prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — 394 366369 427 028 930 32 662 561 724 947 .«4 734 270 268 9 322 884 510 432 220 1994/95:150 Bilaga 1:2 RRV:sINKOMSTBERÄKNING VÅREN 1995 PER KALENDERÅR tusental kronor Skatt på inkomst: Fysiska personers inkomstskatt: Juridiska personers inkomstskatt: Avskattning av företagens reserver 1200 Socialavgifter och allm. varav Inkomsier varav Utgifter 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto varav Inkomster 1222 Allmän sjukförsäkringsavgift 1231 Bamomsorgsavgift 1251 Övriga socialavgifter, netto 1250 Övriga soclalaviifter, netto varav Inkomster 1251 Tilläggspensionsavgift, netto varav Inkomster 1252 Delpensionsavgift varav Inkomsier varav Utgifter 1253 Arbetsskadeavgift, netto varav Inkomster varav Utgifter 1254 Arbetsmarknadsavgift, netto varav Inkomster 1255 Arbetarskyddsavgifi, netto varav Inkomster varav Inkomster varav Utgifter 1257 Sjömanspensionsavgift, netto varav Inkomster 24 861 700 ■ enl nedan (1261) enl nedan (1250) -1 974 169 1994/95:150 Bilaga 1:2 ; INKOMSTBERÄKNING VÅREN 1995 Allmän pensionsavgift, netto Inkomster av arbetsgivaravgifter till ASV:s och AMI:s verksamhet Skatt pä egendom: Skatt på fast egendom: Arvsskatt och gåvoskatt: övrig skatt på egendom: Skatt på varor och tjänster: Skatt på specifika varor: Särskild avgift pä svavelhaltigt bränsle Särsk. skatt pä el.kraft fr. kärnkraftverk Skatt på viss elektrisk kraft Särskild skatt mot försurning överskott vid försäljning av varor med statsmonopol:Systembolaget AB:s inlevererade överskott 1452 Skatt på annonser och reklam 1454 Skatt pä spel 1994/95:150 Bilaga 1:2 RRV:sINKOMSTBERÄKNING VÅREN 1995 PER KALENDERÅR tusental kronor 1470Skatt påimport m.m.: 1480Övrigaskatter på varor och tjänster: 1481Övriga skatterpä varor och tjänster 2000 Inkomster av statens verksamhet: 2114 Luftfartsverketsinlevererade överskott 2116 svenska kraftnätsinlevererade utdelningoch inleverans av motsvarighet till statlig skatt 2118 Sjöfartsverketsinlevererade överskott 2120 Övriga mynd:s inlevererade överskott: 2125Inlevereratöverskott av åtgärder för att stärka det finansiella systemet 2150Överskottfrån spel verksamhet: 2200 Ötskolt av statens fastighetsförvaltn. 2210 Överskott av fastighetsförvaltning: 2214 Öiskott av Byggn.styr:s verksamhet 2320 Räntorpå näringslån: på lån till fiskerinäringen2316 Ränteinkomster pä vattenkraftslån Ränteinkomster pästatens län till den mindre skeppsfarten 2322Räntor påövriga näringslån. 2323Räntor påövriga näringslån. 2325 Räntor på statslän 2330 Räntor på bostadslån: 2332Ränteinkomsterpå lån för bostadsbyggande 2333Ränteinkomsterpå län för bostadsförsörjning för mindre bemedlade bamrika familjer 2334Räntor päövriga bostadslän. 2341Ränteinkomsterpä statens lån för universitetsstudier och garantilän för studerande 430 010 430 010 255 200 255 200 216 000 216 000 553 789 185 079 647 800 0 0 0 335 000 38 750 346 000 58 800 JJ2 2/9 2 233 8 095 4 279 870 4 276 758 3 304 707 3 300 189 3 573 785 3 570 200 19 1994/95. 1994/95:150 Bilaga 1:2 RRV:sINKOMSTBERÄKNING VÅREN 1995 PER KALENDERÅR tusental kronor 2342 Ränteinkomster pä allmänna studielån 2360 Räntor på medel avsatta till pensioner: 2361 Räntorpå medel avsatta till folkpensionering 2371Räntor påberedskapslagring och förrådsanläggningar 2386Ränteinkomsterpå lån för allmänna samlingslokaler 2389 Ränteinkomster på län för inventarier i vissaspecialbostäder 2391Ränteinkomsterpä markförvärv för jordbrukets rationalisering 2395R;tor på särsk.räkningar i Riksba Inkomster av statens aktier: Inkomster av statens aktier 2511 Expeditions- och ansökningsavgifter 25 19 Koncessionsavgift på televisionensomräde 2522Avgifter förgranskning av filmer och videogram 2527Avgifter för statskontrollav krigs-materielti 11 verkningen 2531Avgifter förregistrering i förenings-m.fl. register 2534Avgifter förkörkort och motorfordon 2538Miljöavgift påbekämpningsmedel och handelsgödsel för Post-och Telestyr:s verksamhet 146 314 146 314 128 462 128 462 6 115 6 115 6 000 6 000 6 000 6 000 323 304 173 36 1994/95:150 Bilaga 1:2 RRV.sINKOMSTBERÄKNfNG VÅREN 1995 PER KALENDERÅR 2549 Avgifter för provning vid riksprovplats 2611 Inkomster vid kriminalvården 2800 Övr.inkomster av statens verksamhet: inkomsier av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom: av försålda byggnader ochmaskiner: 3110 Affärsverkens inkomsier av försålda fastigheter och maskiner: 3120 Statliga myndigheters inkomster av försålda byggnader och maskiner: 3 J 24 Statskontoretsinkomster av försålda datorer m.m. 3200 Övrigainkomster av markförsäljning: 3211 Övriga inkomster av markförsäljning 3300 Övrigainkomster av försåld egendom: Inkomster av statens gruvegendom Övriga inkomster avförsåld egendom 4000 Återbetalning av lån: 4100 Återbetalning av näringslån: 4110 Återbetalning av industrilån: 4120 Återbetalning av jordbrukslån: 4123 Återbetalning av lån till fiskerinäringen 4130Återbetalningav övriga näringslån: 4131Återbetalningav vattenkraftslån 4133 Ålerbetalning av starens lån till den 4136Återbetalningav övriga näringslån. 4137Återbetalningav övriga naringsiån. 4138Återbetalningav tidigare infriade statliga garantier 40 260 19 782 373 17 540 17 540 30 769 30 769 27 138 27 138 1994/95:150 Bilaga 1:2 RRVisINKOMSTBERÄKNING VÅREN 1995 PER KALENDERÅR tusental kronor 4200 Återbetalning av bostadslån m.m.: 4212Återbetalningav lån för bostadsbyggande 4213Återbetalningav län för bostadsförsörjning för mindre bemedlade bamrika familjer 4300 Återbetalningav studielån: 4311Återbetalningav statens lån för universitetsstudier 4400 Återbetalningav energisparlån: 4411 Återbetalning av energisparlån 4500 Återbetalningav övriga lån: 4515Återbetalningav lån för allmänna samlingslokaler 4516Återbet, avutgivna startlån & bidrag 4517 Återbetalning från Portugalfonden 4519 Återbetalning av statensbosättningslån 4521 Återbetalning av lån förinventarier i av län för svenska FN-stjrkor 4526 Återbetalning av övriga lån 5100 Avskrivningaroch amorteringar: 5113 Statens järnvägars avskrivningar 5120 Avskrivningar på fastigheter: 5121 Avskrivningar pä fastigheter 5/50 Uppdragsmynd:skomplementkostr,. 5131 Uppdragsmyndigheters m.fl.komplement kostnader 5144Avskrivningarpä förrädsanläggningar för civilt totalförsvar 5200 Statligapensionsavgifter, netto: 5211 Statliga pensLonsavgiflev, netto 6000 Bidragfrån EU m. m. 6//0 Bidragfrån EG :s jordbruksfonds garantisektion -2 123 351 13 061 741 13 061 741 566 609 566 609 566 649 566 649 106 218 94 675 -1 196 007 -2 202 000 -3 600 000 -2 202 000 -3 600 000 0 0 0 0 0 1994/95:150 Bilaga 1:2 RRV:s INKOMSTBERÄKNING VÅREN 1995 1994 1995 1996 6119Övriga bidragfrån EG;s jordbruksfonds garantisektion strukt.-och reg.-stöd inom jordbrukssektorn 6300 Bidrag från EG :s regionalfond 6900 Övriga bidrag frän EG 6911 Övriga bidrag från EG 7000 Extraordinära medel från EU 1994/95:150 Bilaga 1:2 BRUTTOREDOVISNING AV STATSBUDGETENS INKOMSTER Nettoinkomst Inkomster Utgifter påstatsbudgeten 1994/95 1995/96-96 1994/95 1995/96-96 1994/95 1995/96-96 1017 847 1589 886 637 987 911346 379 860 678 540 varav 1100 Skatt pä inkomst 422687 651926 330.561 535838 92 126 116 088 allm.egenavgifter 240 915 396 942 165 431 153 618 75484 243 324 1400 SkaU på varor 141995 221890 189 476 293757 O 28 398 33 878 3000 Inkomster av för säld egendom 8 794 81 O O 8 794 81 avlån 6031 9331 O O 6031 9331 inkomster 23 333 32 580 22 270 36 005 1 063 -3 425 5200 Statliga pensionsavgifter, netto 6000 Bidrag frän EU m.m, 7000 Extraordinäru medel från EU Beräkningar för anslaget räntor på statsskulden, m.m.,/96 Beräkningar för anslaget räntor på statsskulden, p- 1994/95: 150 m.m. * Iregeringens proposition 1994/95:100 med förslag till statsbudget för budgetåret1995/96 upptogs under utgiftsanslaget XVI. Räntor på statsskulden, m.m. ett -efter samråd med - preliminärt beräknat belopp på 129miljarder kronor. I bilaga 17 till budgetpropositionen angående Räntor påstatsskulden, m.m. erinrades om att förslaget i budgetpropositionerna undersenare år reviderats i kompletteringspropositionema och att avsikten därförvar att återkomma till i kompletteringspropostionen med förslag tillberäkning av anslag för statsskuldräntoma avseende /96. Riksgäldskontoretfår härmed överlämna förslag till beräkning av anslaget Räntor på statsskulden,m.m. för /96. lämnas en beskrivning som syftar tillatt belysa utvecklingen av ränteutgifter för statsskulden, m.m. under några årbakåt i' tiden samt en förnyad beräkning av dessa utgifter för innevarandebudgetår. Ränteutgifterför statsskulden, m.m. 1990/91 - 1993/94 Statsskuldenhar ökat snabbt /90 då statsfinansema i stort sett varbalanserade. Den snabba försämring av statsfinansema som skett harfrämst orsakats av konjunkturutvecklingen som dels medfört minskadeinkomstskatter och mervärdesskatt, dels ökat utgiftema förarbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitik. Krisen i den finansiellasektom har vidare medfört stora utgifter i form av bankstöd under budgetåren1992/93 och 1993/94. Tabell1 Statsskuldens förfindring 1989/90 - 1993/94, mdkr 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 förändring -7,3 44,2 84,3 249,6 218,0 Trotsen kraftig ökning av lånebehovet /91 och 1991/92 minskade de totalautgiftema för statsskulden dessa budgetår. Detta förklaras bl.a. av fållandemarknadsräntor men också av att en ökad kreditgivning till affärsverk och myndigheterm.m. har genererat ökande ränteinkomster. Systemet med emissioner avbenchmarklån har /92 medfört att kontoret erhållit stora inkomsteri form av överkurser vid emissionema till följd av att marknadsräntan varitlägre än kupongräntan. /92 minskade nettoutgiftema även tillföljd av rekvisitioner av statsskuldväxlar, vilket medförde en 20 1994/95. omperiodiseringav ränteutgifter, netto, till påföljande budgetår. 1994/95:1501992/93 bidrog stora inkomsträntor för behållningar innestående på konto Bilaga 1.3 i till följd av den omfattande valutaupplåningen till atthålla nere de totala ränteutgifterna på lån i svenska kronor. Tabell2 R&itor pä statsskulden, in.m. -12,6 Räntor på lån i Räntor på lån i Utgifternaför räntor på låri i utländsk valuta minskade /91 och 1991/92.Förklaringen är att lånestocken i utländsk valuta minskade. Under hela dennaperiod gällde den s.k. valutalånenormen som innebar att inteskulle nettoupplåna i utländsk valuta. /93 skedde en myc:ket kraftigökning av utgiftema för lån i utländsk valuta. Detta avspeglar den omfattandevalutaupplåning som ägde mm för räkning och som kontoret sedermerafått ta i anspråk för att finansiera budgetunderskottet. Den kraftiga ökningenav räntor på statsskulden m.m. /94 förklaras främst av ökadevalutaförluster, netto. En stor del av de lån i utländsk valuta som togs uppunder 1992/93 betalades tillbaka /94, vilket innebar attvalutaförluster realiserades. Riksgäldskontorethar imder valt att koncentrera obligationsupplåningen till ettiåtal s.k. benchmarklån. har sju benchmarklån.Lånen har fäst kupongränta. Istället för att emittera nya lån med nya villkorvid varje emission sker obligationsemissionerna genom att benchmarklånenutökas. underlättar handeln ochökar därför likviditeten (omsättningsbarheten) i Prop. 1994/95:150 lånen.Investeramas krav på ersättning för likviditetsrisken minskar Bilaga 1.3 därmedvilket kommer staten tillgodo i form av lägre räntor. Denna form av upplåningmedför emellertid också betydande effekter på statsbudgeten. Benchmarklånenhar kupongräntor som avspeglar marknads-räntoma då de började emitteras. Ommarknadsräntan vid senare emissionstillfällen understiger kupongräntan erhållerRiksgäldskontoret en överkurs, dvs. pris över obligationens nominella kurs.Denna är lika stor som nuvärdet av skillnaden mellan kupongräntan ochmarknadsräntan över obligationens löptid. Överkursema redovisas videmissionstillfället som inkomster och minskar därmed anslagsbelastningen dettabudgetår. Vid räntefåll ökar överkursema på benchmarklånen somränteutgifterna hålls på en högre nivå än om kontoret emitterat lånmed lägre kupongränta. Vid räntehöjningar blir effektema omvända. Om dessaeffekter på ränteutgifterna till följd av överkursema hade exkluderats skulleökningen av utgiftema för statsskuldräntor under /94 ha varit änstörre än den nu redovisade. Överkursema uppgick till 9,7 miljarder kronornetto för /94. Kostnadsmässigredovisning av räntor pä statsskulden, m.m. Redovisningenav räntor på statsskulden, m.m. pä budgeten är helt utgiftsmässig.Finansutskottet har efterfrågat (1993/94: FiU20, 1994/-95:FiU10) enkompletterande kostnadsmässig redovisning av statsskuldräntoma för atttydliggöra den underliggande utvecklingen av ränteutgiftema. Enkostnadsmässig redovisning iimebär en periodisering av utgifter och inkomstertill den period de anses tillhöra. Orealiserade vinster och förluster liksomupplupna kostnader och intäkter ingår sålunda i en kostnadsmässig redovisning.Vid en utgiftsmässig redovisning av exempelvis en nollkupongobligation, somendast har en räntebetalning då lånet förfaller, redovisas hela ränteutgiftenvid förfellotidpunkten. I en kostnadsmässig redovisning däremot anses räntanuppkomma under lånets hela löptid och fördelas därför ut jämnt över lånetslöptid. En utgiftsmässig redovisning av nollkupongobligationer tenderar medandra ord att underskatta den verkliga räntebelastningen. Deöver- och underkurser som uppstår vid emissioner av benchmarklån redovisas påbudgeten som inkomst respektive utgift vid emissionstillfället enligtbeskrivningen ovan. I en motsvarande kostnadsmässig redovisning fördelasistället över- och underkurserna ut över lånens löptid. Räntekostnaden, sombestår av de periodiserade över- och imderkursema tillsammans med den årligakupongräntan, kommer därmed att avspegla marknadsräntan videmissionstillfället. IVibell3 Kostnader netto, Miljoner kronor 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95:150Bilaga 1.3 lån i svenska kronor Räntekostnader för län i utländsk valuta Underkurs vid emissionValutaförluster Kursförluster Preskriberade obligationer, Summa kostnader, netto 56 632,9 61375,1 66 884,4 60 932,9 6 937,3 5 974,9 21 978,2 25 006,5 60,0 -252,4 -1 060,1 -3 838,8 1 184,0 -85,2 36 950,2 11 259,4 17743,0 1 992,1 34 498,5 -43 781,2 -45,9 -124,1 -39,8 -43,0 82511,3 68 880,4 159 211,4 49 535,8 Viden jämförelse av hur kostnader och utgifter har utvecklats är det meständamålsenligt att jämföra nettobelopp.Tabell 3 visar därför räntekostnadernetto. i tabell 2 kompletteras med en nettoredovisning avsamma utgifter i tabell 4. Tabell4 Räntor på statsskulden, ni.m., utgifter, netto. 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 Räntorpä lån i svenska Räntorpå lån i utländsk Summa utgifter, netto 54 703,7 56 263,9 60 665,1 64 013,2 6 986,6 6 309,2 19 044,6 23 415,9 -347,3 615,6 2 577,8 18 075,1 323,3 -4 063,0 -5 988,9 -9 732,9 -587,1 892,2 -3 305,2 -979,4 0,0 149,2 136,5 -12,6 -45,9 -124,3 -39,6 -43,1 61 033,3 60 042,8 73090,3 94 736,2 Tabell3 visar att räntekostnadema netto för lån i svenska kronor stiger till och /93 för att sedan minska /94. Det kan tyckasförvånansvärt att räntekostnadema sjunker /94 somstatsskulden ölkar med över 200 mdkr. Förhållandet förklaras av atträntekostnadema både 1992/93 och 1993/94 påverkades av exceptionellaförhållanden. /93 emitterade stora volymer på deninhemska penning- och obligationsmarknaden. Det höga ränteläget, framföralltimder , medförde dessutom höga genomsnittliga eniiissionsräntor.Räntekostnadema under budgetåret blev därför ovanligt höga. Vidingången av 1993/94 hade en kassabehållning på 170 mdkr påkontorets checkräkning i . Kassabehållningen var, som nänmts,resultatet av kontorets omfattande upplåning på valuta- marknadema forRiksbankens räkning /93. /94 Prop. kunde kassabehållningenanvändas till att finansiera den allra största delen Bilaga 1.3 Detmesta av återstoden av lånebehovet finansierades på valutamarknadema.Nettoupplåningen på den inhemska penning- och obligationsmarknadenvar därför ytterst marginell och upplåningen kunde i stort sett begränsastill att refinansiera förfållande lån. emissionsvolymematillsammans med fiillande räntor under budgetåret förklarar varför räntekostnadema för lån i svenska kronor under /94sjunker trots ett högt totalt lånebehov. blir dessutom mermarkant vid en jämförelse med 1992/93 eftersom räntekostnademadå &ller från en hög nivå. Bådevad gäller nollkupongobligationer och över- och underkurser innebär enkostnadsmässig redovisning en jänmare fördelning över åren än en utgiftsmässigredovisning. Det gäller emellertid inte för alla kostnader. I tabell 3 övernettokostnader för åren 1990/91-1993/94 visar tvärtom valutaförluster ochkursförluster en betydligt större variation mellan åren än den utgiftsmässigaredovisningen i tabell 4 . Anledningen till de större variationemai den kostnadsmässiga redovisningen är att stora rörelser i ränte- ochvalutakurser direkt får full effekt på hela skuldstocken. Enkronförsvagning under ett budgetår får enligt utgiftsmässiga principer endastgenomslag på valutakursdifferensema i den mån valutaförlusterna realiseras genomatt lån betalas tillbaka . I en kostnadsmässig redovisning tas ävenorealiserade valutakursdifferenser upp. Detta innebär att de valutaförlustersom kan beräknas till följd av en kronförsvagning skall kostnadsförasför alla lån det året oavsett när lånen skall betalas tillbaka. Enkostnadsmässig redovisning av valutakursdifferenser leder således inte till enutjänming över åren på samma sätt som kostnadsforing av ränteutgifter. Enligten rekommendation från (BFN R7:12) skall skulder i utländskvaluta värderas till den växelkurs som gäller på balansdagen och skillnadenmellan anskaffningsvärde och balansdagens växelkurs skall resultatiöras. Konsekvensenblir (BFN R7:13) att valutakursförluster inte fir fördelas över fiera år. I enkostnadsmässig prognos över valutadifferenser med antagande om oförändradevalutakurser uppstår således inga beräknade valutakursdifferenser. Liknandeförhållanden gäller för kursdifferensema. Kursdifferenserna avspeglarvärdeförändringen av hela den utestående skulden till följd av förändringen avmarknadsräntan . Vid kostnadsberäkningen värderas skulden till denmarknadsränta som råder på balansdagen. Vid stora svängningar i marknadsräntanuppstår stora orealiserade kursdifferenser som till allra största delensannolikt inte kommer att påverka belastningen på statsbudgeten. Om räntansvänger tillbaka året därpå kommer kursdifferenser med motsatt tecken i ställetatt uppstå. I resultaträkning återförs dock de orealiseradekursdifferensema dvs de påverkar inte årets resultat. Som ett led i Riksgäldskontoretssträvan att jänma ut lånebehovet köper kontoret regelbundet upp delar avstatsskulden före de ordinarie för&llen. uppköpenrealiseras kursdifferenser om marknadsräntan vid uppköpstill- Prop.1994/95:150 fallet avviker från räntan som löper på lånet, vilket dåpåverkar Bilaga 1.3 statsbudgeten. Omfattningen pä uppköpen har varit storbland annat då benchmarklån har köpts upp ett är före förfall och ersatts medstatsskuldväxlar med motsvarande återstående löptid. Riksgäldskontoretsrealräntelån är nollkupongobligationer med lång löptid däråterbetalningsbeloppet räknas upp med konsumentprisindex. Enutgiftsmässig redovisning innebär en underskattning av den verkligaräntebelastningen. En periodisering av den reala delen av ränteutgiften ärmöjlig att göra då den reala räntan bestäms vid emissionstillfället.Periodisering av inflationsdelen kan göras avseende den fram tillberäkningstillfället upplupna inflationen. Vad gäller prognoser är dockinflationsdelen svårare att periodisera eftersom den framtida utvecklingen avkonsumentprisindex inte är känd. Sammantagetuppvisar nettokostnadema en större variation än nettoutgiftema. En kostnadsmässigndovisning ger en i ekonomisk mening bättre bild över när resursupjBoffringensker. Den fullständigt kostnadsmässiga redovisningen kan däremot inte sägasvisa någon slags underliggande utveckling av utgiftema. Den underliggandeutvecklingen åskådliggörs enligt bäst genom de poster ikostnadsredovisningen som avser räntekostnader netto och över-/underkursernetto (i tabell 3: rad 1-3). De periodiserade valuta- och kursdifferensemaavspeglar i större utsträckning utvecklingen av valutakurser och marknadsräntorunder året än den underliggande utvecklingen av ränteutgiftema. Vad gällerprognosperspektivet är därför ett altemativ att de nuvarande utgiftsmässigapro;piosema av statsskuldräntor kompletteras med en periodisering av dels över-och underkurser vid emission, dels med ränteutgifter för realränteUinen. Antagandeom länebehov och finansiering Riksgäldskontoretshuvuduppgilt är att ta upp lån för statens räkning och förvalta statsskulden.Målet är att klara av uppgiften till så läg kostnad som möjligt. Med ett stortlånebehov blir uppgiften svårare och måluppfyllelsen allt viktigare. Redan iliagsläget utgör utgiftema för räntoma på statsskulden m.m. avstatsbudgetens totala utgifter, vilket motsvarar avbimttonationalprodukten (BNP). Ränteutgiftema kommer att öka snabbt denärmaste åren till följd av statsbudgetens underskott. Statsskuldenskostnader påverkas till allra största delen av beslut om statens inkomster ochutgifter samt av ränte- och valutautvecklingen. Detta är beslut och händelsersom kontoret inte kan påverka. kan däremot i vissutsträckning påverka och hålla nere kostnadema för upplåningen genom att väljaen sammansättning av statsskulden som med hänsyn till valuta- ochränteutvecklingen leder till låga kostnader. Kostnadema kan ock>å hållasnere genom effektiva emissionstekniker och genom utformning av instrumentenoch upplåningen så att högomsättning befrämjas och därmed placerarnas likviditetsrisker Prop. 1994/95:150minimeras. kan också aktivt deltaga i arbetet med att Bilaga1.3 utveckla och effektivisera marknadsplatserna i likviditetsbefrämjandesyfte, bl a genom att minska transaktionskostnaderna och öka genomlysningen(information om avslutade affärer). En rationell administration och lågaprovisionskostnader bidrar också till att hälla nere de totala kostnadema förstatsskulden. Kostnadema för den egna administrationen och provisionskostnademabelastar dock andra anslag än Räntor på statsskulden m.m. Belastningenpå anslaget är således i hög utsträckning beroende av utvecklingen avlånebehovet, räntorna och valutakursema, dvs. faktorer som samtliga är mycketsvåra att göra prognoser över. Detta medför att anslagsbelastningen också ärmycket svär att bedöma. Till grund fÖr beräkningen som redovisas här ligger ettlänebehov för innevarande budgetår på ca 180 mdkr och nästa budgetår på ca 210mdkr (18-månader). Vidare baseras beräkningama på aktuella räntor och valutakurser. Riksgäldskontoretgör bedömningen att lånebehovet framgent endast till en mindre del kan täckasav valutauppläning och privatmarknadsupplåning. Merparten av nettolånebehovetmåste således finansieras pä den inhemska penning- och obligationsmarknaden. Valutauppläningenkommer att bedrivas inom de övergripande riktlinjer som beslutats av riksdagen.Utifrån dessa riktlinjer har regeringen beslutat att valutaupplåningen skalluppgå till minst 30 mdkr netto . Dessutom har regeringen givitRiksgäldskontoret flexibilitet att i viss utsträckning öka upplåningen iutländsk valuta om goda villkor som sänker statens länekostnader kan erhållas. UtifrånRiksgäldskontorets perspektiv är det viktigt att upplåningen diversifieras,dvs. sprids ut, på flera olika marknader, valutor och instmment. Därigenom kanolika investerarkategoriers specifika inriktningar och riskprofiler tillgodosesav kontorets produkter. Därmed kommer deras ersättningsanspråk i form avriskpremier att minska med lägre räntekostnader för kontoret som följd. Fleraspekter måste dock tas med i bedömningen av nivån på upplåningen i utländskvaluta. Upplåningen i utländsk valuta begränsas högst reellt av att villkorenförsämras om volymema blir alltför stora. Den mycket om&ttande upplåningeni utländsk valuta som skett har medfört att valutaskuldenblivit så stor att enbart refinansieringen av förfallande obligationslån uppgårtill ca 50 mdkr . Upplåningen dämtöver, dvs.nettoupplåningen, beslutas av regeringen.