prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Till Svenska rikskonserters huvuduppgifter hörmusikpolitiskt, konstnärligt och musikpedagogiskt utvecklingsarbete, servicetill landsting, kommuner, musikinstitutioner, artister m.m., internationellkontaktverksamhet, internationella och nationella produktioner. Vidare skallSvenska rikskonserter bl.a. med egna ensembler svara för musikproduktion iStockholms län, inom försvarsmakten och i statsceremoniella sammanhang. Avtal har tecknats mellan försvarsledningen ochSvenska rikskonserter om försvarsmusikbeställningar den Ijuli1993-den 30 juni 1996. Medel till Stiftelsen iSverige (EMS) är anvisade under detta anslag. Mål- och resultatstyraing har inte tillämpats fördetta anslag för /94. Svenska rikskonserter har därför inteålagts att lämna resultatredovisning för nämnda budgetår. AvRikskonserters verksamhetsberättelse framgår bl.a. följande. Rikskonserters produktionsavdelning (SRKproduktion) har genomfört ett 60-tal musikartangemang i form avturnéer, festivaldeltagande m.m. i och utomlands. Härav har ett 10-talartangemang direkt riktat sig till bam och ungdomar. Tidningen har lagts ner och ersatts avden nya tidskriften , som ges ut i samarbete med P 2. Fonogramutgivningen() har genomgått en sttiikmrföränd- Prop. 1994/95:100 ring,som inneburit ökad utgivningstakt och en störte satsning på fonogram Bil.12 för bara- och ungdom. Stockholmsmusiken har bytt namn tillStockholms blåsarsymfo-niker. I samband med att ett nytt avtal med försvaretträtt i kraft har antalet musikertjänster reducerats från 55 till 40 och administrationenminskats med tre tjänster. Repertoaren har anpassats till den reduceradebesättningen och inriktats på en bredare publik. Orkestera har under årethållit 187 konserter för totalt 111 000 besökande. Härav har 84 000 utgjortpublik vid 60 försvarskonserter. har hållit 20 konserteri cx:h utomlands samt gjort ett antal inspelningar för radio och TV. Isamband härmed har ensemblen umppfört sju nya verk. Beslut har fattats om att lägga nerartistförmedlingen Svenska Konsertbyrån fr.o.m. den . Förmedlingenhar i stället övertagits av ett privat bolag. Svenska rikskonserters intäkter har under år1993/94 uppgått till , exkl. det statUga anslaget. Styrelsen för EMS har i sin verksamhetsberättelseför /94 redovisat planer på ett samgående med . Somanmälts i det föregående sker en successiv infasning av kulturområdet i den nyamål- och ramstyraingsprocessen. För Svenska rikskonserter har föreskrifter omverksamhetsmål och resultatredovisning införts fr.o.m. /95.Rikskonserters verksamhet kommer således att bli föremål för en systematiskresultatbedömning först i samband med nästa budgetproposition. Somett led i ett uppdrag att utvärdera ärs länsmusikreform avlämnade Statenskulturtåd en särskild rapport om Stockholmsmusiken och Länsmusiken iBlekinge. Dåvarande regeringen överlämnade rapporten till Kommittén omkulturpolitikens inriktning. Blåsarsymfonikeraas framtid prövas således förnärvarande i ett brett kulturpolitiskt perspektiv. Svenska rikskonserter, som är huvudman förbläsarsymfonikeraa, har anmält att försvarsmakten inte kommer att lämna nägonersättning till orkestera efter utgången av detta budgetär. Rikskonserterbedömer att orkestera mäste läggas ner om inte medel tillskjutsfrän annat häll. Regeringen har även tagit del av synpunkter somframförts frän delar av musiklivet om betydelsen av att bläsarsymfonikeraa fårförbli en sammanhållen musikinstitution. Framför allt har de negativaeffekteraa frän sysselsättningssynpunkt av en nedläggning betonats. Med hänsyn till kulmmttedningens pågående arbeteanser regeringen inte Prop. 1994/95:100 att den nu bör fatta nägot beslut vadgäller . 12 avvaktan på kommandemusikpolitiska ställningstaganden från statsmakteraas sida ankommer det iförsta hand pä huvudmannen. Svenska rikskonserter, atl vidta de åtgärder som deändrade ekonomiska fömtsättningama kräver Rikskonserter bör därvid kunna prövaflera altemativ än nedläggning inom ramen för sina totala resurser. Det kanheller inte uteslutas att underhandlingar mellan Rikskonserter och olika extemaintressenter, inbegripet försvarsmakten, skulle kunna leda till positivaresultat. Rikskonserterhemställer att de medel som frigjorts till följd av Svenska konsertbyrånsnedläggning skall få användas för ökad satsning på unga oetablerade artister. Resurseraa för den artistförmedlande verksamhetenär en integrerad del av statsbidraget till Svenska rikskonserter. Det bördärför ankomma på stiftelsen själv att bedöma hur de frigjorda medlen bäst kanutnyttjas inom stiftelsens ansvarsområde. Närdet gäller kulturverksamhet som drivs i stiftelse- eller bolagsform men därstaten är huvudman eller bär huvuddelen av det ekonomiska ansvaret förverksamheten bör anslagen fr.o.m. nästa budgetär pris- och löneomräknas enligtsamma principer som gäller för myndighetsanslag inom kultursektora. Det innebäratt löne- och förvaltningskostnader fär en schablonmässig uppräkning och attlokalkostnadema kompenseras enligt beräkningar av . Vidare innebär det att instimtionema omfattas avregeringens sparkrav på utgifter för statlig konsumtion. För Rikskonsertersdel har anslaget således räknats ned med för /96.Anslaget bör fr.o.m. nästa budgetår betalas ut . Viss kompensationför uppkommande ränteföriust kommer att beräknas i regleringsbrevet. För innevarande budgetår erhåller Svenskarikskonserter täckning för kostnader till följd av löneavtal, motsvarandegenomsnittlig statlig nivå, m.m. från förslagsanslaget Täckning av vissakostnader vid Svenska rikskonserter. Detta anslag bör utgå ur statsbudgeten. Istället har ett utrymme beräknats under förevarande anslag som täckning föruppkonma löneökningar under budgetåret. till Bidrag till Svenska rikskonserter /96 anvisar ett anslag pä . Bidrag till regional musikverksamhet Prop. 12 1993/94 Utgift 229770 000 1994/95 Anslag 233 270 000 1995/96 Förslag 359 655 000 varav239 770 000 beräknat för Med anledning av proposition 1984/85:1 (bet.1984/85:KrU7, rskr. 1984/85:53) fattade beslut om omorganisation avregionmusiken och Rikskonserter fr.o.m. . godkändedärefter med anledning av proposition 1985/86:114 (bet. 1985/86:KrU22, rskr.1985/86:330) statens ekonomiska förpliktelser enligt en mellan dåvarandeStatens förhandlingsnämnd och träffad överenskommelse omändrat huvudmannaskap för den regionala musikverksamheten. Regeringen godkände för sin del genom beslut den 23oktober 1986 nämnda överenskommelse samt de avtal som Statens förhandlingsnämndträffat med samtliga landstingskommuner, utom , samt kommunom ändrat huvudmannaskap för den regionala musikverksamheten. Det statliga bidraget till den regionalamusikverksamheten fastställs genom årliga förhandlingar mellan staten ochLandstingsförbundet. Statenskulturråd har på den förra regeringens uppdrag utvärderat den regionalamusikverksamheten och Rikskonserters roll i denna. Kulturtådet har redovisatsitt arbete i rapporten för miljoner - en utvärdering avlänsmusikreformen (Rapport frän Statens kulturtåd 1994:2) och i en kompletteranderapport avseende Stockholmsmusiken och Länsmusiken i . Den fönaregeringen har överlämnat rapportema till Kommittén om kulmrpolitikensinriktning (Ku 1993:03). Överenskommelse har träffats mellan staten ochLandstingsförbundet om statsbidraget till den den regionala musikverksamhetenför . Enligt denna skall statsbidraget för är 1995 uppgå till239 . Överenskommelsen innebär inte nägra störte förändringar ifördelningen av det totala statsbidraget mellan bidragsmottagaraa. Behovet aven justering av bidragsbeloppen för vissa landstingskommuner har framhåUitsfrån skilda håll. Mot bakgmnd av det pågående utredningsarbetet har regeringendock ansett att den träffade överenskommelsen bör stå fast. Regeringen hardärför godkänt överenskommelsen . Förhandlingar avseende har inteinletts. Anslaget har därför preliminärt beräknats till för detförlängda /96. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. till Bidrag till regional musikverksamhet /96 anvisar ett förslagsanslag på . Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner 1993/94 Utgift 358 641931 1994/95 Anslag 379 977 000 1995/96 Förslag 573 393 000 varav382 262 000 beräknat för Enligt förordningen (1974:451) om statsbidrag tillteater-, dans- och musikinstitutioner får institution, som bedriver yrkesmässigteater-, dans-eller musikverksamhet och som uppbär bidrag frän konimun ellerlandstingskommun, statsbidrag till kostnader för verksamheten, om regeringenförklarat institutionen berättigad till sådant. Statsbidraget utgår i form av gmndbidrag.Underiaget för beräkningen av gmndbidraget utgörs av det antal gmndbelopp somvarje år fastställs för institutionen. Enligt beslut av regeringen är förnärvarande 26 teater- och dansinstitutioner och 11 musikinstitutionerberättigade till bidrag. Gmndbeloppet för teater- och dansinstitutioner är innevarandebudgetår preliminärt och för musikinstitutioner , varav resp. avser kostnader för lönekostnadspålägg. Förinstitutioner där lönekostnadspålägg ej skall beräknas är grundbeloppet resp. . Regeringen har bemyndigat Statens kulturtåd attbesluta om fördelningen av gmndbeloppen pä de enskilda statsbidragsberättigadeinstitutionema. Fördelningen skall redovisas . Bidragsunderlaget för varje institution motsvaras iförsta hand av de tilldelade grandbeloppen. Statsbidrag utgår av bidragsunderlaget.Till nyinrättade institutioner kan efter regeringens prövning statsbidrag utgåmed av bidragsunderiaget under högst . Av beslutad fördelning av antalet grundbelopp1994/95 1994/95:100 Bil. Särskilda insatser fördramatiker-och koreografanställningar samt för bam- och ungdomsprojekt beslutad fördelning av antalet grundbelopp 1994/95 konsert AB Helsingborgs konsertföreningJönköpings orkester- och läns kammarorkester iUppland för kammarorkester Symfoniorkestem i insatser för bam- och 71 85 84 19 Formeraaför och inriktningen av det statliga stödet till regionala kulturinstitutionerär en av de frågor, som behandlas av . Regeringen har ocksä överiämnat betänkandet Teatems roller(SOU 1994:52) tillsammans med remissvar och remissammanställning till dennakommitté. har även förmUjoner (KUR 1994:2) överiämnats till kommittén. har anhållit om att Bryggeriteaternskall bli stats-bidragsberättigad institution med gmndbelopp. I enlighet med Kulturtådets förslag bör medel för 10gmndbelopp beräknas till den nya länsteatem på . Gmndbeloppet för teater- och dansinstimtioner harför /96 preliminärt beräknats till i de fall därlönekostnadspålägg skall beräknas. För de institutioner där lönekostnadspålägginte skall beräknas är gmndbeloppet preliminärt 208 OCX) kr. För musikinstitutioner med lönekostnadspålägg hargrundbeloppet för /96 preliminärt beräknats till . Försådana institutioner där lönekostnadspålägg inte skall beräknas ärgmndbeloppet preliminärt . till Bidrag till regionala och lokala teater-,dans- och musikinstitutioner för /96 anvisar ett förslagsanslagpå . Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupperm.m. 1993/94 Utgift 57 138 329 Reservation 996 004 1994/95 Anslag 59 256 000 1995/96 Förslag 88 884 000 varav59 256 000 beräknat för Enligt förordningen (1974:452) om statsbidrag tillteater-, dans- och musikverksamhet i mindre ensembler och fria gmpper utgårefter beslut av Statens kulturtåd bidrag till ensemble eller gmpp som bedriversin verksamhet i yrkesmässiga former eller under liknande förhållanden. Detframtida statliga stödet till de fria teater- och dansgmpperaa behandlas i betänkandet Teatems roller (SOU 1994:52), som har överlämnats till Kommittén om kulturpolitikens inriktning. I avvaktan på kommitténs förslag bör detta anslag för nästa budgetår vara oförändrat. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. 12 Regeringen föreslår att nksdagen till Bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper m.m. för /96 anvisar ett reservationsanslag på . 1993/94 Utgift 3 424 000 1994/95 Anslag 3 429 000 1995/96 Förslag 5 183 000 varav3 455 000 beräknat för Medeltill är budgeterade inkl. mervärdesskatt. skall enligt sina avregeringen fastställda stadgar främja tonkonsten och vårdamusiklivet. skall även följa utvecklingen inom det svenska ochintemationella musiklivet, ta initiativ som främjar den svenska musikkulturenoch inom musikens områden stödja konstnärligt utvecklingsarbete m.m. Mål- och resultatstyraing har inte tillämpats fördetta anslag för /94. har därför inteålagts att lämna resultatredovisning för nämnda budgetår. Fr.o.m. budgetåret1994/95 åläggs samma krav som statliga myndigheter närdet gäller resultatredovisning i enlighet med förordningen (1993:134) ommyndigheters anslagsframställning och årsredovisning. Regeringenföreslår ingen ökning av bidraget utöver kompensation för höjd lokalhyra. Bidraget bör fr.o.m. nästa budgetår betalas utmånadsvis. Viss kompensation för uppkommande ränteförlust kommer att beräknasi regleringsbrevet. till Bidrag till /96 anvisar ett anslag pä . Bibliotek,litteratur och tidskrifter Prop. 12 c 16. Bidrag till regional biblioteksverksamhet 1993/94 Utgift 35 056 820 1994/95 Anslag 35 944 000 1995/96 Förslag 53 916 000 varav35 944 000 beräknat för Bidrag till regional biblioteksverksamhet lämnasenligt förordningen (1985:528) om statsbidrag till folkbibliotek. Underlaget för statsbidrag till kostnader förlänsbiblioteken utgör 252 gmndbelopp. Gmndbeloppets storiek fastställs årligenav regeringen. Innevarande budgetår uppgår beloppet preliminärt till 190 100kr. För verksamheten vid varje länsbibliotek beräknas lägst sex gmndbelopp.Statsbidrag utgår av gmndbeloppen. Av gmndbeloppen avser tiolånecentralsverksamhet i enlighet med vad har uttalat härom (bet.1987/88:KrU 14 s. 20). Under anslaget har beräknats medel tilllånecentraler och depåbibliotek samt en invandrarlånecentral med . Medlenunder detta anslag fördelas av Statens kulturtåd. Regeringenhar vid beräkningen av medelsbehovet utgått från ett preliminärt beräknatgmndbelopp på , varav statsbidraget är . För lånecentraler,depåbibliotek och invandrarlånecentral beräknas oförändrat . Tiogrundbelopp skall även i fortsättningen tiUföras lånecentralerna. till Bidrag till regional biblioteksverksamhet /96 anvisar ett förslagsanslag på . 1993/94 Utgift 42 015 923 Reservation 4 505 452 1994/95 Anslag 41000 000 1995/96 Förslag 65 180 000 varav 41 267 000 beräknatförjuU 1995-juni 1996 Fränanslaget utgår stöd till utgivning av litteratur enligt förordningen (1993:449)om statligt litteraturstöd. Frågor om utgivningsstöd prövas av Statens kulturtåd ienlighet med nämnda förordning och förordningen (1988: 676) med instmktion förStatens kulturtåd. Vidare utgår från anslaget stöd till En Bok förutgivning och spridning av kvalitetslitteratur till lågpris enligt avtal mellanstaten och bolaget, samt stöd till för översättning av finskfacklitteratur till svenska. 1994/95:100 BiL 12 Regeringensförslag 1995/96 (varav ) 1.Stöd till utgivning av Utteramr En Bok för utgivning av En bok för alla samt läsfrämjande ätgärder för bara och ungdom 8 200 000 av finskfacklitteratur till svenska 52730 000 (32 967 000) 12300 000 (8 200 000) 150 000 (100 000) Den övergripande målsättningen för den statligalitteraturpolitiken är att tillförsäkra allmänheten ett rikt och varieratutbud av kvalitetslitteratur. har i sin årsredovisning redogjort fören tendens mot ökad koncentration inom förlagsbranschen och kedjebildning inombokhandeln. Under /94 tilldelades sammanlagt 744 titlar stödtill utgivning av litteratur (exkl. litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk). Ansökningar om stöd inkom från 255 förlag och utgivare, varavca 100 bedriver förlagsverksamhet med en mer eller mindre regelbundenutgivning. För utgivning av klassisk litteraturför skolans behov, skol-klassikerserien, är målet att under perioden1993/94-1995/96 uppnå totalt 100 utgivna titiar. omfattar serien 90titlar, varav 80 är producerade. Det nuvarande avtalet mellan staten och En Bok gäller för tiden t.o.m. . Regeringenanser inte att det finns skäl att ändra de riktlinjer för litteraturstödet somlades fast i 1993 ärs budgetproposition inför perioden /94-1995/96. Kulturtådethar i skrivelse redovisat sitt uppdrag att utvärdera kravetpå maximipris för litteraturstödda titlar, den s.k. prispressen, som finns istödordningen (jfr prop. 1992/93:100 s. 211-212). I rapporten förordarKulturtådet att prispressen behålls. Rapporten har överiämnats till , och . Organisationeraa är djupt oeniga i sinaremissvar om värdet av den nuvarande ordningen. Regeringen är mot den bakgmndenoch med hänsyn till den pågående parlamentariska utred- 7 1994/95. Nr /OO. ningenom kulturpolitikens framtida inriktning inte beredd att Prop. 1994/95:100 ta ställning till någon förändring på den här punkten i litteraturstödet. Regeringen föreslår att tillförsanslaget i syfte att uppnå målsättningen med 100 utgivna titlar iskolklassikerserien under det kommande budgetåret. Sammanlagt avanslagsposten 1 bör beräknas för detta ändamål. Regeringens förslag till medelstilldelning innebärockså att det gällande avtalet mellan staten och En Bok skall kunnaförlängas till . Inför harregeringen för avsikt att låta verksamheten med En Bok genomgå enfördjupad prövning. till Litteraturstöd för /96 anvisarett reservationsanslag på . 1993/94 Utgift 19 829 292 Reservation 61 193 1994/95 Anslag 19 500 000 1995/96 Förslag 29 250 000 varav19 500 000 beräknat för Anslaget disponeras för produktionsstöd ochutvecklingsstöd enligt förordningen (1993:567) om statligt stöd tillkulturtidskrifter. Frågor om stöd prövas av i enlighet mednämnda förordning och förordningen (1988:676) med instmktion för Statenskulturråd. 1994/95 Regeringens förslag1995/96 (varav ) Produktionsstöd 17 500 000 26 250 000 (17500 000) Utvecklingsstöd 2 000 000 3 000 000 (2 000 000) Den övergripande målsättningen för statens stödtill kulturtidskrifter är att garantera en kulturellt värdefull mångfald itidskriftsutbudet. skall /94-1995/96 verkaför tydliga prioriteringar när det gäller vilka kategorier av kulturtidskriftersom i första hand bör få stöd. En målsättning för treårsperioden skall vara attbl.a. genom utvecklingsinsatser minska enskilda tidskrifters behov avproduktionsstöd. Kulturtådethar i sin årsredovisning redogjort för att 185 tidskrifter tilldelats stöd /94 med sammanlagt . Därav har 28 tidskriftererhållit bidrag för inläsning på kassett med sammanlagt 318 930 kr.Utvecklingssinsatser har vidtagits för . 1994/95:100 BiL12 Regeringenanser inte att det finns skäl att ändra de riktlinjer för statens stöd tillkulturtidskrifter som lades fast i 1993 ärs budgetproposition inför perioden1993/94-1995/96. till Stöd till kulturtidskrifter för budgetåret1995/96 anvisar ett reservationsanslag pä . 1993/94 Utgift1994/95 Anslag 1995/96 Förslag 8 101 000 12 152 000 varav 8 101 000 beräknat förjuli 1995-juni 1996 Anslagetdisponeras för kreditstöd, sortimentsstöd, stöd till rådgivning samtkatalogdatorstöd enligt förordningen (1985:525) om statligt stöd tillbokhandeln. Vidare utgår från anslaget bidrag till Bokbranschens FinansieringsinstitutAB (BFl) för dess kostnader för administration av den statligastödverksamheten. Regeringens förslag 1995/96 (varav ) Lån till investeringar i bokhandel m.m. (kreditstöd) 3 573 000 (2 382 000) 5 250 000 (3 500 000) 2 279 000 (1 519000) 1 050 000 (700 000) BFIfår omfördela högst mellan anslagspostema. Beloppet underanslagsposten 4 får dock inte överskridas. Den övergripande målsättningen för statens stödtill bokhandeln är dels att Prop. 1994/95:100 vidmakthålla och om möjligtförstärka ett vittförgrenat bokhandelsnät, dels att Bil. 12 ökatillgängligheten av kvalitetslitteratur i bokhandeln. För katalogdatorstödet ärden nuvarande målsättningen att huvuddelen av de berörda mindre bok-handlamaskall ges möjlighet att ansluta sig till branschens gemensamma datoriseradekatalogsystem 30 juni 1996, sä att stödetdärefter kan avskaffas. BR har lämnat en redogörelse för verksamheten medstatligt stöd till bokhandeln /94. har niokreditsstöd beviljats, 95 bok-handlar har tilldelats sortimentsstöd, medan 63bokhandlar erhållit investerings- och/eller driftsstöd till katalogdator.Verksamheten har granskats av en av regeringen utsedd revisor.Revisionsrapporten innehåller inte några invändningar. I rapporten /94 redovisarBFI utvecklingen vad avser affärsvillkoren mellan förlagoch bokhandel, bokhandelsbeståndet samt den ekonomiska situationen förbokhandelsbranschen. När det gäller bokhandelsbeståndet pekar BFI på nyaformer för detaljhandelsförsäljning av böcker, t.ex. muliimediabutiker, och enökning av antalet bokhandlar som är specialiserade på vissa typer av böcker.Det totala antalet bokhandlar uppskattas av BR till ca 400 stycken. Regeringenanser inte att det finns skäl att ändra de riktlinjer för statens stöd tillbokhandeln som lades fast budgetproposition inför perioden1993/94-1995/96. Regeringens förslag innebär bl.a. attkatalogdatorstödet förlängs något sä att stöd kan lämnas även under periodenjuli-december 1996. till Stöd till bokhandel för /96anvisar ett reservationsanslag på . Bidrag till och litteratur 1993/94 Utgift 8 576 000 Reservation 1994/95 Anslag 13 000 000 1995/96 Förslag 19 500 000 varav13 000 000 beräknat för juh 1995-juni 1996 stadgar, som fastställdes av regeringen , harstiftelsen till ändamål att äga och ge ut en nyhetstidning för begävnings- handikappade samt att geut lättlästa böcker (LL-böcker). Verksamheten skall Prop. 1994/95:100 drivasutan vinstsyfte och inom ramen för ett avtal som träffas mellan staten och stiftelsen. Det gällande avtalet avser perioden den 1 juli 1993-den 30 juni1996. Det övergripande målet för och litteramr () är att försebegåvningshandikappade och vissa andra gmpper av läshandikappade mednyhetsinformation och litteramr. har i sin förenkladeanslagsframställning i de delar som avser resultatredovisningen redovisatverksamheten i delområdena 8 SIDOR och LL-böcker. Stiftelsen konstaterar i sinresultatanalys att de av stiftelsen uppsatta verksamhetsmålen, dvsveckoutgivning av 8 SIDOR och en bokproduktion med minst 20 LL-böcker ,inte uppnåtts. Däremot redovisar stiftelsen ett förbätttat ekonomiskt resultatjämfört , vilket helt tillskrivs en ökad försäljningen av bådetidningen och böckema och att ett ordentligt genombrott i marknadsföringenskett. producerades 13 LL-böcker och 45 nummer av 8 SIDOR, medupplagor för böckema i genomsnitt 700 exemplar cx;h för tidningen ()i 9 000 exemplar. Övergripandemål har fastställts för perioden /94-1995/96 och mot bakgmnd av dessaträffade staten och stiftelsen ett avtal som gäller t.o.m. den30 . Resultatredovisningen visar att försäljningen av 8SIDOR och LL-böcker har ökat. Regeringen bedömer att LL-stiftlesen, mot bakgmndav resultatet under /94 och den bidragsökning riksdagenbeslutade om vären 1994, har goda fömtsättningar att avsevärt öka och förbättrautgivningen. Vid beräkning av anslaget har hänsyn tagits tillpris- och löneutvecklingen. Stiftelsen omfattas av regeringens sparkrav påutgifter för statlig konsumtion. /96 har anslaget räknats nedmed . Regeringens förslag till medelstilldelning innebär också attdet gällande avtalet mellan staten och stiftelsen skall kunna förlängas etthalvår till . Inför har regeringen för avsiktatt låta verksamheten genomgå en fördjupad prövning. till Bidrag till och litteratur för /96 anvisar ettreservationsanslag på . Talboks- och Prop. 1993/94 Utgift 62 300 000' ' ' 1994/95 Anslag 53 534 000 1995/96 Förslag 78 496 000 varav52 427 000 beräknat för 'Bidragtill () för produktion av videogram påteckenspråk förmedlades fram t.o.m. /94 genom . Talboks- och (TPB) skallenligt sin instmktion (1988:341) i samverkan med andra bibliotek försesynskadade och andra läshandikappade med litteratur. skall särskiltframställa och låna ut talböcker och punktskriftsböcker, säljapunktskriftsböcker samt ge upplysningar och råd inom sitt verksamhetsområdetill främst kommunbibliotek. fungerar som lånecentral förtalböcker.