prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — Dessa varenrådighetsverk med eller utan råd med insynsuppgift, styrelse med fulltansvar för verksamheten och även styrelse enligt hittillsvarande modell.Regeringen meddelade också att den övervägde behovet av någon form avpartssammansatt styrelse för vissa myndigheter inom arbetsmarknadsområdet. I budgetpropositionenanmälde regeringen att den behövde ytterligare tid för att pröva dessa frågoroch att den avsåg att återkomma till med en redovisning av planeradeändringar i förvaltningsmyndighetemas ledningsform sedan en genomgång gjortsav myndigheterna inom varje departementsområde. Regeringen aviserade vidareatt den mot bakgrund av redovisningen kunde komma att föreslå en omprövning avde ovan nänmda riktlinjerna i något avseende. Regeringen har däreftergått igenom och prövat ledningsformen för drygt 110 centralaförvaltningsmyndigheter vilka redovisas i det följande. 3.2 Utgångspunkter och allmänna överväganden Prop. Bilaga7 Vid genomgången av myndigheterna har verksamhetens art och regeringens behovav att styra myndigheten på ett visst sätt varit den grundläggandeutgångspunkten. En annan utgångspunkt har varit att det alltid bör stå klartvar det samlade ansvaret inför regeringen för ntyndighetens lednmg ligger. Deallmäima principer som i övrigt har varit vägledande vid prövningen av lämpligledningsform är följande. bör övervägas där det finns behov av en mer direkt och tydligstyming av ntyndigheten och där politiska beslut måste genomföras utanfördröjning. Detta bör särskilt beaktas mot bakgrund av de ökade krav påstyming och samordning som medlemskapet i EU ställer på regeringen. För en delmyndigheter med hög grad av mtinärenden eller uppgifter av servicekaraktär kanockså enrådighets-modellen komma ifråga. Modellenmed enrådighetsverk bör kompletterats med ett av regeringen tillsatt insynsrådmed demokratisk insyn som främsta uppgift i de fall ett sådant råd bedömts varaav allmänt intresse. Ledningsformenstyrelse med fiillt ansvar för verksamheten bör främst övervägas förntyndigheter som arbetar under affarsverksliknande förhållanden eller har enverksamhet som innebär stort finansiellt och självständigt ansvar. Ettbibehållande av nuvarande styrelsemodell med ett delat ansvar mellan styrelsenoch ntyndighetschefen bör övervägas för ntyndigheter där en viss bredd och mångfaldär önskvärd i verksamheten och det därför inte finns skäl för regeringen attnärmare styra den. Modellen kan även väljas för myndigheter där insyn, råd ochstöd har stor betydelse. Regeringenanser det också vara värdefullt om någon form av intresserepresentation istyrelserna för vissa myndigheter främst inom arbetsmarknadsområdet åter kaninföras i syfte att främja intresseavvägning och samförstånd mellanarbetsmarknadens parter (jfr prop. 1991/92:123, bet. 1991/92:KU36, rskr1991/92:305). Fömtsättningama för en sådan ordning behöver dock utredasytterligare. Något förslag i denna del läggs därför inte nu fram av regeringen. Idet följande lämnas en redovisning departementsvis av vilka nttyndig-heter somregeringen avser att ge ny ledningsform genom ändringar imyndighetens instmktion. Undantaghar gjorts för domstolar, länsstyrelser, universitet och högskolor, samt småniyndigheter som nämnder och råd, där nämnden eller rådet harverkställighetsuppgifter och i princip beslutar i alla viktigare ärenden.Affärsverken, niyndigheter under eller under kyrkomötet berörs inteheller av reformen. Inom parentes angesmyndigheter som redan har ledningsform i linje Prop. 1994/95:150 medriksdagens beslut och myndigheter med oförändrad lednings- Bilaga 7form, dvs. myndigheter med styrelser enligt s.k. verksledningsbeslutår . (Enrådighetsverk:Justitiekanslem, Riksåklagaren. Nuvarande styrelsemodell: Datainspektionen,, , ) Nuvarande styrelsemodell: Ex-portkreditiiänmden, den nyabiståndsnndigheten som föreslås ersätta BITS,SAREC, SIDA, SwedeCorp m.fl., jfr prop. 1994/95:100 bil. 4 s. 62) Styrelsen förpsykologiskt försvar Flygtekniska försöksanstalten (inrättas ) Styrelsemed fullt ansvar Styrelse med fullt ansvar medinsynsråd Styrelse med fullt ansvar med insynsråd med insynsråd: Förvarsmakten.Nuvarande styrelsemodell: , räddningsverk. Emådighetsverkmed insynsråd med insynsråd medinsynsråd (: , , Prop. 1994/95:150 Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd. med insynsråd: Bilaga 7Handikappombudsmannen, . Nuvarande styrelsemodell:Riksförsäkringsverket - i avvaktan på översyn av socialförsäkringsadministrationen,jfr prop. 1994/95:100 bil. 6 s. 221, Statens institutionsstyrelse.Socialstyrelsen, Folkhälsoinstimtet) Styrelse med fullt ansvar Styrelse med fullt ansvar Kommunikationsforsknings- Styrelsemed fiillt ansvar Nuvarande styrelsemodell: - i avvaktan påresultat av pågående verksamhetsutredning. Handelsflottans kultur- ochfritidsråd - i avvaktan på ställningstagande till förslag i prop.1994/95:100 bil. 7 s. 65 om att niyndigheten inordnas i ) Styrelse med fullt ansvar (Enrådighetsverk:Statskontoret, , . Nuvarande styrelsemodell: ,, , ,, skattenndighetema och kronofogdemyndigheterna,Bankstödsnänmden) (Enrådighetsverk:Statens skolverk. Nuvarandestyrelsemodell: - ny myndighet fr.o.m. som bl.a.ersätter , jfr prop. 1994/95: 165 s. 27, Kungliga biblioteket.Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek. Arkivet för ljud och bild. Statens utsädeskontroll Statens maskinprovningar Statensveterinärmedicinska anstalt Emådighetsverkmed insynsråd med insynsrådEnrådighetsverk med insynsråd med insynsråd 1994/95:150 Bilaga 7 ochutveckling (jfr prop. 1994/95:158) ochutveckling (jfr prop. 1994/95:158) Enrådighetsverkmed insynsråd (med särskilt beslutsorgan för den normerande verksamheten och iförvaltningsärenden) med insynsråd (Emådighetsverk:Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. En parlamentarisk kommitté(Ku 1993:01) om kulturpolitikens inriktning som kommer att slutförasitt arbete har i uppdrag att även lämna förslag till ledningsformer. Iavvaktan på utredningens förslag föreslås inga ändringar nu för de ca 12myndigheter inom område som berörs av utredningen. (Emådighetsverkmed insynsråd: Radio- och . Nuvarande styrelsemodell: ) ProP- 1994/95:150 Patentoch registreringsverket med insynsråd (, , . Nuvarandestyrelsemodell: , för byggnadsforskning,, , Styrelsen för teknisk ackredi-tering.Rymdstyrelsen, ) Kammarkollegiet (med särskilt avregeringen imättat beslutsorgan för fond- och förmögenhetsförvaltningen) (Styrelsemed fullt ansvar: Lotteriinspektionen. Nuvarande styrelsemodell:Konsumentverket, ) Vadgäller och hänvisastill beslut om en ny myndighet för lantmäteri- ochfastighetsdataverksamheten fr.o.m. . Regeringen avser attredovisa ledningsformen för den nya ntyndigheten i en proposition omförfattningsfrågor rörande lantmäteri- och fastighetsverksamheten . (Nuvarandestyrelsemodell: , Statens strålskyddsin-stimt. Sammanfattning:Totalt har 114 centrala förvaltningsmyndigheter gåtts igenom. Avdessa avser regeringen att göra 30 ntyndigheter till enrådighetsverk varav 20med insynsråd. Styrelse med fullt ansvar för verksamheten bedöms vara lämpligför ett 10-tal ntyndigheter. Redani dag är drygt 20 myndigheter enrådighetsverk varav flera med rådgivande organknutna till sig. En myndighet har styrelse med fullt ansvar. I dessa fall ärsåledes förändring av ledningsformen inte aktuell. Nuvarandestyrelsemodell bibehålls tills vidare för ca 35 niyndigheter. Vadgäller ledningsformen för de återstående ntyndighetema avvaktar Prop.1994/95:150 regeringen resultatet av pågående utredningar och översyner innanslutiig Bilaga 7 ställning tas. 3.4 Skälen för regeringens förslag Redovisningeni det föregående visar att regeringens förslag till reformering avledningsformen inte fiillt ut stämmer med de riktlinjer förförvalt-ningsntyndighetemas ledning som godkände . Enligt dessaskall regeringen i första hand välja formen enrådighetsverk, och endast omvägande skäl motiverar det, bör en myndighet ledas på annat sätt, och dånärmast av en styrelse med fullt ansvar för verksamheten. Avredovisningen framgår det att relativt många myndigheter görs om tillenrådighetsverk. Regeringen anser dock att nuvarande ledningsform, där enmyndighetschef och en lekmannastyrelse delar på ansvaret för verksamheten, börbibehållas för en rad myndigheter. En samlad bedömning av verksamhetens art,behovet av insyn, råd och stöd har lett till att regeringen finner dennuvarande formen av styrelse vara mest ändamålsenlig i dessafall. Vi finner inte heller att det delade ansvaret inför regeringen imyndighetemas ledning skulle utgöra ett hinder för den av regeringen önskadestymingen av dem. Riksdagensriktlinjer ansluter sig till vad som sägs i den dåvarande regeringensproposition Förvaltningsmyndigheternas ledning (prop. 1993/ 94:185). Vi delarpropositionens grundtanke ätt myndighetema skall ha en klar och tydligledningsfunktion, där det inte råder någon tvekan om var det yttersta ansvaretinför regeringen ligger. Regeringendelar dock inte helt propositionens slutsatser beträffande val av ledningsform.Propositionen framhåller med rätta att statsförvaltningens uppgifter spänneröver ett brett falt av skiftande verksamheter och att myndighetema har olikakaraktär och fömtsättningar. Vidare sägs det att statsförvaltningen ständigt ärföremål för olika stmkturella och organisatoriska förändringar. Just mot denbakgrunden bör enligt vår mening den naturliga konsekvensen bli en mer flexibeltillämpning av olika ledningsformer än vad nu är fallet, då emådighetsverkskall väljas "i första hand". Utgångspunktenbör i stället vara att regeringen vid val av lednmgs-form utgår frånmyndighetens verksamhet och mål sådana de är fastlagda av ochregeringen och därefter väljer en ledningsform med den grad av styming som bästbedöms gagna verksamheten och de uppställda målen. Vidval av ledningsform bör inte ett statiskt synsätt tillämpas. Vi måste i dagvara beredda på att imiktningen av de enskilda ntyndighetemas verksamhet kanbehöva ändras relativt snabbt - inte minst med tanke på intemationaliseringenoch medlemskapet i EU. Ändrade fömtsättningar kan medföra att ävenledningsformen behöver ändras. En myndighet kan således ha olika ledningsformunder olika perioder av sin utveckling. Växling av ledningsform börnaturligtvis inte ske ofta och utan väl- Det bör ske när det finns vägande skäl för en för- Prop.1994/95:150 ändring ur ett effektivitets- och stymingsperspektiv. Enrådighetsverk- med eller utan ett av regeringen tillsatt råd med insyn som främsta uppgift -och styrelse bör vara de två huvudalternativ som regeringen väljer mellan.Dessa bör emellertid också kunna modifieras och anpassas till skildafömtsättningar. Nämnda proposition pekar t.ex. på att enrådighetsmodellen kankompletteras med att regeringen vid behov kan inrätta ett särskilt beslutsorganför beslut i vissa avgränsade frågor. Denna modell avser vi införa t.ex. vidKammarkollegiet. Enligtvår mening bör även styrelsemodellen kunna anpassas till olika fömtsättningar,så att styrelse med fullt ansvar för verksamheten inte blir den enda formen avstyrelse. Som redan nämnts har vi funnit skäl att behålla nuvarandestyrelseform i en del fall. Att statliga myndigheter leds av en myndighetscheftillsammans med en lekmannastyrelse garanterar både den samhälleliga insynenoch det medborgerliga inflytandet. Användningen av en sådan form av styrelsebör därför inte vara utesluten. Modellen kan t.ex. vara att föredra där breddoch mångfald är önskvärd i verksamheten eller där samordning med andrantyndigheter och organisationer är viktig. Vi vill dock framhålla att där dennastyrelsemodell väljs skall ansvarsfördelningen mellan myndighetens chef ochstyrelsen göras tydlig i myndighetens instmktion. Avredovisningen framgår slutligen att regeringen även har tagit ställning tillledningsformen för vissa länsmyndigheter under en central chefsmyndighet.Regeringen anser att samma riktlinjer som har förordats ovan skall tillämpasockså på denna typ av myndigheter. Dit hör länsarbets-nämndema,skattemyndighetema, kronofogdemyndighetema och skogs-vårdsstyrelsema. 3.5 Förslag till riksdagsbeslut Regeringenföreslår att godkänner regeringens riktlinjer förförvaltningsmyndighetemas ledningsformer. 4 Allmänna pensionsfonden 4.1 Avvecklingsstyrelsen m.m. Prop.1994/95:150 Bilaga 7 Regeringensförslag: Vissa av de tillgångar som omfattas av tidigare beslut omutskiftning av löntagarfondsmedlen har ännu inte förts över till de tänktamottagama, nämligen ett antal stiftelser och statsverket. Det föreslås attdessa tillgångar skall sammanföras i Allmäima pensionsfonden och där förvaltasav avvecklingsstyrelsen. De aktuella tillgångamas sammanlagda värde uppgår förnärvarande till ca . Den lagreglering som ligger till gmndför avvecklingsstyrelsens inom Allmänna pensionsfonden verksamhet skall inte,såsom tidigare bestämts, upphöra att gälla vid utgången av . Bakgrund:Löntagarfondema infördes på socialdemokratiskt initiativ. Lagtekniskt skeddedetta genom att det inom ramen för Allmänna pensionsfonden imättades fem nyafondstyrelser benämnda första-femte lön-tagarfondstyrelsema. Lagstiftnmgenträdde i kraft och uppgiften för styrelsema var att förvaltaen del av den Allmänna pensionsfondens medel. Isamband med att den borgerliga regeringen /92 avveckladelöntagarfondstyrelsema överfördes de tillgångar och skulder som farms hos dessatill en nyimättad avvecklingsstyrelse (prop. 1991/92:36, bet. 1991/92:FiU9,rskr. 1991/92:91, SFS 1991:1857). Avvecklingsstyrelsens uppgift var attförvalta samtliga löntagarfondstyrelsers medel i avvaktan på en totalutskiftning av tillgångarna . Det bokförda värdet av den samladefondförmögenheten uppgick vid överföringstillfället till . Avvecklingsstyrelsenintar samma rättsliga ställning som övriga fondstyrelser inom Allmännapensionsfonden och regleras i övergångsbestäm-melsema till lagen (1991:1857) omändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden. I propositionen 1991/92:92Utskiftning av löntagarfondemas tillgångar m.m. föreslogs bl.a. att tillgångamaskulle användas till forskning och till sparpremier åt dem som sparade iallemansfonder inom ramen för den särskilt tillskapade sparformenpremiegrundande allemanssparande. Efter den borgerliga regeringensförhandlingar med ny demokrati ändrade förslaget så att en betydandedel delades ut till näringslivet via aktier i nybildade s.k. riskkapitalbolag.Som en del i krisuppgörelsen mellan den dåvarande borgerliga regeringen ochsocialdemokratema om åtgärder för att stabilisera den svenskaekonomin träffades överenskommelse om att det premiegmndande allemans-sparandetskulle avbrytas. I propositionen1993/94:177 Utbildning och forskning presenterade den borgerliga regeringensina slutliga förslag till användningsområden förlöntagarfondsmedlen och föreslog att avvecklingsstyrelsen Prop.1994/95:150 skall läggas ned vid utgången av . Medel som vid denna Bilaga 7 tidpunkt kan finnas kvar av dem som reserverats för det premiegmndandeallemanssparandet resp. avvecklingsstyrelsens verksamhet skall tillfallastatsverket. anslöt sig till regeringens bedönmingar (bet.1993/94:UbU12, rskr. 1993/94:399, SFS 1994:1078). Eftersistnänmda riksdagsbeslut och därpå följande regeringsbeslut verkställdesutskiftningen av löntagarfondsmedel till sju av denborgerliga regeringen nybildade stiftelser. överfördes, frånavvecklingsstyrelsen till Kammarkollegiet, förvaltnmgen av en aktiepost iSvenska som undantagits från utskiftning för att täcka en underår 1987 av tredje löntagarfondstyrelsen () utställd köpoptionrörande dessa aktier. Uppdraget innebar att Kammarkollegiet skulle förvaraaktiema i avvaktan på optionens förfallodag den 20 febmari 1995. TillKammarkollegiet överfördes även vilka avsågs täckaavvecklingsstyrelsens behov av medel för verksamheten t.o.m. . TillRiksgäldskontoret överfördes, i enlighet med beslut, 350 miljonerkronor vilka reserverats som till dem som deltagit i detpremiegrundande allemanssparandet. Kammarkollegiethar den 21 febmari 1995 till regeringen redovisat att optionsavtalet delvislett till lösen och inbringat en löseskilling om . Denaktiepost som inte lösts förvaras alltjämt hos Kammarkollegiet. Marknadsvärdetav aktieposten uppgår till ca . Kammarkollegiethar vidare till regeringen redovisat att en kvarståendefordran som avvecklingsstyrelsen haft på slutligen reglerats isamband med en ackordsuppgörelse och att en likvid erhållits på drygt 738 000kronor. FrånRiksgäldskontoret har inhämtats att av de medel som reserverats för utbetalningav sparpremier inom det premiegmndande allemanssparandet finns kvar ca 90miljoner kronor. Utbetalningen av är i huvudsak slutförd. FrånKammarkollegiet har inhämtats att ca kvarstår av de medelsom reserverats för avvecklingsstyrelsens verksamhet. Sammanfattningsvisfinns således tillgångar till ett totalt värde av ,som omfattas av tidigare utskiftnings-beslut men som ännu inte förtsöver till de av den borgerliga regeringen bildade stiftelsema eller tillstatsverket. Skälenför regeringens förslag: Underskottet i de offentliga finansema gör detangeläget att utnyttja befintliga möjligheter till förstärkning av denoffentliga ekonomin. Några ytterligare utdelningar av medel ur Allmännapensionsfonden till andra ändamål än pension bör inte komma i fråga. Regeringenföreslår därför att de tillgångar om som inte harblivit slutligt utskiftade behålls i Allmänna pensionsfonden och förvaltas avavvecklingsstyrelsen. Förslaget innebär att tidigare beslut omutskiftning ändras i fråga om de aktuella tillgångama. Enligtdet riksdagsbeslut som gäller skall avvecklings- Prop.1994/95:150 styrelsens verksamhet upphöra vid utgången av . Eftersomav- Bilaga 7 vecklingsstyrelsen på grund av vad som sagts kommer att haförvaltningsuppgifter även efter den tidpunkten, bör upphörandebeslutetändras. Avvecklingsstyrelsenskall liksom tidigare förvalta medlen på ett sådant sätt att möjlighetema tillgod avkastning på dessa tillvaratas. Avvecklingsstyrelsensförvaltnmg av de nu ifrågavarande tillgångama är att se som en temporärlösning. Regeringen ämnar senare återkomma till med förslag om hur enmer bestående förvaltning av tillgångama bör ordnas. InomFinansdepartementet har upprättats förslag till 1. lag om fortsatt giltighet av vissaövergångsbestämmelser till lagen (1983:1092) med reglemente för Allmännapensionsfonden, 2. lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglementeför Allmänna pensionsfonden. Lagförslagenfmns i bilaga 7.1.3. 4.3 Förslag till riksdagsbeslut 1. antar regeringens förslag till lag om fortsattgiltighet av vissa övergångsbestämmelser till lagen (1983:1092) med reglementeför Allmänna pensionsfonden, 2. antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden, 3. godkänner vad regeringen förordar om ändrad användningav kontanta medel och aktier som ännu inte har skiftats ut från avvecklingsstyrelsen, 4. godkänner vad regeringen förordar om ändradanvändning av de tillgångar som återstår av det som reserverats för det premiegmndandeallemanssparandet och avvecklingsstyrelsens verksamhet. 5Sänkning av mervärdesskatten på livsmedel Prop.1994/95:150 Bilaga 7 Regeringensförslag: Skattesatsen vid omsättning av livsmedel sänks från 21 till 12 procentav beskattningsunderlaget. Bakgrundentill regeringens förslag: Mervärdesskatten på omsättning och import avlivsmedel och livsmedelstillsatser sänktes frånnormalskattesatsen till (prop. 1991/92:50, bet.1991/92:SkU5, rskr 50, SFS 1991:1755). Genom lagändring den 1 januari 1993höjdes skatten till nuvarande (prop. 1992/93:50 (bil.5), bet.1992/93:FiUl och 1992/93:SkU 18, rskr 158, SFS 1992:1477). Medlivsmedel avses enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200) sådanalivsmedel och livsmedelstillsatser som avses i 1 § livsmedelslagen (1971:511).Den lägre skattesatsen omfattar dock inte vatten från vattenverk, spritdrycker,vin och starköl i vissa fall och inte heller tobaksvaror. Avskäl som anförs i finansplanen bör skattesatsen för livsmedel sänkas till 12procent av beskattningsunderlaget. Den nya skattesatsen skall tillämpas fr.o.m.den 1 januari 1996. Förslagetföranleder ändringar i 7 kap. 1 och 2 §§ mervärdesskattelagen (1994:200). nu gällande lydelsen anges i fråga om vin, sprit och starköl att den lägreskattesatsen inte gäller för varor av detta slag som tillhandahålls av detdetaljhandelsbolag som avses i 15 § andra stycket lagen (1977:293) om handelmed drycker. Drycker av detta slag som tillhandahålls i serveringsverksamhetbeskattas således med den skattesats som gäller för serveringstjänster. Genomatt skattesatsen för serveringstjänster höjdes från 21procent till normalskattesatsen på , fyller begränsningen av i vilkafall den lägre skatten för dessa drycker inte är tillämplig inte längre någonfunktion. Enligt regeringens uppfattning bör vin, sprit och starköl alltidomfattas av normalskattesatsen. Förslagetinnebär en budgetförsvagning för offentlig sektor på . InomFinansdepartementet har upprättats förslag till lag om ändring imervärdesskattelagen (1994:200). Lagförslagetfinns i bilaga 7.1.3. Förslagetär av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrandefrån Lagrådet bör därför inte inhämtas. 5.2Förslag till riksdagsbeslut Prop. Bilaga7 Regeringen föreslår att antarregeringens förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200). 6.1Fastighetsförvaltning och statlig lokalförsörjning B 5.Byggnadsstyrelsen; Avvecklingskostnader Prop.1994/95:150 Bilaga 7 1993/941994/95 1995/96 1000 1 000 1 000 Utredningenför avveckling upphörde den 28 febmari 1995. Utredningen harredogjort för ett antal åtaganden som inte kunnat regleras innanavvecklingstidens utgång. Regeringenbeslutade den 23 febmari 1995 att skall per den1 ta över ansvaret för slutreglering och administration av ekonomiskaoch övriga åtaganden samt arbetsgivaransvaret för kvarvarande personal medanledning av avveckling. fårdisponera ett belopp om högst för åtagandena genom attkostnadema skall belasta sjunde huvudtiteln, förslagsanslaget B 5.Byggnadsstyrelsen; Avvecklingskostnader under /95.Lokalförsörjningsverket skall varje kvartal redovisa kostnadema för åtagandenatill . Vissaåtaganden återstår även efter . Regeringenföreslår därför att anslaget tas upp med oförändrat belopp för budgetåret1995/96 eftersom de kostnader som har samband med åtagandet av avvecklingenkvarstår även under nästa budgetår. 6.2 Vissa centrala myndigheter D 1. Regeringensförslag: Förseningsavgiften höjs till för den som inte avlämnatkompletterande tulldeklaration i rätt tid och till för den som, trotsanmanmg, inte avlämnat tulldeklarationen inom den bestämda tiden. Regeringenhar budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 8) föreslagit attTullverkets anslag minskas med /96 - 1998. /96 har regeringen föreslagit att anvisar ettramanslag på 1 . har beslutat (bet. 1994/95 :SkU23 och 33, rskr. 1994/95:240) attTillverkets anslagnivå på helårsbasis skall uppgå till 75 mkröver den nivå som regeringen föreslagit i budgetpropositionen, dvs Prop.1994/95:150 anslag skall minska med under budgetperiodenBilaga 7 1995/96 - 1998. har vidare beslutat att takten ibesparingsplanen ändras så att tyngdpunkten i besparingen förläggs /96. Enligt riksdagsbeslutet skall den besparing som /96 öka med . Detta innebär att ramanslag /96 skall uppgå till 1 617 380 000. 1syfte att undvika att statsbudgeten försvagas har skatteutskottet vidare pekatpå att vissa offentligrättsliga avgifter kan höjas. Utskottet har emellertidbetonat att utgångspunkten för sådana höjningar är att avgiftema inte har höjtspå . De avgifter som kan vara motiverade att räkna upp är, enligtutskottet, tullförättningsavgiften, tullräkningsavgiften, förseningsavgiften.Dessa avgifter beslutas med undantag för förseningsavgiften av regeringen medstöd av bemyndiganden i tullagen. Beslutanderätten rörande nivåema påtullförättningsavgiftema har av regeringen delegerats till . har gjorts en översiktlig genomgång av nivåema för vissaoffentligrättsliga avgifter.