prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Former för ökad samverkan mellan flyktingkommissarien och andraorganisationer inom skyddsområdet, bl.a. högkommissarien för mänskligarättigheter, bör undersökas. När det gäller skydd och hjälp i enlighet med 1951års konvention uppfyller UNHCR väl sina åfeganden. I sina egnakafestrofinsatser är UNHCR förhållandevis snabb och effektiv. Organisationenbehöver dock utveckla insatser för långsiktig rehabilitering samtsamordningsfunktioner med övriga delar av FN. Det ökande anfelet katostrofer med mycket storaflyktingströmmar har inneburit att UNHCR:s verksamhet ökat mycket snabbt. Underden senaste fyraårsperioden har omsättningen ökat från 544 miljoner US dollarår 1990 till . Operationerna i framförallt f.d.Jugoslavien och har utsatt organisationen för stora påfrestningar. Detär därför angeläget att finna nya finansieringsformer, att sferka UNHCR:sadministrativa kapacitet och att finna former för att anpassa organisations-,programmerings- och personalstrakmren till den existerande verksamheten.Regeringen avser driva en sådan fortsatt reformprocess i enlighet med förslag. Regeringen beräknar att kostnaden för det svenskastödet till UNHCR för budgeferet 1995/96 kommer att uppgå till 405 miljonerkronor. /internationella handelscentrum (ITC) ITCär FN-systemets operativa organ för handelsfrämjande åtgärder till förmån föru-länderaa. Organisationen erhåller sina finansiella resurser för denadministrativa budgeten från och och för projektverksamheten frånUNDP och enskilda länder. har traditionellt varit den störstobilaterala bidragsgivaren. Verksamheten syftar till att stödja u-ländersexportinsatser och finna lösningar på handelsproblem. behov avdenna typ av bisfend tillfer, bl.a. på grand av de nya möjligheter som öppnarsig som ett resultot av uppgörelsen inom multilateralahandelsförhandlingar samt de marknadsekonomiska landvinningarna i det tidigareöstblocket. Sverigeinledde en diskussion om ITC:s framtida stmkmroch organisation i enlighet med reformtonkaraa inom det Prop. 1994/95:100nordiska . Svenska förslag om att inrätto en rådgivande för bättre styrning av verksamheten samt att skapa en globalbidragsfond godtogs i princip. Den nyvalde exekutivdirektören är storkt engageradi reformprocessen och avser därför verka för en förstorkt roll för ITCpå det handelsfrämjande området. Föratsättningen för detto är att reformprocessenkan slutföras. Regeringen beräknar medelsbehovet till 18 miljonerkronor för /96. Utbetolningen av bidrag till ITC skall görasavhängigt bl.a. av utvecklingen vad gäller de svenska reformförslagen omförbättrade styrformer och global bidragsfond. FN:snarkotikaprogram (UNDCP) skall samordna den interaationellanarkotikabekämpningen, främst inom ramen för FN:s verksamhet och svara föruppföljningen av de tre som finns inom narkotikaområdet. Narkotikaproblemet är omfattonde och globalt ochkräver intemationellt samarbete. I många utvecklingsländer är problemet närakopplat till bl.a. bristande respekt för mänskliga rättigheter och fattigdom.Regeringen avser verka för att stärka UNDCP:s roll för att engagera helaFN-systemet, inklusive de internationella finansieringsinstimtionema, inarkotikabekämpningen. Särskilt viktigt är arbetet att försöka få till sfendintegrerade FN-insatser på landnivå. Regeringen driver linjen att UNDCP måste inriktasin verksamhet på strategiska program, som sedan kan fes över av andraFN-organ. Vidare verkar regeringen för en jänmare bördefördelning och att enstörre andel av bidragen bör ges i form av programstöd isfellet för somprojektstöd. , som är , har beslutot att genomföra en smdie av samordningen av narkotikafrågomainom FN-systemet. Smdien kommer att behandla många av de frågor bedömersom centrala i syfte att kunna presentera riktlinjer för hur UNDCP på ettbättre sätt skall kunna utöva en katolytisk roll. WHO:s program mot beroendeframkaUande substonser,WHO/PSA, skall utgöra ett kunskapscentram med betoning på att samla in,utveckla och sprida information kring frågor om missbrak av alkohol, narkotikaoch tobak. Det ligger väl i linje med den svenska synen på dessa frågor. Regeringen beräknar medelsbehovet för bidrag tillden multilaterala narkotikabekämpningen för budgeferet 1995/96 till 66 miljonerkronor för insatser i utvecklingsländer genom UNDCP och WHO. Budgetering avinternationella förhandlade bidrag Bidragen till Världsbankenoch de regionala utvecklingsbankema utgörs 87 avåtoganden för perioder . Medlemsländema förhandlar Prop.1994/95:100 normalt om storleken av påfyllnad till de olikabankernas Bilaga 4 utvecklingsfonder. Resurserna från en sådan påfyllnadanvänds sedan successivt över , i fall ungefäråtto år. Medlemsländeraa faststoller vid förhandlingama sina respektive bidragför hela påfyllnadsperioden. Budgetering av bidragen till hartidigare skett så att det i varje års budget anslagits en summa motsvarande dettofela svenska årsbidraget. Detto har sedan erlagts i form av en skuldsedel somdeponerats i . Då organisationen begärt att få tillgång till dessaresurser har medel dragits från summan på skuldsedeln. Dessa dragningar hargjorts först när organisationen behöver resurser för utbetalningar tillgodkända projekt. Genomgående har dock de anslagna medlen överstigit bankernasutbetalningar varför budgetmedel har ackumulerats under en följd av år. Dessamedel härrör från åtoganden i tidigare pålyllnader som på detta sätt kommit attbyggas upp under anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. Budgeteringssystemet för det svenska bidraget tillInteraationella Utvecklingsfonden () ändrades /92. Numeraanslås endast ett belopp motsvarande IDA:s beräknade dragningar på skuldsedlarnaunder det akmella budgeferet. minskar de ackumulerade budgetmedlen itokt med att dragningar från tidigare påfyllnader fortsätter. Det nya systemet innebär att anslagen till varjeIDA-pålyllnad fördelas över ett större antol år genom att medel anslås så längesom lDA:s dragningar från motsvarande skuldsedlar pågår. Därigenom måste medelanslås för dragningar från flera påfyllnader . kommer dock deårliga anslagen och de beräknade dragningaraa att ligga på samma nivå. Regeringen avser införa samma budgeteringssystemför de regionala utvecklingsfonderna; Asiatiska (AsDB) ochAsiatiska utvecklingsfonden (AsDF) fr.o.m. nästo påfyllnad i respektive fond. (, och ) Världsbankenutgör den i särklass störsto enskilda källan för offentligtutvecklingsbistånd och lån till u- och östiänder. har också fåtten viktig roll att stödja omvandlingen av planekonomierna i Central- ochÖsteuropa samt f d. Sovjemnionen. Sedan dessa länder blivit medlemmar harbanken blivit en global instimtion där näston alla världens länder ingår.Världsbanken består av den interaationella återappbyggnads- ochutvecklingsbanken () och den internationella utvecklingsfonden (). IVärldsbanksgmppen ingår även det internationella finanseringsbolaget (IFC), detmultilaterala investeringsgarantiorganet (MIGA) samt det intemationella centretför biläggande av investeringstvister (ICSID). övergripande mål är att bisfeutvecklingsländeraa att bekämpa fattigdomen och förbättra levnadsstondardengenom hållbar tillväxtoch investeringar i mänskligt kapitol. Sedan slutet på 1980-tolet Prop.1994/95:100 harVärldsbanken förstorkt sin inriktning på fattigdomsbekämpning och Bilaga 4 långsiktigautvecklingsfrågor, vilket överensstommer väl med svenska Banken ger lån till projekt i den offentiiga sektom ochstrakmranpassningprogram, tillhandahåller ekonomisk rådgivning och experthjälpsamt verkar som katolysator för andra investeringar och som samordnareav multilateralt och bilateralt bisfend på landnivå. ger långfristiga lån på marknadsrelateradevillkor till låg- och medelinkomstländer. Budgeferet 1993/94 uppgick nyalåneåtaganden till . ger lån till de fattigaste u-länderaa påsärskilt förmånliga villkor. De nya åtogandena under budgeferet 1993/94 uppgicktill . Målen för IDA-utiåningen ligger väl i linje medSveriges biståndspolitiska mål. I samband med den nionde påfyllnaden fastslogsföljande tre riktlinjer som kom att gälla även för den tionde påfyllnaden:fattigdomsbekämpning, ekonomisk anpassning och tillväxt, samt en miljömässigthållbar utveckling. Dessa huvudprioriteringar bör ligga fast även för den elftepåfyllnaden som kommer att börja förhandlas . En avhuvudfrågoraa under 11 fömtses bli hur banken praktiskt ska gå tillväga föratt genomföra de riktlinjer för utlåningen som fastställdes under 9 och 10. innehar sedan augusti 1994exekutivdirektörposten för den nordisk/baltiska valgrappen i fören period av . har även det nordiskasamordningsansvaret. genomförde en utvärdering avsin totala låneportfölj, den s.k. Wapenhansrapporten. Utvärderingen visade påett antal brister, t.ex. att många projekt var otillräckligt förankrade ilåntagariänderna och att uppföljningen av genomförandet inte vartillfredsställande. Detto har lett till en storkare betoning av behovet av attbanken och mottogarlandet gemensamt utformar projekt samt på att förbättra ochstödja genomförandet av projekt. och har varit mycket aktiva idenna process. Regeringen avser bevaka att utvärderingens rekommendationer fortsattföljs upp i bankens arbete. drivna politik om behovet avlångsiktighet och hänsyn till de sociala och miljömässiga dimensioneraa harvunnit god genomslagskraft i och utgör numer principer att beaktoi all verksamhet. Satsning på utveckling av mänskliga resurser genom t.ex.utbildning, hälsobefrämjande åtgärder och insatser för att storka kvinnors ochflickors simation har fått allt större tyngd i bankens verksamhet. Väridsbankenhar sedan ett antol år tillbaka alltmer markerat betydelsen av miljö och desskoppling till utveckling. Banken betonar vikten av att miljöhänsyn fullt utintegreras i verksamheten. Regeringen avser att driva att denna helhetssyn fårfullt genomslag i alla led av bankens verksamhet. kritiserade finansiering av ett antolstora vattenkraftprojekt där befolkningsomflyttningar varit nödvändiga har lett till att banken genomfört en översyn av samtliga berörda projekt för . Översynen visar bl.a. att bankens riktlinjer för befolkningsomflyttningar, som är de mest långtgående och genomarbetode 89 man kan finna hos enutvecklingsinstimtion, inte helt har kunnat följas. Som en följd av översynenhar efterlevnaden skärpts. kommer att Prop. 1994/95:100 noga följa hur dessa riktlinjer följs upp. Från svenskt och nordiskt håll har man i bankensstyrelse förespråkat en större öppenhet. Den nya informationspolicysom bankens styrelse godkänt gör betydligt mer material tillgängligt för enintresserad allmänhet. Den bl.a. nordiska linjen om ökad selektivitet ibankens verksamhet har fått genomslag. Som ett resultot av detto förväntasbankens verksamhet alltmer fokuseras på hållbar miljö, mänskliga resurser, ochden privato sektorns utveckling. Den privato sektoms centrala roll för ettlands utveckling föratses bli en av bankens störsto utmaningar dåalltmer av resursöverföringen kommer att besfe av privato kapitolflöden direkttill den privafe sektora. En annan fråga som man från nordiskt håll drivitunder är att banken bör eftersträva en bättre arbetsfördelningoch ett samarbete med andra aktörer på den internationella arenan. Bankenskomparativa fördelar borde därigenom bättre kuima användas. finansieras genom bidrag från medlemsländema.Den senaste, och tionde påfyllnaden avser den treårspericxl som började 1 juli1993 och uppgår till ca . har utfast drygt 2,8miljarder kronor . kommer förhandlingar om denelfte påfyllnaden för att påbörjas. Förhandlingarna föratsesavslutos före . Givet att IDA:s inriktning och utformning ävenframledes ligger väl i linje med de svenska biståndspolitiska målen, börbidragsandelen till 11 fortsatt ligga på en rimlig nivå. har i några fall beslutot att delar avbudgeterade och outnyttjade skuldsedlar tillfälligt fått användas för andraangelägna och ofömtsedda önskemål (i och det fomaJugoslavien och för katastrofinsatser). Under budgeferen 1990/91, 1991/92 och1992/93 har av tidigare lagda skuldsedlar fram till och medden åttonde påfyllnaden, tiUfälligt togits i anspråk för sådana insatser. Dessamedel måste successivt budgeteras som återlägg för , så att feckning finnsnär dragning på tidigare gjorda åtoganden skall ske. Återläggningen måste avslutos senast budgeferet1999 dvs. sisto året för dragningar på 8. Denna process påbörjades underbudgeferet 1994/95 med en försfe återläggning på . Detåtersfeende beloppet kommer att fördelas under de kommande budgeferen framt.o.m. budgeferet 1998/99. Under /96 kommer det tredjeårsbidraget till 10 samt det första årsbidraget till 11 att erläggas.Dragningaraa sker . För 9 används i huvudsak tidigareuppbyggda reserver. Regeringen beräknar underbudgeferet för bidrag till Intemationella utvecklingsfonden (). IFC bildades och har som målsättning attfrämja ekonomisk utveckling i genom att medverka till upprätfende av privato företog och främjande av produktiva privato investeringar i . alltviktigare roll som privato investeringar spelar för länders utveckling harlett till att IFC kommit att få en allt större betydelse. Varje Prop.1994/95:100 investering måste bidra till utvecklingen av ekonomin imottogarlandet Bilaga 4 samt ge avkastning. IFC arbetade under verksamhetsåret aktivt med attsöka uppnå en högre grad av diversifiering av såväl land- som sektorfördelning.IFC strävar efter att öka sin verksamhet i , bl.a. genom despecialverksamheter inom IFC, s.k. faciliteter, som är riktade mot . Detbetydande antol länder som befinner sig i en övergångsfas mellan planekonomioch fungerande marknadsekonomi kommer att ytterligare öka behovet av det stödsom kan erbjudas av IFC Antolet special verksamheter inom IFC ökar. Dessaspelar en viktig roll för utveckling av små- och medelstora företog i u-länder.Specialverksamheteraa finansieras med särskilda medel från medlemsländer.Utrikesdepartementet ansvarar för samordning av dessa insatser medan beredningoch uppföljning fn. främst sker genom SwedeCorp. IFC är en av de effektivaste kanaleraa förmultilateralt bisfend till privatsektoratveckling. bör därför fortsättoatt stödja IFC:s verksamhet. IFC bör dock eftersträva en bättrearbetsfördelning och ökat samarbete med t.ex. Världsbankensprivatsektoravdelning, regionalbankerna och FN-systemet, för att bättre utnyttjasina komparativa fördelar. aktiekapital är nu uppe i . andel i den allmänna kapitalökningen är dvs. 11,7miljoner dollar. Detfe bidrag skall inbetolas . Under budgeferetkommer det fjärde årsbidraget att betalas. En viss reservation finns påanslagsposten. Regeringen beräknar medelsbehovet för samarbetetenligt ovan till budgeferet 1995/96. Afrikanskautvecklingsbanken och Afrikanska utvecklingsfonden Afrikanskautvecklingsbankens målsättning är att främja ekonomisk utveckling och socialaframsteg i medlemsländeraa i . Fattigdomsbekämpningen utgör en centraldel i denna målsättning. Under 1980-tolet ökade bankens utiåning kraftigt ochdet finns nu allvarliga kvalitetsbrister i bankens utiåning. Banken har haft enöverdriven utiåning till icke kreditvärdiga länder, vilket medfört omfattondebetolningseftersläpningar. verkar för kvalitetsförbättring i bankensutiåning i enlighet med en redovisad utvärdering liksom för en ökadreservuppbyggnad och en minskning av låneportföljen i icke kreditvärdigaländer. Någon ny ökning av bankens kapitol under detnärmaste året är inte akmell, varför något medelsbehov ej föreligger underdenna delpost. Den senaste överenskommelsen om en resurspåfyllnadi Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) slöts i febraari 1991 och omfattode ca3,. faststolldes principema för verksamhetensinriktning under 1991-93. Fördelningen av fondens medel mellan olika låntogarländerbaseras på en löpande värdering av länderaas förmåga att uppnå resultot avseende ekonomisk politik, resursfördelning och Prop. 1994/95:100fattigdomsbekämpning samt en miljömässigt hållbar utveckling. AfDFs Bilaga 4verksamhet styrs därmed av principer vilka överenssfemmer väl med den svenskasynen. Kvalitetsproblem i AfDBs utlåiung gäller även förAfDF. Förhandlingar om en sjunde påfyllnad av AfDF:s resurser inleddes undervåren 1993. verkar för en förbättrad kvalitet i AfDF:s verksamhet ochåtgärder för att sferka Bankgrappens finansiella sfeUning. Den svenskabidragsandelen till AfDF VII kommer att vara beroende av i vilken månpåfyllnadsförhandlingaraa leder till ett tillfredssfellande resultot i dessafrågor. Förhandlingarna är ännu inte avslutode och för budgeferet 1995/96fömtses således inget medelsbehov under denna delpost. Asiatiskautvecklingsbanken (AsDB) och Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) Asiatiskautvecklingsbanken skall främja ekonomisk och social utveckling i medlemsländemai och . har verksamheten alltmer kommit att förändras från mer traditionell projektfinansiering till ettbredare angreppssätt för att främja fattigdomsbekämpning, kvinnors roll iutvecklingsprocessen, utveckling av de mänskliga resurserna och en miljömässigthållbar utveckling. Denna utveckling har accenmerats under de senasteåren inte minst i överenskommelsen om en Qärde ökning av bankens kapifel. Därfastslås att av bankens totola utlåningsvolym före årtiondets slutskall styras till de sociala sektoreraa eller användas för miljöändamål.Bankens främsto interna mål är att öka kvaliteten på långivningen för attdärigenom uppnå störsto möjliga utvecklingseffekt. Detto har resulterat i enomorganisation av verksamheten där den strategiska planeringen för varjelåntogarland sätts i centtiim. ingår i en valgrapp som besfer av de övriganordiska ländema, och . Valgruppen har underkapitolökningsförhandlingarna spelat en klart pådrivande roll för attåstodkomma denna breddning av bankens verksamhet. De principer som liggertill grund för långivningen speglar i stor utsträckning de svenskabiståndsmålen, och dessa principers genomslagskraft har förstorkts genom densenaste kapitolökningen. Under det kommande budgetåret förväntos den sjundepåfyllnadsförhandlingen av Asiatiska utvecklingsfondens resurser to sin början.Från givarländema finns inför förhandlingaraa ett uttolat att banken skallstorka sin profil som utvecklingsinstimtion. Utgångspunkten för det svenskaagerandet bör vara hur banken implementerat det övergripandefattigdomsmålet och hur denna roll kan sferkas. slutfördes förhandlingaraa om den fjärdeökningen av bankens kapital, som därmed fördubblades till . Av ökningen skall betolas in och resten utgörs av garantikapitol. bibehöll sin tidigare kapitalandel på , vilket innebär att ett belopp på1,skall betolas in . Det Prop.1994/95:100 är troligt att det försto bidraget till den Asiatiskautvecklingsbanken 4 kommer att inbetolas under budgeferet. Dettobidrag förväntos rymmas inom för ändamålet redan avsätto medel. Förbudgeferet 1995/96 föreligger således inget medelsbehov under denna delpost. Regeringen beräknar att det fjärde och sistoårsbidraget till den Asiatiska utvecklingsfondens sjätte påfyllnad underbudgeferet uppgår till . Interamerikanskautvecklingsbanken (IDB) Deninteramerikanska verksamhet har under näston ett årtionde istor utsträckning präglas av målsättningen att främja den pågåendestrakmranpassningen i låntogarländeraa. skall en betydande del avutlåningen riktos till de allra fattigaste befolkningsgrupperna, stöd attstärka kvinnornas roll i utvecklingsprocessen, miljö och främjande avsmåföretogande. Den åttonde ökningen av bankens kapitol ochpåfyllnaden av fondens resurser (IDB 8) grandar sig fortfarande på samma mål,men syftar dämtöver till att ytterligare fördjupa bankensfattigdomsorientering. Detto uttrycks som att medan problemen med denfinansiella skulden i är på väg att lösas, måste under resten av90-tolet den "sociala skulden" åtgärdas. De mål man sätter upp fördetto arbete är fattigdomsreduktion, social jämställdhet, modernisering ochintegration samt en miljömässigt hållbar utveckling. Bankens interna mål är att förändra sinberedningsprocess så att den förstärker den strategiska planeringen pålandnivå. Detto har resulterat i en ny organisation med ökad landfokusering ochen storkt roll för de landkontor som finns i varje mottagarland. Banken kandärmed spela en konstraktiv roll i dialogen med sina låntogarländer. Under det kommande budgetåret bör Sverigeprioritera implementeringen av IDB 8, såväl organisatoriskt som påpolicyområdet. Särskilt bör bankens val av målgmpper för projekt uppmärksammasför att garantera att de fattigaste befolkningsgrapperna nås. avslutades förhandlingarna om IDB 8.Mot bakgmnd av förhandlingarnas överensstämmelse med svenska prioriteringar ochdet faktum att möjligheter gavs för att förändra styrkebalansen i banken tillde icke-regionala ländernas fördel, ökade sin andel till . Dennaförstärkning av bankens multilaterala karaktär resulterade också i ytterligareen icke-regional plats i styrelsen. Totolt ökades bankens kapital med 40miljarder US dollar, av vilka skall betolas in. Det sammanlagdaaktiekapitolet uppgår därmed till ca . Åtaganden omtotalt I miljard US dollar till Bankens koncessionella fond (FSO) avsedd för defattigaste låntogarländeraa fastställdes också. För vidkommandeinnebär förhandlingsresultatet totalt utfästelser om bidrag på , vars dragningar fördelas över en tioårspericxl. Motdenna bakgrund, och med hänsyn tagen till svenska åtoganden i tidigare kapitolökningar,uppskattor regeringen medelsbehovet under Prop. 1994/95:100 /96 till . - Nordiskautvecklingsfonden (NDF) NDFär en nordisk bisfendsinstimtion för finansiering av utvecklingsprojekt, somfrämjar ekonomisk och social utveckling i och som är av nordisktintresse. Särskild vikt läggs vid projekt med positiva miljöeffekter.Utlåningen sker på mycket förmånliga villkor, motsvarande dem som erbjuds avIDA. Fonden ger krediter endast i samfinansiering med andra finansiärer, främstandra multilaterala finansieringsinstimtioner. Fondens grandkapital uppgår till 250 miljoner SDR.Den svenska andelen uppgår till av det totola kapitolet i enlighet medetoblerad nordisk bördefördelniiig. NDF har undertecknat avtal om drygt fyrtio kreditertill ett sammanlagt värde av ca 160 miljoner SDR. Till fonden har hittillsinbetolats 90 miljoner SDR. Den svenska andelen av ännu inte inbetolt kapitoluppgår till 40 miljoner SDR, vilket med dagens växelkurser motsvarar ca 650miljoner kronor. NDF:s verksamhet ligger väl i linje med de svenskabiståndspolitiska målen. De mjuka kreditvillkoren gör fonden till ettvärdefullt instmment i synnerhet i fattigare länder. Fattigdomsbekämpning,miljöhänsyn och strävan att förbättra kvinnors ställning är viktiga prioriteringari kreditgivningen. NDF har etoblerat ett gott samarbete med andra multilateralafinansieringsinstimtioner och på det sättet bidragit till den nordiskaprofileringen i dessa viktiga instimtioner. kommer att under 1995utvärdera NDF:s verksamhet. Resultotet av utvärderingen kommer att ligga tillgmnd för det svenska agerandet vid de förhandlingar om kapitalpåfyllnad av NDFsom väntos genomföras under budgeferet. Regeringen beräknar medelsbehovet förbudgeferet 1995/96 till . - Internationellajordbraksutvecklingsfonden () är att hjälpa de fattigaste delaraa av befolkningen i defattigaste länderaa att höja sin levnadsstandard genom bl.a. ökadjordbmksproduktion. kännetecknas bl.a. av att fauigdomskriteriet ärtydligt inskrivet i organisationens stadgar samt av den relativt betydande rollsom mottagarländerna har i organisationens styrning. Verksamheten präglas avsmåskalighet och innovation. Det finansiella ansvaret för har delats mellanOPEC- och . OPEC-iändernas försämrade ekonomier har emellertidmedfört att denna form av biståndssamarbete utsatts för allt störrepåfrestningar. För att skapa föratsättningar för framgångsrikapåfyllnadsförhandlingar har en särskild kommitté gjort en översyn av stmkmr-, inflytande- och resursbehovsfrågoraa inom . Kommittén har föreslagit genomgripande reformer, bl.a. övergång från ett kategoriindelat " medlemssystem till ett kategorilöst samt ändringar i fråga om Prop.1994/95:100 röstfördelningsregler och styrelserepresentotion.