prop · GH03105 · 1994-01-01 00:00:00 — 6 (sjunde huvudtiteln) [1] A 1. I statsbudgeten för innevarande budgetår har för detta ändamål uppförts ett ramanslag på . Det senaste årets erfarenheter visar att en allt större del av de ekono- misk-politiska diskussionerna och beslut som påverkar den ekonomiska utveckling i fattas på internationell nivå, främst europeisk. Kraven ökar därför på förmåga att samverka med internationella aktörer på de ekonomiska och finansiella områdena. Frågornas vikt markeras ytterligare genom den särställning som de ekonomiska och monetära frågorna har givits inom EG, i och . Redan i arbetet med och i den förberedelsefas som deltar i genom EFTA-samarbetet, inom och inför medlemskapsförhandlingarna i EG har kravet på arbetsinsatser från utökats väsentligt, eftersom det med hänsyn till frågornas art inte är lämpligt eller möjligt att låta myndigheter eller konsulter utföra arbetet. I flera utredningar som rör våra internationella åtaganden betonas dessutom betydelsen av att agerar koordinerat i internationella sammanhang. Mot denna bakgrund har genomfört en omorganisation som syftar till en högre verkningsgrad i det internationella arbetet inom hela departementets område. Bland annat har särskilda arbetsenheter bildats för koordinering av EG-arbete, för beredning av EMU-frågor, för samordningen av EG:s effekter på den svenska statsförvaltningen samt en utökning av Bryssel-delegationen. För den nya organisationen och för ökade resekostnader m.m. beräknar regeringen ett ökat medelsbehov av redan under innevarande budgetår. Förslaget kommer att finansieras genom besparingar på andra anslag under sjunde huvudtiteln. Regeringen föreslår att till anslaget på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett ramanslag på . [2] B. Fortsatt reformering av företagsbeskattningen har beslutat om fortsatt reformering av företagsbeskattningen. Viktiga förändringar har gjorts bl.a. vad gäller beskattningen av enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. De nya reglerna berör därmed ett stort antal skattskyldiga och förändringarna innebär, trots att bolagsbeskattningen förenklas i vissa avseenden, sammantagna ett inte obetydligt merarbete för skatteförvaltningen. Mot den bakgrunden föreslår regeringen i sitt förslag till statsbudget för /95 ett resurstillskott till skatteförvaltningen på . Tillämpningen av de nya reglerna förutsätter emellertid dels en ganska omfattande information till de skattskyldiga, dels förändringar av ADB-stödet för beskattningsverksamheten. En del av kostnaderna för detta uppkommer redan under /94. Enligt regeringens beräkningar uppgår kostnaderna för dessa ändamål innevarande budgetår till 2,5 resp. . Medel för att täcka kostnaderna bör anvisas på anslaget till såvitt gäller information och på anslaget till Skattemyndigheterna såvitt gäller ADB-utveckling. Administrationen av bestämmelserna om skattereduktion för reparationsutgifter Regeringen har kompletteringsproposition redogjort för effekterna för skatteförvaltningen av införandet av en särskild skattereduktion för utgifter för reparation av bostadshus. Vid behandlingen av förslaget gjorde bedömningen att regeringen borde återkomma med förslag i resursfrågan (prop. 1992/93:150 bil. 6 s. 14, bet. 1992/93:SkU36, rskr. 1992/93:422). Under /94 uppkommer kostnader, förutom för själva ärendehanteringen, för främst information och utveckling av ADB-stöd. Dessa kostnader beräknar regeringen till 1 resp. . Medel för att täcka kostnaderna bör anvisas på anslaget till såvitt gäller information och på anslaget till Skattemyndigheterna såvitt gäller ADB-utveckling. Beträffande ärendehanteringen är det givetvis mycket svårt att någorlunda säkert beräkna tidsåtgången. Denna får också förutsättas variera avsevärt från ärende till ärende. Om komplettering behöver begäras ökar tidsåtgången betydligt. RSV uppskattar den genomsnittliga handläggningstiden per ärende. Det ger en personalåtgång på knappt 30 årsarbetskrafter per 100 000 ärenden. Ännu svårare är det att beräkna antalet ärenden. Det finns mycket som tyder på att antalet blir mindre än vad som har antagits. Regeringen beräknar att det behövs ett tillfälligt resurstillskott /94 på för handläggning av ärenden om skattereduktion för reparationsutgifter. Medlen bör anvisas på anslaget till Skattemyndig- heterna. kompletteringsproposition aviserades också en kraftfull satsning på effektivare skattekontroll. Som en första åtgärd föreslogs att regeringen skulle kunna medge merutgift i storleksordningen /94 för särskilda insatser vad gäller mervärdes-skatt. uttalade vid behandlingen av förslaget att det var mycket angeläget att förbättra skatteindrivningen så att skatteuppbörden i högre grad än motsvarar vad har beslutat att skatterna skall uppgå till. Regeringen borde återkomma till med förslag till förstärkning av skattekontrollen och indrivningen (prop. 1992/93:150 bil. 6 s. 16 - 17, bet. 1992/93:FiU30, rskr. 1992/93:447). RSV har i den enkla anslagsframställningen för /95 behandlat hur uppbyggnaden av resurserna /94 - 1995/96 bör gå till och såvitt gäller /94 föreslagit att anvisas för detta ändamål. Av dessa medel bör enligt RSV användas för särskilda insatser inom mervärdesskatteområdet och inom företagskontrollen i övrigt, varav på revision. Resterande belopp föreslås använt för att förstärka kontrollen av löntagare. Insatserna vad gäller kontroll av företag avses öka successivt. För- stärkningarna på detta område måste ske i flera steg, eftersom rekrytering och internutbildning inte kan bedrivas för ett stort antal nya medarbetare utan att det orsakar störningar i övrig verksamhet. Regeringen gör inte någon i grunden annan bedömning vad gäller inriktningen på insatserna än den som RSV har redovisat. Med hänsyn till vad som har sagts om rekrytering och internutbildning anser emellertid regeringen att resurstill- skottet innevarande budgetår bör begränsas till . Dessa resurser bör fördelas mellan olika delområden i huvudsak på det sätt som RSV föreslagit. Kontrollen på mervärdesskatteområdet bör dock ägnas särskild uppmärksamhet. Hela det belopp som RSV angivit, , bör användas för detta ändamål. För revision och annan kontroll av företag bör totalt användas ca och för löntagarkontroll ca . Av medlen bör , medel som är avsedda för utveckling och samord- ning, anvisas på anslaget till och anvisas på anslaget till Skattemyndigheterna. Som framgår av budgetförslaget för /95 avser regeringen att ge RSV i uppdrag att utreda och redovisa hur bl.a. arbetet med uppföljning av den utbyggda kontrollverksamheten skall bedrivas. När handläggningen av mål om betalningsföreläggande och handräckning flyttades över från tingsrätterna till kronofogdemyndigheterna baserades budgeteringen av medel för portokostnader på vad som förbrukades vid tingsrätterna det sista hela budgetåret som dessa svarade för handläggningen. För porto beräknades sålunda . Dessa medel har främst på grund av det kraftigt ökade antalet mål visat sig otillräckliga. Även i indrivningsarbetet har portokostnaderna ökat avsevärt på grund av större målmängd. Under /93 har portokostnaderna vid kronofogdemyndigheterna följts upp särskilt. RSV har i anslagsframställningen för /95 redovisat beräkningar av vilka det framgår att portokostnaderna under /93 överstigit budgeterat belopp med avseende s.k. dagligpost som skickats från kronofogdemyndigheterna. I en skrivelse har RSV redovisat slutliga överskridanden avseende porto i den summariska processen och försändelser som skickats ut centralt från . Dessa uppgår till 14,9 resp. . Totalt har alltså portokostnaderna överstigit budgeterat belopp med . För /94 har av RSV i den interna budgeteringen avsatts vissa ytterligare medel för portokostnader. Med utgångspunkt från vad som har sagts gör regeringen bedömningen att det behövs ett resurstillskott på grund av ökade portokostnader på innevarande budgetår. Medlen bör anvisas på anslaget till Kronofogdemyndigheterna. Förrättningskostnader m.m. vid kronofogdemyndigheterna Vid övergången till ramanslag räknades anslaget till kronofogdemyndigheterna upp med ledning av den faktiska nettobelastningen på de särskilda anslagsposterna för exekutiva förrättningar resp. exekutiv försäljning under /92. Nettobelastningen på anslaget påverkades av att vissa belopp som tas ut av parterna krediterades dessa anslagsposter. Från och med /94 förs den helt övervägande delen av influtna belopp som avser förrättningskostnader eller försäljningskostnader mot inkomsttitel. Det tillkommande resursbehovet på grund härav har av RSV i anslagsframställningen för /95 beräknats till . Beräkningen grundar sig på budgeterat belopp 1993/94 och faktisk bruttoutgift enligt bokslutet för /93. Kostnaderna för exekutiva förrättningar m.m. är mycket svåra att beräkna på förhand. De är direkt beroende inte bara av det totala antalet mål och ärenden av olika slag, utan också av vilka åtgärder som behöver vidtas i målen. Det finns mot den bakgrunden inte förutsättningar för att nu göra en helt riktig budgetering. Regeringen föreslår att merutgiften beräknas till . Medlen bör anvisas på anslaget till Kronofogdemyndigheterna. Regeringen föreslår att 1. till på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett ramanslag på , 2. till Skattemyndigheterna på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett ramanslag på , 3. till Kronofogdemyndigheterna på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett ramanslag på . [3] C3. I propositionen om ändrat huvudmannaskap för vissa institutioner inom ungdomsvård och missbrukarvård (prop.1992/93:61, bet. 1992/93: SoU10, rskr. 1992/93:106) föreslås att staten får ett samlat huvudmannaskap för de särskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen. En ny statlig myndighet föreslås inrättad, . Vid övergången från statligt till kommunalt huvudmannaskap övertog kommuner och landsting de dåvarande anläggningarna i princip utan kostnader. Dessutom utgick ett särskilt statsbidrag för upprustning av institutionerna. därefter har de flesta huvudmännen genomfört relativt omfattande förändringar i fastighetsbeståndet. I beslut (prop. 1990/91:96, bet.1990/91: SoU14, rskr. 1990/91:267) angavs att det är angeläget att garantier skapas för att huvudmännen kompenseras för gjorda investeringar vid den kommande förändringen. Av propositionen (prop. 1992/93:61) framgick att fick i uppgift att, i samråd med och , utreda vilka fastigheter som skall övertas av staten och vilka fastigheter som kan vara aktuella att hyra. gavs ansvaret för förhandlingen mellan staten och de nuvarande huvudmännen. För- handlingarna har inletts och statens övertagande av berörda fastigheter beräknas ske . kommer för statens räkning att finansiera och förvalta fastigheterna i samband med förvärven samt teckna hyreskontrakt med . Hur många fastigheter som staten kommer att förvärva är en öppen fråga. har för innevarande budgetåret en låneram i på för att täcka verkets lånebehov i samband med övertagandet av lån från och för investeringar under budgetåret. De nu aktuella förvärven av fastigheter är inte beaktade i den fastställda låneramen. Låneramen måste därför justeras upp med den kommande totala köpesumman vilken är svår att uppskatta. Regeringen bör därför ges i mandat att justera upp Statens fastighetsverks låneram i med den kommande totala köpesumman. kommer, som alla andra myndigheter, att fullt ut ansvara för sin lokalförsörjning inom givna resursramar. är därigenom fri att hyra av vilken fastighetsägare som helst även om behovet av ändamålsanpassning av fastigheten skapar en tröghet på kort sikt. För att Statens institutionsstyrelses totala resurser för lokaler på ett riktigt sätt skall spegla kostnaden för att på fastighets-marknaden hyra motsvarande lokaler bör den hyra som tecknar kontrakt på med inte vara baserad på det nu aktuella förvärvsvärdet utan utgå ifrån det lägsta av antingen ett beräknat tekniskt nuvärde eller ett bedömt marknadsvärde på fastigheten. Utgångspunkten är att göra det möjligt för andra fastighetsägare, såväl offentliga som privata, att kunna konkurrera när förnyar sina hyreskontrakt. Regeringen bör även ha möjlighet att om det bedöms lämpligt, bl.a. för att fullt ut skapa konkurrensneutrala villkor, föra över det av Statens fastig- hetsverk förvärvade beståndet till ett statligt ägt aktiebolag. Fastigheterna bör då överföras till ett värde som är fastställt utifrån samma principer som användes vid skapandet av de två fastighetskoncernerna i samband med ombildningen . Huruvida ett sådant aktiebolag skall vara fristående eller t.ex. överlåtas till är bl.a. beroende på beståndets storlek. Beståndet är även i sin karaktär likartat med vissa av de till tidigare överförda statliga fastigheterna. Ett eventuellt nybildat bolag bör som bl.a. vid ombildningen av och andra bolagiseringar övergångsvis ges möjlighet att låna i . bör ta ut en särskild avgift av bolaget för den kreditrisk som utlåningen förorsakar staten. Det bör ankomma på regeringen att slutgiltigt bedöma vilken organisatorisk lösning som är att föredra utifrån en helhetsbedömning av verksamhetens mål och inriktning. Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att utöka Statens fastighetsverks låneram i Riks- gäldskontoret med ett belopp motsvarande den totala köpesumman när staten förvärvar fastigheter från de tidigare huvudmännen för den av nu övertagna verksamheten, 2. bemyndigar regeringen att bilda ett aktiebolag och överföra fastigheterna från staten till aktiebolaget utifrån ovan nämnda principer, 3. bemyndigar regeringen att övergångsvis bevilja lån i för aktiebolaget i enlighet med vad som förordats. [4] D3. har bl.a. till uppgift att utfärda sådana garantier som har beslutat om. För detta ändamål disponerar anslaget : Garantiverksamhet. Anslaget får användas för att täcka eventuella förluster dels till följd av statliga garantier till svensk varvsindustri och beställare av fartyg, dels till följd av statliga garantier som inte belastar annat anslag på statsbudgeten. Lönekostnader och andra förvaltningskostnader som uppkommer i verksamheten belastar anslaget. Influtna avgifter för garantier och återvunna medel avräknas anslaget. Om överskott uppkommer förs det till inkomsttiteln överskott av garantiverksamhet. har vidare till uppgift att tillhandahålla sådan utlåning som har beslutat om och ta emot medel på konto. För detta ändamål disponerar anslaget : In- och utlåningsverksamhet. Anslaget belastas med kostnader för personal m.m. i verksamheten, medan avgifter för in- och utlåningsverksamheten avräknas anslaget. Om överskott uppkommer förs det till inkomsttiteln av statens verksamheter. beslutade vissa principer för statlig utlåning och garantigivning (prop. 1990/91:29, bet. 1990/91:FiU4, rskr. 1990/91:38). möjligheter till kostnadseffektiv upplåning skall användas för att ge statliga myndigheter (inkl. affärsverken) finansiering till låga kostnader, dock utan att myndigheternas verksamheter subventioneras. lånar som regel inte ut medel till fristående statliga bolag - dessa finansierar normalt sin verksamhet direkt på kapitalmarknaden. I vissa fall har beslutat att skall låna ut medel till ett statligt bolag. Det rör sig huvudsakligen om lånefinansiering av bolagiserade verksamheter då det nybildade bolaget successivt ökar sin finansiering på marknaden. I dessa fall finns - beroende på beslut - möjlighet för att ta ut en kreditriskavgift i samband med utlåningen. finns inte något lämpligt anslag att föra sådan avgift till. På motsvarande sätt saknas ett anslag som kan belastas med kostnader för kreditförluster som skulle kunna uppkomma i sådan utlåning. Anslaget : Garantiverksamhet bör även kunna belastas med kostnader för riskanalys och kreditförluster i utlåningsverksamhet. De risker som uppkommer i utlåningen till bolag liknar till stor del de risker som uppkommer i garantiverksamheten. I de fall tar ut en avgift som speglar den kreditrisk som utlåningen innebär för staten bör denna avräknas mot detta anslag. Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen förordar i fråga om användningen av anslaget : Garantiverksamhet. [5]F Statliga arbetsgivarfrågor F 9 Externa arbetstagarkonsulter Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. Regeringen har , efter det att finansutskottet på vägnar godkänt avtalen, godkänt ram-avtalen om löner m.m. 1993 - 1995 för statstjänstemän m.fl. (RALS 1993-95) mellan SAV och TCO-OF:s förbundsområden inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna, mellan SAV och SACO-S samt mellan SAV och SF. I bilaga 11 till RALS 1993-95 är parterna bl.a. ense om att kostnaderna för externa arbetstagarkonsulter som anlitas enligt MBA-S skall för /94 finansieras genom medel över statsbudgeten. Regeringen har beräknat kostnaderna för /94 till . Kostnaderna är beräknade enligt samma metod som tidigare, dvs. medlen för externa arbetstagarkonsulter /93 räknas upp (har räknats upp som motsvarar den procentsats som löneförmånerna, som inte är en funktion av månads-lönen, räknas upp med). Medlen avseende externa arbetstagarkonsulter bör anvisas anslaget Externa arbetstagarkonsulter på tilläggsbudget för /94. Regeringen föreslår att till Externa arbetstagarkonsulter på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett reservationsanslag på . [6]I Övriga ändamål I 3.Kostnader för vissa nämnder I statsbudgeten för innevarande budgetår har för detta ändamål uppförts ett förslagsanslag på . I enlighet med vad som anmäldes i prop. 1992/93:245 återkommer regeringen härmed till angående resursfrågorna avseende . I avvaktan på detta har eventuella utgifter för verksamhet kunnat belasta anslaget Åtgärder för att stärka det finansiella systemet. har för resterande del av /94 samt för /95 inkommit med en förenklad anslagsframställning, där man bl.a. säger följande. har ännu inte bedrivit någon verksamhet. Det är fortfarande ovisst om och i så fall i vilken omfattning ärenden kommer att underställas nämndens prövning. Det kan antas att nämndens förvaltningskostnader, utöver ersättningen till nämndens ledamöter, kommer att bli relativt låga. Med hänsyn till den osäkerhet som råder angående nämndens framtida verksamhet anser regeringen att de kostnader som kan uppkomma för nämndens anslag under innevarande budgetår får bestridas från anslaget Kostnader för vissa nämnder m.m. Regeringen föreslår att godkänner att kostnader för under /94 får bestridas från förslagsanslaget Kostnader för vissa nämnder m.m. [7] Mervärdesskatt på posttjänster har i beslut (bet. 1993/94:TU11, rskr. 119) med anledning av bolagisering och den därigenom uppkomna skatteplikten till mervärdesskatt för Postens tjänster, gett regeringen tillkänna att regeringen bör återkomma till med ett förslag om lägre mervärdesskatt på brevbefordran. Enligt mening bör mervärdesskatten för sådana tjänster utgå . Regeringen föreslår därför att lagen (1968:430) om mervärdeskatt (ML) ändras så att tjänster avseende befordran av brev i postverksamhet skall beskattas med en skattesats på i stället för . Med brev bör avses detsamma som i 3 § i den i prop. 1993/94:38 föreslagna och av antagna postlagen, dvs. adresserade postförsändelser som är inneslutna i kuvert eller annat omslag och som väger högst . Vykort, brevkort och liknande försändelser jämställs med brev. En ytterligare förutsättning för att den lägre skattesatsen skall få tillämpas bör vara att befordran sker i postverksamhet. Med postverksamhet avses enligt postlagen regelbunden befordran mot avgift av brev m.m. Sådan verksamhet får enligt 4 § postlagen bedrivas först efter anmälan hos tillsynsmyndighet. De nu föreslagna bestämmelserna bör träda i kraft som bolagiseringen av genomförs, dvs. bör det nuvarande undantaget från skatteplikt i 8 § 7 ML avseende tjänster slopas. I enlighet med det anförda har inom upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt. Lagförslaget finns i bilaga 1. Förslaget avser i och för sig sådant ämne som faller inom Lagrådets granskningsområde. Förslaget är emellertid av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt. 7 (åttonde huvudtiteln) Lokalkostnader m.m. vid universitet och högskolor m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 2 . Vid beräkningen av anslagen för lokalkostnader avseende /94 var det, på grund av tekniska orsaker, inte möjligt att ange elkostnader för vissa speciellt energikrävande verksamheter vid universitet och högskolor. förvaltar nu merparten av de tidigare av förvaltade fastigheterna, som disponeras av universitet och högskolor, enligt ett avtal med regeringen den 1 okto- ber 1993. Därmed reglerades de ekonomiska åtagandena för staten och bolaget. Omfattningen av vissa kostnader har kunnat beräknas mer noggrant. Schablonmässigt kan de merkostnader för elektricitet för vissa speciella verksamheter vid universitet och högskolor, som inte täcks av tidigare anvisade anslag för lokalkostnader, beräknas till sammanlagt . Tillskottet bör fördelas enligt nedanstående tabell. 2 300 000 1 000 000 1 300 000 3 600 000 Kungl. Tekniska Högskolan 2 300 000 10 500 000 Regeringen föreslår att till Lokalkostnader m.m. vid universitet och högskolor m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett anslag på . 8 (nionde huvudtiteln) I Utbildning och forskning I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ett ramanslag på . I proposition 1992/93:170 aviserades att det vid anslagsberäkningen för inte hade tagits hänsyn till vissa lokalkostnader. Med utgångspunkt i de kostnadsberäkningar som föreligger beräknas lokalkostnaderna för till utöver vad som angetts i proposition 1992/93:170. Detta belopp bör anvisas på tilläggsbudget. Regeringen föreslår att till på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett ramanslag på . 9 (tionde huvudtiteln) B Arbetsmarknad m.m. [1] B 3. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Från anslaget betalas bl.a. arvoden till ordförande, ledamöter och ersättare i Arbetsdomstolen. Genom förordningen (1992:1299) om ersättning för uppdrag i statliga styrelser, nämnder och råd m.m. har arvodesreglerna förändrats för bl.a. Arbetsdomstolen. regler som innebar ett för ledamöter fast månadsarvode och ersättning för tjänstgöringsdag har ersatts av ett arvode som enbart utgår i samband med närvaro i domstolen. Denna regelförändring har emellertid inneburit en merkostnad för Arbetsdomstolen. Anslaget bör därför räknas upp med vilket avser täcka domstolens uppskattade merkostnader för perioden - . Medelstilldelningen bör finansieras genom överföring av medel från fonden för arbetsmiljöförbättringar till statsbudgetens inkomsttitel Övriga inkomster av statens verksamhet. Det bör ankomma på regeringen att besluta om denna överföring. Regeringen föreslår att 1. godkänner den föreslagna överföringen från fonden för arbetsmiljö- förbättringar till inkomsttiteln av statens verksamhet 2. till Arbetsdomstolen på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett ramanslag på . [2] B 8. Vissa kostnader för avveckling av AMU-gruppen som myndighet, m.m. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för innevarande budgetår. AMU-gruppen ombildades till aktiebolag (prop. 1992/93:152, bet. 1992/93:AU6, rskr. 1992/93:175). Koncernen består av ett moderbolag, , och ett antal dotterbolag. Överlåtelsen av verksamheten regleras i ett avtal mellan staten och . Tjänsterna inom tillsattes främst med personal från myndigheten. Mot bakgrund av väsentliga förändringar i efterfrågan på arbetsmarknadsutbildning minskades antalet anställda i verksamheten i samband med bolagiseringen. De övertaliga från myndigheten, vilka omfattas av det statliga trygghetssystemet, uppgick vid budgetårets början till ca 2 100 personer.