet på säkerheter skall vara något mindre omfattande vid beloppsmässigt mindre stödärenden. För mycket små projekt föreslås ett s.k. mikrostöd på högst av stödunderlaget eller högst . Dessa förändringar motiveras främst av att kvinnor i sitt företagande jämfört med männen dels i högre utsträckning söker lån/stöd för s.k. mjuka investeringar, dels söker relativt sett mindre belopp. Frånsett vissa smärre undantag finns det inte några egentliga branschbegränsningar för det nya småföretagarstödet. Vi vill slutligen framhålla att de regionalpolitiska företagsstöden inte är begränsade till aktiebolag. Såväl enskilda firmor som företag som drivs i kooperativ form har möjlighet att söka dessa stöd. Regeringens förslag: Liksom skall i princip alla typer av verksamheter som kan påverkas i fråga om lokalisering eller omfattning, eller bedöms få väsentlig betydelse för näringslivet i en region, eller annars ha särskild regionalpolitisk betydelse, kunna få regionalpolitiskt företagsstöd. Endast i undantagsfall skall stöd kunna lämnas till verksamheter som inte bedriver konkurrensutsatt verksamhet på marknadsmässiga villkor. Det skall fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att närmare bestämma vad som är stödberättigad verksamhet. Underlagsrapporter och remissinstanser: Frågan om stödberättigad verksamhet tas endast upp av i samband med dess utvärdering av glesbygdsstödet. Detta stöd har tidigare behandlats i avsnittet om landsbygdsutveckling (7.3). Skälen för regeringens förslag: Regionalpolitiskt företagsstöd i form av lokaliseringsstöd, utvecklingsbidrag och sysselsättningsbidrag kan i princip lämnas till alla verksamheter som kan påverkas i fråga om lokalisering eller omfattning, eller som bedöms få väsentlig betydelse för näringslivet eller annars ha särskild regionalpolitisk betydelse i en region. En annan princip är att stöd endast skall lämnas till konkurrensutsatt verksamhet som bedrivs på marknadsmässiga villkor. Det enda undantaget är att stöd kan lämnas till ideella organisationer eller intresseorganisationer för utlokalisering av verksamhet från till prioriterade områden. Stöd kan lämnas till svenska eller utländska fysiska eller juridiska personer samt affärsverk eller uppdragsmyndigheter som uppfyller ovan nämnda villkor. Stöd kan även lämnas till kommuner eller till kommunägda företag för vissa verksamheter som ryms inom den kommunala kompetensen. Vad som är stödberättigad verksamhet har, med ledning av olika beslut av alltsedan lokaliseringsstödet infördes , närmare preciserats av regeringen, senast i förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd. Enligt dess nuvarande utformning kan stöd lämnas till: - industriell eller industriliknande verksamhet, - verksamheter med huvudsaklig inriktning på tjänster för den industriella produktionsprocessen (industriserviceverksamhet), - partihandel med väsentlig betydelse för näringslivets, främst industrins, utveckling inom regionen, - uppdragsverksamhet med inriktning mot näringslivet samt privat tjänste- och serviceverksamhet som inte riktar sig till en lokal eller regional marknad, - pälsdjursuppfödning och vattenbruk, - turistverksamhet, i första hand befintliga turistanläggningar i turist-orter, i stödområdena 1 och 2, - framställning av fasta bränslen, i första hand till anläggningar där energiråvara i form av flis framställs eller förädlas eller i form av torv bryts eller förädlas, i stödområdena 1 och 2, - uppförande av lokaler för uthyrning till stödberättigad verksamhet på mindre orter, - verksamhet i form av privat regionalt investmentbolag (till sådan kan endast lämnas särskilda lån, se avsnitt 8.4.7), - annan verksamhet som bedöms få väsentlig betydelse för näringslivet i regionen eller annars ha särskild regionalpolitisk betydelse. Vissa av dessa detaljbestämmelser bygger som nämnts på särskilda beslut som fattats av . Enligt vår uppfattning bör det fortsättningsvis vara tillräckligt att lägger fast principerna för vad som skall vara stödberättigad verksamhet i detta sammanhang. Dessa bör vara oförändrade. Det bör således hädanefter vara en uppgift för regeringen att utforma de närmare bestämmelserna. I och med ikraftträdande måste även dessa bestämmelser utformas med hänsyn till avtalets statsstödsregler. Regeringens förslag: Bidrag i samband med investeringar i byggnader, maskiner m.m. skall kunna lämnas i form av lokaliseringsbidrag. Den maximala andelen lokaliseringsbidrag av en investering i olika stödområden och till olika ändamål skall vara oförändrad, dvs. i normalfallet högst i stödområde 1 och högst i stödområde 2 och i tillfälliga stödområden. Främst i samband med att tjänsteföretag expanderar skall lokaliseringsbidrag även kunna lämnas utan direkt koppling till en investering. Storleken på ett lokaliseringsbidrag skall i dessa fall vara högst per nytillkommande årsarbetskraft i stödområde 1 och högst i stödområde 2 och i tillfälliga stödområden. Som komplement till lokaliseringsbidrag skall lokaliseringslån kunna lämnas i samband med investeringar i byggnader, maskiner m.m. För tjänsteföretag skall lokaliseringslån i vissa fall även kunna lämnas till rörelsekapital. Underlagsrapporter: Enligt är stöd i samband med investeringar de mest effektiva för att skapa långsiktigt livskraftiga företag. Bidrag till investeringar i byggnader och maskiner, i form av exempelvis lokaliseringsbidrag, är också den självklara basen i de regionalpolitiska stödsystemen i merparten av de länder som bedriver regionalpolitik i form av särskilda insatser för näringslivet. Det bästa sättet att skapa förutsättningar för långsiktig utveckling och sysselsättning i de företag som får stöd är enligt att ge företagen möjlighet till effektivisering av verksamheten. Därför bör enligt kravet på ökad sysselsättning för lokaliseringsbidrag tas bort och bidrag kunna lämnas i samband med investeringar som väsentligt förnyar ett företags produktionskapacitet eller produktionsinriktning utan att investeringen beräknas ge fler arbetstillfällen. Med en sådan förändring kommer antalet möjliga stödföretag att bli större vilket ökar möjligheterna att åstadkomma en långsiktigt positiv utveckling i stödområdena. Renodlade ersättnings- och rationaliseringsinvesteringar bör dock enligt även framöver finansieras av företagen utan subventioner. Lokaliseringslån kan enligt ibland vara den enda tillgängliga formen av riskkapital. RRV anser att de konsekvenser kravet på sysselsättningsökning för att kunna få lokaliseringsbidrag får för näringslivsutvecklingen och den regionala stödhanteringen bör analyseras. Kravet anses i första hand befrämja en kortsiktig sysselsättningsökning och inte en långsiktig strukturomvandling och medför att omfattningen av stödgivningen varierar i takt med konjunkturerna.