prop · GH03156 · 1994-01-01 00:00:00 — Genom att behålla de bestämmelser som gäller för det nuvarande systemet i själva lagen vinns också den fördelen att eventuella framtida justeringar på ett tydligt och överskådligt sätt kan göras där och inte genom övergångsbestämmelser. Mot denna bakgrund och då den författningstekniska regleringen av annuitetssystemet kräver ytterligare överväganden, är regeringen inte beredd att nu lägga förslag till lagbestämmelser. Om godkänner de nu föreslagna principerna bör förslag i den delen kunna föreläggas och den nya regleringen kan då träda i kraft . Regeringens förslag: Studiebidraget i studiemedlen höjs så att det motsvarar av totalbeloppet. Höjningen skall träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: Enligt 4 kap. 13 § studiestödslagen (1973:349) är studiemedlens totalbelopp av basbeloppet för varje 15-dagarsperiod för en heltidsstuderande och för varje 30-dagarsperiod för en deltidssstuderande. Därav är studiebidraget av basbeloppet, eller av totalbeloppet. De nämnda betämmelserna innebär att totalbeloppet i studiemedel är , varav är studiebidrag. Det totala beloppet är varav bidraget är . De besparingar som uppstår genom de föreslagna regeländringarna gör det möjligt att höja bidragets andel till av basbeloppet per 15-dagars period, vilket innebär av totalbeloppet. Det innebär räknat basbelopp att bidraget höjs med och för ett normalläsår med . Förslaget medför en ändring i 4 kap. 24 § studiestödslagen. De föreslagna regeländringarna medför vissa kostnader av engångskaraktär. Dessutom kan det i viss utsträckning bli fråga om ökade utgifter för information och driftomläggningar. Vissa besparingar torde emellertid också uppstå, t.ex. genom minskat antal omprövningsärenden. Regeringen kommer att uppdra åt CSN att lämna en närmare redogörelse för de administrativa konsekvenserna av de föreslagna systemförändringarna. 10 Det fortsatta reformeringsarbetetDe nu föreslagna förändringarna bör, som regeringen tidigare framhållit, ses som ett första steg i en utveckling av studiestödet. En strävan är därvid att uppnå en bred uppslutning kring förnyelsen av systemet, varför, som nämnts tidigare, en utredning med parlamentarisk representation bör tillkallas. En fortsatt reformering av studiestödssystemet bör ta fasta på: - En långsiktigt förbättrad stimulans till utbildning. Den huvudsakliga metoden bör vara att minska risken för hög skuldsättning, vilket kan göras såväl med goda incitament till effektiva studier och ett minskat låntagande som med en höjd bidragsandel. - En större rättvisa. Det kan åstadkommas genom högre grad av enhetlighet i systemet såsom att studier på samma nivå och med samma inriktning i princip ger samma stöd. Därvid bör också samspelet med andra trygghetssystem och stödformer beaktas. - Behovet av att stimulera fördjupningsstudier. Därvid bör bl.a. olika inslag av eller avskrivningar kunna prövas. - De statsfinansiella restriktionerna. Statens kostnader för utbildning, innefattande såväl de direkta utbildningskostnaderna som studiestödet bör ses som en helhet. Därav följer att fördelningen dem emellan inte är given. Medlen för studiestöd bör kunna utnyttjas mer effektivt och ökade avskrivningskostnader undvikas. Till de andra frågor som bör behandlas i det fortsatta utredningsarbetet hör inkomstprövningsreglerna och det s.k. fribeloppets nivå, antalet terminer som studiestöd skall kunna beviljas, den övre åldersgränsen för rätt till stöd, utformningen av prestationskraven för rätt till studiestöd m.m. Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) 4 kap. 14 § Genom denna bestämmelse införs en möjlighet att för deltidsstuderande i och statlig vuxenutbildning anpassa storleken av utgående studiemedel i förhållande till studiernas omfattning. Det är här fråga om en anpassning av såväl studiebidrag som lån. Enligt 4 kap. 5 § studiestödslagen har studerande rätt till studiemedel såväl vid heltidsstudier som vid deltidsstudier på minst halvtid. Av 4 kap. 13 och 24 §§ framgår dock att studiemedel endast utgår med halvt belopp även för deltidsstudier som omfattar mer än halvtid. Av den nya bestämmelsen följer att studiemedel skall kunna bestämmas i förhållande till studieomfattningen då denna ligger mellan . Förslaget har behandlats närmare under avsnitt 6. Avsikten är att regeringen eller skall meddela föreskrifter om tillämpningen. En motsvarande ändring föreslås i 7 kap. 7 § studiestödslagen för studerande med särskilt vuxenstudiestöd samt i 2 § lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa för studerande med sådant stöd. 24 § I paragrafen regleras storleken av studiebidraget i förhållande till basbeloppet. Där anges också hur stor del av en minskning av de totala studiemedlen som skall falla på studiebidraget. Ändringarna i första stycket innebär dels att studiebidraget kan beräknas annorlunda om det följer av bestämmelse som avses i 24 a §, dels att relationen mellan bidrag och lån i fall som avses i 14 § skall beräknas på samma sätt som när det gäller minskning av studiemedel på grund av den i studerandes inkomst. Ändringen i andra stycket kommenteras under 24 a §. 24 a § I bestämmelsen, som är ny, ges ett bemyndigande till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att föreskriva att den del av utgående studiemedel som utgörs av studiebidrag för studerande vid vissa utbildningar skall kunna lämnas i förhållande till tidigare studieresultat. Förslaget bakom bestämmelsen har behandlats närmare i avsnitt 5. På grund av förslaget görs ett förtydligande i 24 § om att i den utsträckning studiebidragsdelen minskas kan i stället studielån lämnas upp till det totala studiemedelsbelopp som utgår. I 24 och 24 a §§ har också markerats att det bidragsbelopp som skall kunna minskas eller ökas är det belopp som räknats fram enligt 24 § och de föreskrifter som avses där. De utbildningar som omfattas av bestämmelsen är utbildningar vid statliga universitet och högskolor, kommuners och landstings grundläggande högskoleutbildningar samt utbildningar för vilka enskilda utbildningsanordnare enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina fått rätt att utfärda examina. För statliga universitet och högskolor och för kommuners och landstings grundläggande högskoleutbildningar anges enligt 7 kap. 2 § högskoleförordningen (1993:100) omfattningen av utbildningen enligt ett poängsystem, där varje poäng motsvarar heltidsstudier . I den till högskoleförordningen bilagda examensordningen anges de poäng som krävs för en viss examen. I den utsträckning enskilda utbildingsanordnare ges rätt att utfärda examina som omfattas av examensordningen gäller poängsystemet också för dem. 24 b § I bestämmelsen ges regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer bemyndigande att föreskriva att studiemedel i form av studiebidrag till studerande vid andra utbildningar än som avses i 24 a § skall få lämnas endast för tid som enligt fastställd studieplan motsvarar utbildningens totala omfattning och längd. Denna bestämmelse kan komma att omfatta alla sådana utbildningar som inte berörs av 24 a § eller som inte ingår i den offentliga gymnasieskolan eller sådan motsvarande fristående utbildning. Bakgrunden till bestämmelsen har behandlats närmare i avsnitt 5. 7 kap. 7 § De nya bestämmelserna i tredje och fjärde stycket motsvarar innehållsmässigt den nya bestämmelsen i 4 kap. 14 §. I övrigt har några smärre språkliga justeringar gjorts i paragrafen. Förslaget till lag om ändring i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa 2 § De nya bestämmelserna i 7 kap. 7 § tredje och fjärde stycket blir genom en hänvisning i 2 § i denna lag också tillämplig för studerande med särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Det innebär alltså att storleken av det särskilda vuxenstudiestöd för arbetslösa som annars skulle lämnas får bestämmas i förhållande till studiernas omfattning om utbildningen bedrivs på mer än halvtid men mindre än heltid. Utdrag ut protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , P. , ---------------- Regeringen beslutar proposition 1993/94:156 Vissa förändringar i studiestödssystemet. ------------------------------------------------- Författningsrubrik Bestämmelser Celexnummer för som inför, bakomliggande ändrar, upphäver EG-regler eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande ------------------------------------------------- Studiestödslagen 4 kap. 14, 24 a (1973:349) och 24 b §§, 7 kap. 7 §