prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Kv.Aurora, Brandkontoret, parkeringsgarage, förråd och bokmagasin bostäder (95 st): Cephalus, kv. lason, kv. Ormsaltaren, brf Jungfiim,brf Älgen och . Bostadsfastigheten i kv. Milon har förvärvats avriksdagen och är inflytttiingsklar (17 bostäder) Totalt disponerar till en omfattning avca 120 000 kvm BTA (totalarea). Uppgiften exkluderar bostäder. Arbetetmed projektering och ombyggnad av lokalema i kv. Neptimus och samtservicekulvertar under och Storkyr-kobrinken pågår med deninriktning och enligt den tids- och kostaads-plan som redovisades ianslagsframstälhiingen /94. Kostnadsplanen justerades dock i sambandmed beslut (KU 1992/93:33, rskr 1992/93:367/368) enligt följande: 1993/94 1994/95 1995/96 Medelsbehovetför 1994/95 uppgår således, i enlighet med den juste- Prop. 1994/95:100 radekostaadsplanen, till . Till detta kommer vissa Bilaga 16 underarbetet tillkommande kostaader exempelvis för arkeologiska imdersökningar,anslutning av kulvert till Brandkontoret, fasadändring i kv. motGråmunkegränd, presskonferensrum i och butiksevakuering. Totalt uppgårdessa kostaader till ca . Ufrednings- och projekteringsarbetet avseende åtgärder föratt långsiktigt säkra grundvattennivån på pågår och kommeratt fortsätta /96. Det pågående uttedningsarbetet har dock visat attytterligare altemativ till lösning bör prövas innan definitiv ställning tastill vilken metod som slutligen skall användas. tilldelade medelbedöms täcka även det fortsatta uttedningsarbetet /96. Erforderligamedel för att genomföra produktionsskedet torde kurma framställas i 1997 årsbudget, varvid även en realistisk tidsplan bör kuima presenteras. Insatser beräknas för vissa arbetsmiljö- ochventilationsinvesteringar samt handikappanpassningar av hus. Medelavsätts för ombyggnad av postsorteringsrummet i väsfra delen av Riksdagshusetför att effektivisera hanteringen av inkommande post och hanteringen avriksdagstryck. Kostaadema för fastighetsdrift, fastighetsimderhåll,reparationer m.m. avseende egna fastigheter och bostadshus harberäknats till . Hyresintäkter för lokaler och bostäder imotsvarande fastigheter har beräknats till resp. 8 149 000 kr.Kostaadema för inhyrda lokaler uppgår till . 1 och med att fastighetemai kv. och tas i ftill drift kan vissa av förhymingamaavslutas och kostaadema därmed minskas. att till byggnader m.m.för /96 anvisas ett reservationsanslag på . Bilaga 16 B 1. 1993/94 Utgift 29 732 000 1994/95 Anslag 32 280 000 1995/96 Förslag 50 437 000 ombudsmän övervakar att de som utövar offentligverksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fiillgör sinaåligganden. Ombudsmännen skall vidare verka för att brister i lagstiftningenavhjälps. Ämbetet har i anslagsframställningen redovisat ettbudgetförslag /96 som omfattar . Det gäller för JO-ämbetetatt lika effektivt som tidigare kunna handlägga inkommande klagomål frånenskilda frots att antalet klagomål för femte året i följd ökat markant ochunder irmevarande och närmast kommande verksamhetsår beräknas överstiga 4 700.Verksamhetsmålet /96 är att, med bibehållen kvalitet iärendehanteringen, hålla ärendebalansema på samma nivå som /93och bedriva inspektionsverksamhet, som har en klar rättssäkerhetsfrämjandeeffekt, i ungefär samma omfattning som . Det är inte möjligt att uppnådet angivna verksamhetsmålet med oförändrat antal föredragande. Det är därförnödvändigt att JO erhåller begärda medel till personalförstärkning - enföredragande. Vidare måste JO ha tillräckliga resurser för att kunna ta deinitiativ som föranleds av sådana särskilda händelser i samhället som naturligenbör bli föremål för JO:s uppmärksamhet. För att ytterligare effektiviseraärendehandläggningen kommer JO att intensifiera samarbetet med riksdagensförvaltningskontors ADB-enhet imder 1995/96. har inget att erinra motJustitieombudsmännens medelsberäkning. Det far ankomma på konstitutionsutskottetatt ta ställning till lämpliga åtgärder för att komma till rätta medärendebalansen. att till ombudsmän, , för /96 anvisas ett ramanslag på . B 2.Riksdagens revisorer . Bilaga 16 1993/94 Utgift 11423 000 1994/95 Anslag 11891000 1995/96 Förslag 25 346 000 revisorer har till uppgift att på riksdagensvägnar granska statlig verksamhet. Uppgiften är till övervägande delen avförvaltningsrevisionen karaktär, och syftet med revisoremas granskning är attfrämja ett effektivt utbyte av de statliga insatsema. Dessutom granskarrevisorema som extemrevisorer , den inre riksdagsförvaltningen,ombudsmän och Stiftelsen . Riksdagsufredningen har i delbetänkandet Reformerariksdagsarbetet (1993/94:TK1) lämnat förslag om ett program för att reformeraoch fömya riksdagsarbetet. En av huvudpunktema avser en ökad satsning påuppföljning, utvärdering och revision. Som ett led i en sådan satsning harutredningen föreslagit en förstärkning av revisorers kansli. har ställt sig bakom de principer förförstärkning av revisionen som Riksdagsufredningen föreslagit (KU 1993/94:18,rskr. 1993/94:427). Den slutiiga omfattningen av resurstiUskottet till Riksdagensrevisorer har dock inte tagit ställning till utan föreslår att bl.a.frågan om utvecklingen av relationema mellan revisorer ochRiksrevisionsverket ytterligare utteds. Med hänvisning till en sådan uttedningbegränsar sitt beslut till vad Riksdagsufredningen anger som etapp 1.Det innebär ett resurstillskott om sex tjänster. Med ett sådant resurstillskottanser att det blir möjligt att påböija det närmare samarbetet mellanutskotten och revisionen som ufredningen föreslagit. Mot bakgrund av beslut om en förstärkning avRiksdagens revisorers kansli har revisorema till finansutskottet den 27september 1994 överlämnat en komplettering till revisorers fördjupadeanslagsframställning för budgetåren 1994/95-1996/97. I denna komplettering harrevisorema justerat beräkningama i enlighet med den av i junibeslutade utbyggnaden med sex tjänster. Framställningen om resursförstärkningenuppgår till ett belopp om . bereder för närvaranderevisoremas framställan om resursförstärkningen. Bilaga 16 Revisorema har i den fördjupadeanslagsframställningen för perioden /95-1996/97 närmare utvecklatmöjlighetema att belysa verksamhetens resultat och lämnat en fördjupadresultafredovisning avseende skrivelser till /92.1redovisningen har framför allt genomslaget i och massmediabehandlats. Men en uppföljning har också gjorts av vilka åtgärder somregeringen och myndighetema kan anses ha vidtagit med anledning av revisoremasgranskningar. Revisoremas sammanfattande bedömning i den fördjupadeanslagsframställningen är att verksamheten tillmäts en successivt ökadbetydelse av såväl statsmaktema som massmedia. Revisoremahar även gjort en närmare uppföljning av skrivelsema till under1992/93. Då avgavs fem skrivelser, varav behandlat fyra.Samtliga fyra har fatt en aktiv utskottsbehandling och i samtliga fem fall haren eller flera motioner väckts till . Tre av skrivelsema har helteller till stora delar bifallits av och en skrivelse till vissadelar. 1 samtliga fyra fall har beslutat om ett eller fleratillkännagivanden. Fyra av granskningarna har väckt betydande uppmärksamhet imassmedia. /94 har revisorema avlämnat sju skrivelser till riksdagenoch i övrigt publicerat bl.a. elva rapporter och förstadier. Av de sjuskrivelsema har under verksamhetsåret behandlat fyra. Samtliga dessafyra skrivelser blev föremål för en aktiv behandling i utskotten. Riksdagenställde sig bakom flertalet av de synpunkter och förslag som revisoremaframfört i de fyra skrivelsema. Tre av granskningarna väckte betydandeuppmärksamhet i massmedia, fre viss uppmärksamhet och en mera begränsaduppmärksamhet. beslut omen utbyggnad av revisoremas kansli i enlighet med vad i Riksdagsufredningenangavs som etapp 1 innebär att resursbehovet för det förlängda budgetåret1995/96 beräknas uppgå till enligt nedan redovisadesammanställning. Ramanslag,tkr (Förslag) (12 månader) (18 månader) Specificering av ökningen Prop. har inget att erinra motRiksdagens revisorers medelsberäkning. Det far ankomma på finansutskottet attslutligen pröva revisorers anslag /96. att till revisorer ochderas kansli för /96 anvisas ett ramanslag på . 1994/95:100Bilaga 16 Lag om ändring i lagen (1994:1066) om statiigt bidrag tillpartigmppema i Härigenom föreskrivs att 5 och 10 §§ lagen (1994:1066) omstatligt bidrag till partigmppema i skall ha följande lydelse. En partigmpp som förefräder ettregeringsparti är berättigad till ett grundbelopp. Var och en av övriga partierär berättigad till två grundbelopp. En partigmpp som förefräder ettregeringsparti är berättigad till ett grundbelopp. Var och en av övriga partierär berättigad till 2,5 grundbelopp. Bidraget är avsett före ufredar-, assistent- ochkontorshjälp åt riksdagsledamötema. Bidraget bestäms för ett budgetår i sänderav förvaltningsstyrelse. Bidraget beräknas efter kostaaderför en assistent per /re ledamöter. Bidraget är avsett före ufredar-, assistent- ochkontorshjälp åt riksdagsledamötema. Bidraget bestäms för ett budgetår i sänderav förvaltningsstyrelse. Bidraget beräknas efter kostaaderför en assistent per två ledamöter. Denna lagfräder i kraft . Beräkningen av bidraget enligt 10 § skall dockunder tiden till och med den 31 december 1996göras efter en assistent för 2,5 ledamöter. *"'»* "789, S,oc..o,., ,, Bilaga 17till budgetpropositionen 1995 1994/95:100Bilaga 17 Utgifternaför räntoma på statsskulden, m.m. under det kommande budgetåret och det anslagsom förs upp i statsbudgeten för att täcka mellanskillnaden mellanränteintäkter och ränteutgifter rörande statsskuldräntoma sora riksdagengodkänner, är av natarliga skäl svåra att beräkna. Utvecklingen det kommandehalvåret av bl.a. ränteläge och valutakurser påverkar ränteberäkningama.Beräkmngen av statsskuldräntoma baseras på underlag från ochpå de ränteantaganden som redovisas i den preliminära nationalbudgeten (bilaga1, avsnitt 4). I de redovisade ränteutgiftema ingår utgifter i form avunderkurser som uppstår i samband med emissioner avstatsobligationslån. De utgifter som dessa underkurser genererar leder tillökade ränteutgifter under emissionsåret men lägre ränteutgifter under följandeår. har förslagen ibudgetpropositionerna reviderats i kompletteringspropositionema. Regeringenförordar även att endast ett preliminärt belopp förs upp i förslaget tillstatsbudget för nästa budgetår Regeringen kommer, på gmndval av fömyadeberäkningar från , att återkomma till ikompletteringspropositionen med förslag till anslag för räntor påstatsskulden. I avvaktan härpå har, mot bakgmnd av budgetförslaget i övrigt,anslaget Räntor på statsskulden, m.m. preliminärt förts upp med 129 miljarderkronor i statsbudgetförslaget. i avvaktan på slutligt förslag i ämnet, till Räntorpå statsskulden, m.m. för /96 beräknar ett förslagsanslag på . 1 1994/95. gotab 47509, 1994 Bilaga 18till budgetpropositionen 1995 1994/95:100Bilaga 18 Förtackande av ofömtsedda utgifter finns i statsbudgeten, vid sidan av deutgiftsanslag som finns uppförda under de olika huvudtitlama, ett särskiltförslagsanslag uppfört. Anslaget är i statsbudgeten för innevarande budgetåruppfört med . Det tas i anspråk efter beslut av regeringen ivarje särskilt fell. Förstredovisas de utgifter som har täckts genom medel som enligtregeringsbeslut har anvisats från detta anslag. Redovisningen är uppställddepartementsvis efter de departement i vilka ärendena har beretts: UtrikesdepartementetUtbetalning av medel efter förlikning enligt den europeiska konventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna m.m., regeringsbeslut1994-02-24............................. 240 000 regeringsbeslut1994-08-18.............................. 50 000 Utbetalningav ersättning enligt dom av europeiskadomstolen för de mänskliga rättighetema, regeringsbeslut1994-03-178............................. 15 000 Utbetalningav medel på grand av skadegörelse vid utländsk ambassad, regeringsbeslut1994-06-23.............................. 87 506 Beslut avseendeskadegörelse vid utländska ambassader, regeringsbeslut .............................. 1 000 Utbetalning av medel förskredförebyggande SocialdepartementetErsättning till J. 1 1994/95. Utbetalning av medel till järnvägskonsortiums donationsfond, regeringsbeslut Prop.1994/95:100 BUaga 18 NäringsdepartementetErsättning för utgivet skadestånd, regeringsbeslut . . . . CivildepartementetErsättning pga skador i samband med polisingripande, regeringsbeslut . . . . Regeringen bör även i fortsättningen kunna disponera medelför täckande av utgiftsbehov som inte kan överblickas vid statsbudgetensfestställande. Regeringen förordar därför att det i förslaget till statsbudgetför nästa budgetår förs upp ett anslag för ändamålet. Anslaget bör i princip fådisponeras endast för utgifter som är av så brådskande art att respektiveärende inte himier underställas och att utgiftema inte lämpligen kantäckas av andra medel som står till regeringens förfogande. Härmed avses ävenatt anslaget inte får tillgodose behov som omtalas i 9 kap. 3§ tredje stycketregeringsformen, dvs. behov av medel för rikets försvar under krig, krigsferaeller andra utomordentliga förhållanden. Vissa speciella ändamål bör vidarefå tillgodoses med medel från anslaget till ofömtsedda utgiften Under en läng följd av år harriksdagen bemyndigat regeringen att, under fömtsättning att andra medel intestår till förfogande för ändamålet, från detta anslag utbetala belopp, somstaten genom lagakraftvunnen dom har ålagts att betala. Detta bemyndigande harmed verkan fr.o.m. /62 utvidgats till att omfetta också beloppsom staten till följd av skada i samband med statlig verksamhet efteruppgörelse har åtagit sig att ersätta. Motsvarande bemyndigande, som iimefettarbl.a. ersättningar på gmnd av dom meddelad av den europeiska domstolen förmänskliga rättigheter i mål som handläggs enligt den europeiska konventionenangående mänskliga rättigheter m.m., liksom förlikningsersättningar i sådanamål, bör ges åt regeringen för nästa budgetår. Med anledning av prop. 1948:282medgav (bet. 1948:SU207, rskr. 1948:406) att från anslaget tillofömtsedda utgifter skulle tills vidare under /49 få utgåersättning för förlust av eller skada på egendom utom riket till personer, somuppehöll sig utomlands och som var i rikets tjänst, liksom till derasfkmiljemedlenmiar och personliga tjänare. Ersättning skulle utgå efter sammagmnder som under budgetåren 1943/44-1946/47 hadetillämpats i fråga om motsvarande ersättningar Prop. 1994/95:100 förförluster som hade uppkommit på gmnd av krigsförhållandena Bilaga 18 (prop.1944:183, bet. 1944:SU147, rskr. För budgetåren 1949/50-1994/95har lämnat motsvarande bemyndiganden. Regeringen bör få bemyndigandeatt på sanmia villkor befela ut ersättning för skador av ifrågavarande naturunder näsfe budgetår. Med anledning av prop. 1951:38 medgav (bet. 1951:SU422, rskr. 1951:63) att från anslaget till ofömtsedda utgifterskulle tills vidare under budgetåren 1950/51 och 1951/52 utgå ersättmng förskador på egendom inom landet, vilka hade uppkommit genom de tidigarekrigsförhållandena. För budgetåren 1952/53-1994/95 har lämnatmotsvarande bemyndiganden. Med hänsyn till att krigsskador, exempelvis genomminsprängning, fortferande kan tänkas förekomma, bör regeringen få riksdagensbemyndigande att även under nästa budgetår på oförändrade villkor betala utkrigsskadeersättningar. Regeringen anser att anslaget till ofömtseddautgifter, i likhet med innevarande budgetår, bör tas upp med . Det bör ankonmia på regeringen att i efterhandanmäla till vilka utgifter som täckts genom att medel anvisats frånanslaget. till Oförutsedda utgifter för /96anvisar ett förslagsanslag på . gotab 47510, 1994 Bilaga 19 till budgetpropositionen 1995 Beredskapsbudget 1994/95: loo för totalförsvarets civila del Bil. EnUgt9 kap. 3 § regeringsformen skaU förefe budgetreglering för närmastföljande foudgetår eUer, om särskUda skäl föranleder det, för annanfoudgetperiod. Vid denna budgetreglering skaU foeakfe foehovet avmedel för rikets försvar under krig, krigsfera eUer andra utomordentUgaförhållanden. Utgifter för förstärkning av försvarsfoeredskapen kan täckas på principieUt fyra olika sätt. Utgiftema kan täckas genom att försfegsansfeg påsfetsfoudgeten överskrids. Detfe gäUer dock inte utgifter för åtgärder som skaUfoelasfe sådana anslagsposter som har maximerat. Vissa möjUgheter tiUfinansiering kan även ske genom att utayttja den ansfegskredit som är koppfedtiU ramansfegen. Regeringen kan vidare i proposition hemstäUa attriksdagen foevUjar särskUda medel på tiUäggsfoudget. Detfe fömtsätter attregeringen foedömer att det finns tid för en normal budgetbehandling. Regeringen kan också fe i anspråk medel som haranvisats på beredskapsbudgeten, om fömtsättningama härför - krig, krigsferaeUer andra utomordentiiga förhållanden - föreUgger. Regeringen beslutar omdetta. SlutUgen kan utgifter för beredskapsförstärkningartäckas på annat sätt än från anslag på beredskapsfoudgeten eUer försfegsansfegpå statsbudgeten. Regeringen har sålunda bemyndigats att vid krig, krigsferaeUer annan omständighet av synnerUg vikt för rikets försvarsfoeredskapdisponera rörUga krediter i om högst 60 mUjoner kr förJordbruksdepartementets och högst 1 200 mUjoner kr för dåvarande Handelsdepartementetsverksamhetsområde (prop. 11, bet. 1970/71:JoU3, rskr. 1970/71:125,prop. 12, bet. 1970/71:SU10, rskr. 1970/71:10, prop. 12,bet. 1973/74:FöU9, rskr. 1973/74:63, prop. 1974:8, bet. 1974/75:FöU8, rskr.1974/75:34, prop. 1987/88:100 foU. 20, foet. 1987/88:FöU6, rskr. 1987/88:128och prop. 1993/94:100 bU 19, bet. 1993/94:FöU5, rskr. 1993/94:125). 1 1994/95. Regeringen anser att den rörUga krediten iRiksgäldskontoret bör Prop. 1994/95:100 föras upp med oförändrat belopp,dvs. 1 260 mUjoner kr. Krediten bör Bil. 19 disponeras av regeringen, varvid högst 500 mUjoner kr bör få disponeras inomFörsvarsdepartementets verksamhetsområde, högst 60 mUjoner kr förJordfomksdepartementets och högst 700 mUjoner kr för Näringsdepartementetsverksamhetsområde. Det åUgger regeringen att anvisa hur utgifter förhöjningar av försvarsfoeredskapen skaU täckas. Avgörande för vilka medel somskaU tas i anspråk är omfettningen och arten av de åtgäider som man avser attvidfe och hur snabbt åtgärdema måste genomföras. Beredskapsbudgeten skall säkerställa att nödvändigaberedskapshöjningar mte förhindras eUer fördröjs därför att regeringen intedisponerar erforderUga betalningsmedel. Den beiedskapsfoudget för totalförsvarets civifedel som gäUer för innevarande budgetår (prop. 1993/94:100 bU. 19, bet.1993/94:FöU5, rskr. 1993/94:125) tar upp ansfegsmedel om sammanfegt 17 190mUjoner kr. Anslagen på beredskapsfoudgeten är foeräknade förde utgifter för civUa ändamål som omedelfoart föranleds av foeslut omförstärkningar av försvarsberedskapen med undanfeg för sådana utgifter som inteskaU befesfe av maximerad ansfegspost. Ansfegen är foeräknade för entid av av högsfe försvarsfoeredskap. För /96 bör på beredskapsbudgetenföras upp ansfeg om sammanlagt 14 700 mUjoner kr. Ansfegen bör fördefes påhuvudtitlar enUgt foifega 19.1. Förändringama i foeloppen förFörsvarsdepartementet hänför sig tiU att tidigare foudgeterade medel förkompletterande skyddsmmsfoyggande nu tas som överskridande av anslag. Alfeanslag på foeredskapsfoudgeten foör vara försfegsansfeg. Ett arfoete pågår inomregeringskansUet med inriktningen att undersöka det fortsatfe foehovet av enfoeredskapsbudget mot bakgmnd av förändringar i budgetsystemet. godkännerförsfeget tiU foeredskapsbudget för totalförsvarets civife del för budgetåret1995/96 (bifega 19.1) och medger att regeringen får foeslufe om att fe dessamedel i anspråk om krig, krigsfera eUer andra utomordentUga förhållandenföreUgger. FörsfegtiU beredskapsfoudget för totalförsvarets civife del för budgetåret Prop.1994/95:1(X) 1995/96. Utgiikr förtotalförsvarets civife del, försfegsvis Utgifter förtotalförsvarets civife del, fönfegsvis Utgifter förtotalförsvarets civife del, försfegsvis Utgifter förtotalförsvarets civife del, försfegsvis Utgifter förtotalförsvarets civife del, försfegsvis Utgifterför totalförsvarets civife del, försfegsvis Utgifterför totalförsvarets civife del, försfegsvis Utgifterför totalförsvarets civife del, försfegsvis Utgifterför totalförsvarets civife del, försfegsvis Utgifterför totalförsvarets civife del, försfegsvis gotab 47515, 1994