prop · GH03135 · 1994-01-01 00:00:00 — Trafiksäkerhetsarbetet inriktas särskilt på barn och ungdom. beslutade om inriktningen av trafiksäkerhetsarbetet inför 2000-talet. Beslutet innebär att trafiksäkerhetsmålen ligger fast, dvs. bl.a. skall risken att dödas och skadas minskas för alla trafikantkategorier. Barnens problem skall särskilt beaktas. Som ett led i trafiksäkerhetsarbetet tillåts numera övningskörning med personbil . För skolskjutsning används såväl s.k. stadsbussar som bussar för annan linjetrafik. Detta innebär att skolbarn ibland måste färdas stående. har beslutat (bet. 1992/93:TU29, rskr. 1992/93:426) att regeringen skall redovisa åtgärder som leder till att skolbarn kan få sittplats vid skolskjutsning i buss. har kartlagt omfattningen av persontransporter med bussar där skolungdomarna färdas stående till eller från skolan. Cirka 250 000 utnyttjar skolskjuts i buss under trafikhuvudmännens ansvar, härav utgör knappt hälften grundskoleelever. har genom stickprovsundersökningar funnit att i de fall bussar används uteslutande för skolskjutsning är huvudprincipen att alla skall ha sittplats. En stor del av skolskjutsarna görs dock med ordinarie linjetrafik. Att i dessa fall särskilja vilka kategorier som inte kan beredas sittplats är enligt verket inte möjligt. Den olycksstatistik som finns och den riskanalys som gjorts pekar entydigt på att det inte finns något säkrare sätt att transporteras på än att åka buss. 10 Ungdomar och idrott Idrottsrörelsens arbete inriktas på att främja det lokala föreningslivets ungdomsaktiviteter och jämställdhet. Statens stöd till idrotten utgår som stöd till idrottens organisationer och som stöd till det lokala föreningslivets ungdomsaktiviteter. Bidraget till denna verksamhet föreslås bli oförändrat under det kommande budget-året. Idrottsrörelsen är vårt lands största ideella folkrörelse och aktiverar fler ungdomar än någon annan föreningsverksamhet. Idrottsrörelsens förmåga att engagera medborgare i idrottsaktiviteter, social verksamhet och i demokratiska beslutsprocesser spelar en viktig roll för utveck-lingen av det svenska samhället. har till regeringen redovisat att under förra budgetåret genomfördes mer än 7,2 miljoner bidragsberättigade lokala ungdomsaktiviteter med tillsammans mer än 55 miljoner deltagartill-fällen. Av dessa utgjorde deltagartillfällen för flickor och för pojkar. Denna fördelning motsvarar den könsmässiga för-delningen av medlemmarna i aktuell ålder. Idrottsrörelsen arbetar aktivt med att engagera fler ungdomar som ledare inom verksamhetens olika områden. I detta arbete bidrar aktivt den unga kraften () som är ett nätverk inom idrottsrörelsen med idrottsledare vilka är upp till . har i sin anslagsframställning pekat på flera viktiga områden som idrottsrörelsen särskilt vill prioritera i det kommande arbetet. Bland dessa kan nämnas att se över idrottens organisation och att främja det lokala föreningslivets ungdoms-aktiviteter. Andra områden gäller att fullfölja det gemensamma jämställdhetsprogrammet och att stärka idrottens internationella agerande. vill vidare utveckla riksanläggningen Bosön till den svenska idrottsrörelsens centralanläggning för träning, tävling, utbildning och utveckling. 11 Ungdomar och värnplikt Formerna för den framtida värnplikten ses över. De värnpliktigas förmåner förbättras från . har beslutat att endast de värnpliktiga som behövs för försvarsmaktens krigsorganisation och fredstida beredskap skall tas ut till värnpliktsutbildning. De värnpliktiga som inte tas ut till utbildning tas ut till en utbildningsreserv. Sådana värnpliktiga får endast om de behövs för försvarsberedskap efter beslut av regeringen hän-förs till värnpliktsutbildning i fredstid. ändrades möjligheterna till att få vapenfri tjänst på sådant sätt att den som vill får vapenfri tjänst. Antalet värnpliktiga som behövs beräknas uppgå till 33 000 - 35 000. Antalet understiger den årliga krigsdugliga värnpliktskullen. Regeringen strävar efter att med olika medel minska de olika negativa konsekvenserna av plikttjänstgöringen, exempelvis genom olika kontanta ersättningar till den tjänstepliktige och hans familj. Även reseförmåner och vissa trivselförmåner m.m. bidrar positivt till plikttjänstgöringen. Denna strävan är särskilt viktig nu när antalet som genomgår värn-pliktstjänstgöring understiger den årliga krigsdugliga värnpliktskullen. Förmånssystemet är uppbyggt kring två bidragsformer, nämligen generella kontantersättningar till den tjänstepliktige och behovsprövade ersättningar till honom eller hans familj. De generella ersättningarna består exempelvis av dagersättning, utryckningsbidrag och förpläg-nadsersättning. De behovsprövade ersättningarna består huvudsakligen av familjepenning, bostadsbidrag och näringsbidrag. Under /94 har den årliga uppräkningen av kontantförmånerna inte skett. Besparingen tillkom i samband med en rad åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin. De värnpliktigas reseförmåner ingick också i besparingspaketet. De värnpliktiga har rätt till en fri hemresa . I budgetpropositionen för /95 föreslår regeringen att dagersättningen höjs med till . Vidare föreslås att utryckningsbidraget höjs med till . Den behovsprövade familjepenningens maximibelopp föreslås bli höjd med för hustru och med för barn till 4 000 respektive . redovisade sitt betänkande Totalförsvarsplikt (SOU 1992:139). Betänkandet behandlar främst principer för personalförsörjningen inom totalförsvaret. Utredningen föreslår bl.a. en tjänstgöringsplikt som omfattar alla svenska medborgare och alla som utan att vara svenska medborgare är bosatta inom . Utredningen om författningsreglering av totalförsvarsplikten (UFT) lämnade delbetänkandet Lag om totalförsvarsplikt (SOU 1993:36). Utredningen har dessutom i slutbe-tänkandet Lag om totalförsvarsplikt Följdändringarna (SOU 1993:101) lämnat ytterligare förslag till följdförfattningar. Dessa betänkanden innehåller förslag som ger möjlighet till en tjänstgöring inom totalförsvaret som är mer flexibel än . tar också upp frågor som är positiva för de ungdomar som är skyldiga att göra sin plikttjänstgöring. Utredningen anser nämligen att tjänstgöringen skall ge ett visst värde för studier och arbete. Exempelvis bör den värnpliktige ha rätt till s.k. platsgaranti vid universitet och högskolor han genomgår sin grund-utbildning. Ett annat exempel är att den som fullgör sin tjänstgöring skall få högskolepoäng för genomförd tjänst. Betänkandena har remissbehandlats och bereds i Försvarsdepartementet. Remissvaren har över lag varit positiva. En proposition avses att bli lämnad till . En ny lagstiftning beräknas träda i kraft . Utvecklingsprojekt som fått stöd genom (Allmänna arvsfonden) Genom medel ur Allmänna arvsfonden har föreningar och organisa-tioner möjlighet att få stöd till projekt för ungdomar. Under budgetåren 1991/92 och 1992/93 har sammanlagt ca fördelats till sådana projekt. Fondens medel fördelas i första hand till frivilliga och ideella insatser som bedöms som nyskapande och intressanta att sprida vidare. Riktade satsningar görs också inom områden där rege-ringen bedömer att det är av särskild vikt att det sker en utveckling av insatserna. I det följande lämnas en översiktlig beskrivning av några större projekt för ungdomar som fått stöd ur fonden. I syfte att stimulera nya initiativ och lyfta fram goda metoder för ungdomsarbete har ca fördelats till tre nya kraftcentrum för ungdomar, föreningen i , föreningen i och stiftelsen i . Dessa centrum arbetar utifrån nya synsätt där ungdomars engagemang och möjligheter att ta personligt ansvar ingår som naturliga delar i verksamheterna. har de olika profiler på sina verksamheter som bland annat innefattar miljöarbete, biståndsarbete, socialt behandlingsarbete, alternativa skolformer och verksamheter för arbetslösa ungdomar. Utifrån bl.a. erfarenheterna av dessa projekt har ett nationellt nätverk för eldsjälar som skall sprida kunskap, inspiration och idéer om ungdomsarbete initierats. Nätverket skall bland annat bygga upp en databank över olika ungdomsprojekt. För att utveckla nya metoder för ungdomars medverkan i demokratiska beslutsprocesser har ca fördelats till projekt i kommuner som är beredda att pröva nya besluts- och verksamhets-former. Syftet är att öka ungdomars delaktighet och inflytande inom olika samhällsområden. De tretton pilotkommuner som ingår i projektet är , , , , , , , , , , , och . Försöksverksamheterna omfattar såväl den övergripande kommunala planeringen som enskilda försök på skolor, i bostadsområden och inom fritidsverksamheter. Genom ett särskilt projekt skall en utveckling av nya träffpunkter för ungdomar stimuleras. har ca fördelats i stöd till sådana verksamheter. Satsningen görs för att uppmuntra att alternativa former av träffpunkter, av typ , växer fram. En viktig utgångspunkt för projektet är att flera parter samverkar kring de nya lösningarna, så att ungdomars behov och intressen kan mötas genom mångfald och variation. Många av de projekt som fått stöd är nya föreningar som bildats i syfte att bygga upp träffpunkter utifrån ungdomars egna idéer. I syfte att stärka ungdomars ställning i glesbygden har ca fördelats genom projektet på landet. Projektet har inriktats på att skapa attraktiva miljöer för ungdomar på landsbygden och stödja deras delaktighet i samhällsutvecklingen. Flickornas situation i glesbygden uppmärksammas särskilt. Genom ett annat glesbygdsprojekt fördelas stöd till utbytesverksamhet mellan storstad och glesbygd dvs. verksamhet som genom möten och utbyte mellan ungdomar i storstad och glesbygd kan bidra till att utveckla känslan för den egna hembygden. För att motverka negativa konsekvenser av arbetslöshet bland ungdomar fördelas i stöd till olika projekt där arbetslösa ungdomar engageras. Syftet med projekten är att ungdomarna skall involveras i en meningsfull sysselsättning. I första hand används stödet för att i samverkan med de arbetslösa ungdomarna ställa i ordning lokaler och/eller utveckla en verksamhet. Projekt prioriteras där kommunerna går in och tar ett aktivt ansvar för projektens fortlevnad. En satsning på att öka ungdomars kunskaper, engagemang och medvetenhet i rollen som konsumenter sker genom att sammanlagt ca fördelas till olika konsumentprojekt. är ett tjugotal föreningar i gång med olika projekt om ungdomars konsumtion och ekonomi. På sju orter i prövas till exempel idén att inrätta ungdomskonsumentkontor. Dessa skall informera ungdomar om hushållsekonomi, konsumenträtt och om reklamens påverkan. För att utveckla lokala exempel på hur skolgårdsmiljöer kan förbättras har fördelats till projektet . Projektet syftar till att tillvarata elevers, föräldrars och lärares engagemang samt att se till att utemiljöerna kring skolorna används i undervisningen. De tolv skolor som fått stöd utformar nu skolgårdar där det till exempel finns kretsloppshus, väderobservatorium, fornborg, fårskötsel och klassträdgårdar. För att öka ungdomars kunskap om miljöfrågor fördelas ca till för att de skall utveckla en entre-prenörorganisation för information, undervisning om miljön och exkursioner med elever i skolorna. För att stimulera till en bred debatt bland ungdomar om EG har fördelats till närmare trettio olika projekt. Bland annat har ett särskilt projekt som kallas fått stöd. Ett särskilt EG-tåg, , turnerar landet runt med en utställning om EG. Genom samarbete med lokala muséer sker specialvisningar för bland annat skolklasser. En särskild försöksverksamhet i syfte att stimulera en utveckling av nya metoder när det gäller individuella och allmänt förebyggande insatser för ungdomar pågår i tolv bostadsområden. De aktuella bostads-områdena ligger i förorter runt storstäderna och präglas av sociala problem som innebär att många ungdomar riskerar att slås ut. Projektet, som kallas för , (projektet lokal utveckling genom samverkan) bygger på en nära samverkan mellan och ideell verksamhet. En förutsättning för stödet är att de lokala parterna upprättat en gemensam handlingsplan. fördelas till sådant utvecklingsarbete i bostadsområden som ligger i , , , och . Att växa i och genom familjen Ett särskilt projekt startade i samband med FN:s internationella familjeår. Av totalt fördelas till projekt som kan skapa sociala nätverk och miljöer för samverkan med familjen under ungdomars frigörelseprocess. Av särskilt intresse är projekt som syftar till att minska ålderssegregationen och stärka banden mellan generationerna liksom insatser som stödjer ungdomarna att hitta sina vuxenroller. Framväxten av lokala föräldra- och vuxenverksamheter stimuleras genom att ca fördelats i stöd till ett riksnätverk för nattvandrare - Farsor och Morsor. Syftet med riksnätverket är att detta skall stödja lokala initiativ för att öka de vuxnas närvaro i ungdomars miljöer. För att motverka tendenser till ökad främlingsfientlighet har ca fördelats till projekt som framförallt riktar sig till skolan, och där till såväl lärare som elever. En mängd barn- och ungdomsorganisationer är också engagerade i olika projekt. Inför förberedelserna med i uppmärk-sammades våldet i samband med olika idrottsevenemang. För att förebygga sådant våld har ca fördelats. Bland annat har föreningar och supporterklubbar fått stöd för att motverka våld och vandalisering i samband med olika idrottsevenemang. Projekt mot skadliga våldsskildringar För att motverka skadliga effekter av våldsskildringar har ca fördelats till projekt som syftar till att utbudet av skadliga våldsskildringar följs, beskrivs och diskuteras. Så har till exempel filmanalyser av s.k. actionfilm i skolor liksom temadagar om våldsvideo och alternativ videoproduktion med ungdomar fått stöd. , Å, Fürth, T & , I: 70-talister. Om värderingar förr, nu och . Behrenz, L, Delander, L & , E: Arbetsmarknaden för ungdomar i . , L: Studier av flyttningen och lokala arbetsmarknaden. SIB, , 1989 : Kriminalpolitisk framtids- och omvärldsanalys, 1993 CAN: Alkohol- och narkotikautvecklingen i , 1993 , EH: Ungdomens identitetskriser, , , 1969 Fägerlind, I: Utbildningen i och det mänskliga kapitalet. Bilaga 9 till "Nya villkor för ekonomi och politik" - förslag (SOU 1993:16) , J: Ungdomars resor och attityder till arbete. , B & , L: Barns hälsotillstånd i , , , 1984 Lieberg, M: Att ta staden i besittning. Om ungas rum och rörelse i offentlig miljö, , 1992 , L: Uppbrottet från lagom. En essä om hur motvilligt tar sig in . , Akademeja, 1991 Mot denna framtid. , S & , , , 1992 - Education at a Glance, , 1993 - Employment Outlook, , 1993 Reaktion mot ungdomsbrott (SOU 1993:35). Betänkande av , , 1993 Skola för bildning (SOU 1992:94). Huvudbetänkande av läroplanskommittén, , 1992 sex- och samlevnadsundersökning bland 17-åringar, 73-90. , K & Strandell, A: Rapport 91:22, 1991 m.fl.: Attitydundersökning utförd av Skandinavisk opinion AB, , 1992 m.fl.: om ungdom 1992 och 1993 SCB: Statistiska meddelanden. SCB: Folk- och bostadsräkning. SCB: Hälsan i . Hälsostatistisk årsbok 1991/92 SCB: framtida befolkning. SCB: Ungdomar och brott. SCB: Familjeförändringar kring 1990. SCB: Familj och arbete, Välfärdsbulletinen. SCB: Barnens familjeförhållanden . ungdomsutbyte: Ungdomars utlandskontakter, 1992 publikundersökning PUB: Mediebarometern, 1990 : The progress of nations 1993, , 1993 Ursprung och utbildning - social snedrekrytering till högre studier (SOU 1993:85). Huvudbetänkande av utredningen om den sociala snedrekrytering till högre studier, , 1993 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , P. , Regeringen beslutar proposition 1993/94:135 Ungdomspolitik.