prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Mångaorganisationer präglas också av påtagliga problem med att omsätto övergripandemål och stategier i den operativa verksamheten på fältet. Detgäller bl.a. , som kommer att få växande problem med Bilaga 4 attgenomföra sina satsningar inom de sociala sektoreraa, om inte en decentraliseringav verksamheten sker. Kopplat till sådana ansträngningar måstefördjupad folklig förankring eftersträvas i projekt och program genomsamarbete med enskilda organisationer och även med det privato En systemfråga av avgörande betydelse ärmarginaliseringen av FN:s långsiktiga utvecklingsarbete. I accelererande tokthar främst tagit över uppgifter från många FN-organisationer. Detframsfer alltmer som en viktig uppgift att klargöra olika organisationerskomparativa fördelar. Först då kan hela det multilaterala systemetsutvecklingseffekter maximeras. Om inte FN och kan samordnas finnsrisker för en fortsatt marginalisering av FN-systemet på utvecklingsområdet.Vad som behövs är ett ännu bredare och mer sammanhållet grepp frånmedlemsländeraa kring reformfrågorna i hela det multilaterala systemet. Underdet gångna året har ett antol utredningsuppdrag redovisats till regeringen. Biståndetsanpassning till hållbar utveckling Somett led i uppföljningen av UNCED tillsattes en arbetsgrapp för att se över detsamlade svenska biståndet. Gmppen hade till uppgift att lämna förslag till hurutvecklingssamarbetet kunde försferkas mot en mUjömässigt hållbar utveckling,både på det normativa och operativa området. Den skulle dessutom lämna förslagtill arbetsmetoder och beredningsformer med sikte på hållbar utveckling iUNCED-beslutens anda. Sammanfattningsviskonstoteras i arbetsgmppens rapport (Ds 1994:132) Hållbart bistånd - detsvenska bisfendet efter UNCED att de svenska biståndsmålen ligger i linje medAgenda 21, om tUlväxtmålet tolkas som hållbar utveckling.Fattigdomsinriktningen av det svenska bisfendet bör besfe. Principerna förhållbar utveckling som ingår i Rio-deklarationen skall beaktos i bisfendet.Mottogarlandets perspektiv är avgörande. SärskUda miljödiskussioner bör inledasmed mottogarländeraa. Den svenska miljöpolitiken bör beaktos även i bisfendet.Detfe kräver utbildning inom bisfendsförvaltningen. Krav bör sfellas på attmottagarländer tillträder miljökonventioner m.m. Möjligheterna för ömsesidigaavtol om hållbar utveckling bör utredas. Vissa sektorer anges som särskilt väsentiiga försvenskt utvecklingssamarbete. De kan gmpperas i två övergripande komplex: vatten- och matförsörjning respektive miljöproblem förknippade med j urbanisering och denmoderaa sektora. bör genomgång av detsamlade svenska biståndet i varje mottogarland Prop. 1994/95:100 göras, motsvarande det som gjorts för och . Arbetsgmppen redovisar ingående överväganden ochförslag inom de ovannämnda insatsområdena. Sammanfattningsvis behöver en mersystematisk satsning på kapacitets- och instimtionsutveckling göras. Stödettill miljöekonomi bör öka för att höja kompetensen i u-ländema, integreramiljöekonomiska aspekter i bisfendet och öka kunnandet i biståndsförvaltningen.Stödet till enskilda organisationer som arbetor inom området bör höjas . aktiva insatser i det globala miljö- ochutvecklingssamarbetet kräver en sektorövergripande organisation. Kvalitotivtoch kvantitotivt förstärkto resurser krävs på centralt berörda departement ochmyndigheter. Arbetsgmppen ger förslag i denna riktning. Arbetetmed att analysera arbetsgmppens rekommendationer har just inletts. Regeringendelar den övergripande slutsatsen att strävan mot hållbar utveckling på ett meruttryckligt sätt bör genomsyra utvecklingssamarbetet. Övervägandena kommer attHgga till gmnd för regeringens arbete med att utforma det framtidautvecklingssamarbetet på detta område. Regeringen avser återkomma tillriksdagen i dessa frågor. Utvidgadeinsatser för demokratisk uppbyggnad Isyfte att utreda möjligheterna till biståndsfinansierat stöd från organ knutnatill partier i till partier i mottagarländerna, tillsatte regeringen idecember 1993 utredningen om utvidgade insatser för demokratisk uppbyggnad.Utredningens betonkande (Ds 1994:63) Demokratier kräva dessa partier!överlämnades . Betonkandet har därefter remissbehandlats. Utredningenföreslår i betänkandet insatser av organ med anknytning till svenska politiskapartier i syfte att stödja partiuppbyggnad i utvecklingsländer och Central- ochÖsteuropa. Förslagen innebär att nu gällande regler för bistånd ändras, så attstöd till insatser med politiska organisationer som givare och mottagare kanbeviljas. Utredningen anser att finansieringen av den nya formen avdemokratibistånd bör ske på två sätt: -Ett särskilt anslag inombisfendsbudgeten inrättos för fördelning till organ knutna till deriksdagspartier som vill bedriva demokratifrämjande bisfend. Fördelningen avmedel föreslås gmndas på ett fast belopp om till varjeriksdagsparti, samt ett tillägg om per riksdagsmandat. UD föreslås bli myndighetsansvarig. -för bisfend genomfolkrörelser och enskilda organisationer, som administreras av SIDA, bör öppnasför finansiering av demokratibistånd genom ovannämnda partianknutna organpå samma villkor som för andra organisationer. Bilaga 4 Remissinstansernas yttranden Hälftenav de sexton svarande remissinstonseraa är positiva eller uton invändningar motutredningens förslag om en utvidgning av demokratibisfendet till att omfattopartipolitiskt stöd. Vissa ambassader framhåller risken för politiskakomplikationer och att fömtsättningarna för att samarbetsformen skall lyckas ärosäker. Fyra remissinstonser, däribland RRV och SIDA, anser attdemokratibisfendet även fortsättningsvis bör bedrivas uton direktstöd tillpolitiska partier samt att de folkrättsliga och politiska aspekteraa bör prövasytterligare. Fem remissinstonser är kritiska till en fördelninggrandad på antol riksdagsmandat. Flertalet som kommenterat förslaget om UD:smyndighetsansvar förordar att den nya myndigheten ansvarar för anslaget. Politiskapartier är avgörande för fungerande demokratier. I många länder har under detsenaste årtiondet helt nya föratsättningar vuxit fram för politiska partiersverksamhet. I likhet med utredningen anser regeringen att samarbetet mellan partieröver gränseraa är ett viktigt inslag i utvecklingen av demokratins kulmr. Regeringen anser att det är mycket angeläget attutveckla det demokratifrämjande biståndet. Ett stöd till utveckling av partieri såväl som i bör införas. Regeringen avser attunder , givet godkännande och i samråd med riksdagspartierna,fastställa formerna för en tidsbegränsad försöksverksamhet för bisfend tillpartier från organ knutna till svenska partier, i huvudsak enligt utredningensförslag. Utredningens förslag innebär inledningsvis ettårligt stöd om ca. , som torde fördelas i enlighet medutredningens förslag och finansieras från anslagsposten för demokrati,mänskliga rättigheter och konfliktlösning samt från medel förösteuropasamarbetet under littera G. Möjlighet bör även öppnas för partinära organ atterhålla bidrag för bredare demokratifrämjande verksamhet från anslagsposten förbisfend genom folkrörelser och enskilda organisationer, varvid de allmännavillkoren om bl.a. egeninsats skall gälla. Kommitténför analys av utvecklingssamarbete (KA U) KAUredovisade sina överväganden i frågan om hur övergripandeutvärdering och analys inom bisfendsområdet bör bedrivas på . Dettogjordes i betonkandet (SOU 1994:102) Analys och utvärdering av bisfend. Remissinstanserna uppvisar en mycket storsamsfemmighet vad gäller de förslag kommittén presenterar i befenkandet. Sålunda ges ett mycket storkt stöd för kommitténs slutsats att den analytiska kapaciteten liksom " lärandetoch förändringsbenägenheten behöver försferkas inom hela Prop. 1994/95:100bisfendsförvaltningen. Även förslaget att betydligt större vikt bör läggas Bilaga 4 vid utvärderingar och effektivitetssmdier inom utvecklingssamarbetetröner sferkt stöd. KAU framhåller vikten av ett tydliggörande av UD:sstrategiska roll och en försferkning av departementets policy- ochanalysfunktion. Även i denna del insfemmer remissinstonseraa kraftfullt. Så gott som samtiiga remissinstonser avvisar KAU:sförslag om en ny frisfeende analys- och utvärderingsfunktion. Besfellaransvaretför policysmdier och utvärderingar bör enligt remissinsfenseraa isfellet liggahos och berörda myndigheter. KAU har låtit genomföra en lång rad delsmdier. Ettflertol av dessa har involverat ledande interaationell expertis och har på ettingående sätt behandlat för utvecklingssamarbetet centrala temato. De utgörviktiga bidrag till diskussionen om utformningen av det framtida interaationellautvecklingssamarbetet. Kommittén redovisar i ett avslutonde befenkande /95 slutsatseraa från dessa smdier. Regeringeninsfemmer i kommitténs och remissinsfenseraas uppfattning om vikten av attförbättra det analytiska underlaget för bisfendspolitiken och att ökaerfarenhetsåterföringen. För att åsfedkomma detto krävs enligt regeringenåtgärder inom följande områden: -(främstutrikesdepartementets avdelning för intemationellt utvecklingssamarbete) börges en tydligt markerad styrningsroll i förhåUande tUl myndigheten,utredningsväsendet etc. vad gäller bisfendsverksamhetens inriktning. Dessutombör departementets policy- och analysfunktion förstärkas. -utvärdering och policyanalysinom den nya sammanhållna biståndsmyndigheten bör ges en organisatoriskt storkoch självständig ställning. Behovet av ekonomisk-analytisk kompetens betonas. -resultoten av olika analys-,utvärderings- och utredningsinsatser måste på ett mer systematiskt sättåterkopplas till och påverka utformningen av den operativa verksamheten. Regeringen kommer att ge den nyabisfendsmyndigheten i uppdrag att särskilt beakfe de nämnda andra ochttedje punkteraa. Arbetet med att utveckla departementets styrfunktion ochstyrinstrament skall fonsätfe. Regeringen kommer även att verka för attutvärderingar och analyser av det svenska utvecklingssamarbetet i ökadutsttäckning genomförs inom de organ som har till uppgift att granskaverksamhet inom det stotiiga området. Regeringen insfemmer även i de synpunktersom framförts från flera håll att den svenska bisfendsförvaltningen i högregrad bör dra nytfe av och samarbeto närmare med analys- och utvärderingsorgan iandra länder och i internationella organisationer, inte minst inom EU och dessmedlemsländer. I likhet med kommittén anser regeringen att en ökadtillgång till fördjupade och från förvaltningen frisfeende analyser och överväganden beträffande olika delar av det interaationella utvecklingssamarbetet vore 70 Regeringen kommeri detto syfte att tillkalla en särskild expertgmpp som skallarbeto i form av en kommitté. I kommittén skall Prop. 1994/95:100 ingåkvalificerad analytisk kompetens såväl från som från Bilaga 4utlandet, inklusive från utvecklingsländer. Till kommittén bör knytos ettmindre sekretoriat. Regeringentillsatte en utredning för att utröna behovet av ett internationelltinstimt för valövervakning. Utredningen som beskriver behovet av insatser sombetydligt vidare än enbart valövervakning överlämnade sitt betonkande (SOU1993:100) Free and Fair Elections -and Beyond . Utredningensinnehåll och dess fortsätto behandling redovisades i föregående årsbudgetpropositionen (prop.l993/94:100 bilaga 4). Utredningen visar att det finns ett väl underbyggtbehov av ett nytt internationellt instimt för stöd till demokrati ochvalprocesser. Det finns också ett betydande internationellt stöd för tonken attupprätto ett sådant instimt. Vid en internationell konferens i i maj1994 bildades en internationell arbetsgmpp för att fortsätto planerings- ochförankringsarbetet. Efter ett möte med arbetsgmppen beslutoderegeringen att to initiativ till förhandlingar om det formella stiftandet av ettinternationellt instimt för demokrati och val. Instimtet är avsett att vara en mötesplats förintemationella aktörer, med olika erfarenheter och roller, inom området friaval och demokratisk utveckling. Genom att dessa aktörer ges tillfälle attutbyfe erfarenheter främjas professionalism och integritet. Instimtet skallvidare främja långsiktigt demokratiska processer och interaationelltaccepterade normer och värderingar. Instimtet skall också betona att öppningenmot demokrati är bredare än enbart val och valövervakning. Detto reflekteras iinstimtets prioriterade verksamhetsfält där bland annat följande återfinns: -upprätto en datobank och ettinformationsnätverk, -stimulera forskning och knytosamman forskning och praktik, -lägga fast riktlinjer fördemokrati och val med utgångspunkt från det existerande interaationellaregelverket inom området mänskliga rättigheter, -erbjuda bisfend bland annat iform av rådgiviung samt kapacitetsuppbyggnad. Instimtet planeras bli en mellanstotligorganisation med aktiv medverkan av intemationella icke-stotliga organisationer(NGO:s). Förslaget om att bilda ett instimt har tilldragitsig betydande intemationellt intresse. FN:s generalsekreterare har uttryckt stöd för instimtet som inom FN ses som ett viktigt komplement till redan pågående arbete. En rad andra intemationella orgarusationer och länder har också uttryckt stöd. Instimtet kommer att instiftas . Verksamheten beräknas komma igång strax därefter. I instimtets instiftarkrets kommer att ingå ett tiotol länder från olika världsdelar. ' WHO-anknutenhögskola för medicinsk teknisk förvaltning till Prop. Fråganom att etoblera en WHO-anknuten högskola för medicinsk-teknisk ' förvaltning i har diskuterats . haruttryckt sin positiva syn på förslaget. Som ett led i beredningsprocessenbeslöt regeringen att göra en särskild granskning av projektet. Resultotetpresenterades för regeringen . Utredarensslutsats var att den föreslagna utbildningen, under vissa föratsättningar,skulle kunna fylla ett påtagligt behov i många länder. En biståndsinsats meddet föreslagna innehållet skulle vara förenligt med gällande bisfendspolitiskariktlinjer. Inom ansågs övervägande skäl tola för ett förläggande tillMalmö. Efter kontokter med WHO framkom att man stöder förslaget och sfeller iutsikt råd och bisfend till den tänkto högskolan i alla avseenden utomfinansiering. WHO är emellertid berett att deltoga i ansträngningaraa att fåekonomiskt stöd från andra håll. Utredaren fömtser svårigheter i detto avseende.Svenskt stöd bör i likhet med vad som gäller för WMU i uppgå till högsten tredjedel av budgeten. Två tredjedelar av instimtets budget bör långsiktigtgaranteras genom stöd från andra intressenter, exempelvis andra länder och denprivato industrin. En betydande och fortgående anstränging måste till, troligenmed femligen intensivt svenskt deltogande, för att få instimtetsbudget finansierad. Regeringenavser att fortsatt undersöka föratsättningaraa för en evenmell etoblering av enWHO-anknuten högskofe för medicinsk-teknisk förvaltning i . Mot bakgrandav finansieringssvårighetema förknippade med ett intemationellt instimt böräven andra modeller undersökas. En möjlighet är att instimtet får svenskthuvudmannaskap men ges interaationell prägel och förankring genom att det knytstill WHO som ett samarbetscentram. Regeringen avser att närmare utredafömtsättningama och formema för ett sådant intemationellt samarbetscentram. Fleraav de faktorer som bildar utgångspunkt för den konsolidering av bisfendsmyndigheteraa som regeringen initierat behandlades av i dess betänkande (SOU 1994:19) roller i biståndet. Utredningens överväganden gällde främst regeringens styrning av förvaltningens verksamhet, kompetensförsörjning och behovet av en klar uppgiftsfördelning mellan de statiiga biståndsorganen. En sammanställning av remissinstonseraas synpunkter på betänkandet har redovisats (Ds 1994:84). Konsekvensemaav ett svenskt medlemsskap i EU har analyserats Slutsatseraa har redovisats ovan och kommer att i Prop.1994/95:100 sin helhet publiceras i en särskild rapport. 1 forskningspolitiska propositionaviserade regeringen en översyn av stödet till u-landsforskningen m.m.Resultoten av denna översyn redovisades i betonkandet (Ds1994:106) SAREC:s svenska u-landsforskning - en utvärdering. Översynensslutsats är att verksamheten uppfyller sina mål och sköts väl. Den bör därförenligt utvärderaren utvecklas vidare, inte minst vad gäller stödets omfattning.Betänkandet har remissbehandlats. En översyn av biståndsarbetores sociala villkorpåbörjades . Översynen är inriktod påfrivilligorganisationernas utsända fältpersonal. Dessas sociala villkor, bl.a.i fråga om socialförsäkringar och folkbokföring, skiljer sig i flera viktigaavseenden från de som statligt utsända tjänstemän har. En annan utredning har analyserat krav på innehållsamt utformning och produktion av statistik rörande det internationellautvecklingssamarbetet. Målet är att ett heltockande system för att redovisa densvenska statligt finansierade verksamheten skall kunna tos i drift den 1 juli1995. En analys av informationsverksamheten hosUtrikesdepartementets lU-avdelning och biståndsmyndigheteraa utmynnade i ettförslag om en informationsstrategi. De förslag som presenterats i de fyra sistnämndautredningarna kommer att beredas vidare inom ramen för det arbete som inletts isyfte att konsolidera biståndsmyndigheterna till en organisation. Regeringensförslag i det följande innebär att det samlade bisfendet för budgeferet 1995/96uppgår till , varav avser juli1995 t.o.m. . Beloppet utgör en oförändrad nominell nivå på årsbasis irelation till budgeferet 1994/95. Detto uppskattos motsvara 0,av BNI förbudgeferet. Regeringen avser fortsatt verka för att , när ekonomin såtillåter, åter avsätter en procent av BNI till internationelltutvecklingssamarbete. Vidare föreslås i det följande ökade avräkningarför kostnader för flyktingmottogande i om . I proposition om budgeteffekter av medlemskap i m.m. (1994/95:40), faststolls principen att varje svenskt utgiftsområde som berörs av EU-samarbetet skall bidra till finansieringen i proportion till områdets andel av avgiften. Tillämpningen av denna princip på bisfendsramen ger en kostnad om för det svenska bidraget till EU:s gemensamma bisfend som finansieras över budget. Slutiigen föreslås att biståndsramens avräkningar för bl.a. administrativa kostnader och andra utgifter ökas med budgeferet 1995/96 och ytterligare 73 Således begränsas utrymmet för Prop.1994/95:100 verksamheten med budgeferet 1995/96 och1047 Bilaga budgeferet 1998. Till följd av den minskade resursramen haromprioriteringar i verksamheten varit nödvändiga. På det multilaterala områdethar anslaget minskat med . Under den kommande treårspericxlen fömtsesdock betydande förändringar. Omprioriteringaraa genomförts bl.a. med beaktondeav respektive organisations effektivitet. fortsätter att vara en av destörsto bidragsgivaraa till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet, trots attSverige möjligen över perioden kan komma att behöva sänka årsbidrag omi genomsnitt . Ytterligare nedskärningar skulle dock försvaga Sverigesposition i det fortsätto reformarbetet, liksom i FN-arbetet i stort. Bidragentill och de regionala utvecklingsbankeraa är avtolsbundna. På det bilaterala området har omprioriteringar ägtram utifrån den politik som redovisats i det föregående. Ett sammanhålletanslag för hela det bilaterala biståndet föreslås. Det totola bilateralabisfendet föreslås minska med . En koncentration sker till detlandprogrammerade samarbetet. Sålunda föreslås verksamhet som tidigarefinansierats under t.ex. demokrati- och katostrofanslagen finansierasunder de landprogrammerade anslagsposteraa. Vidare har större nedskärningarålagts de anslagsposter som genom medlemskapet i EU ges nya och omfattondefinansieringsmöjligheter. Således har anslagsposterna stöd till ekonomiska reformeroch stmkmranpassning, samarbete via enskilda organisationer samtkatastrofbisfend påverkats i högre grad än andra. Det sparbeting om av förvaltningskostnaden förbudgeferet 1995/96 som ålagts samtiiga stotiiga myndigheter har även tillämpatspå den nedan föreslagna nya bisfendsmyndigheten. De tidigare myndighetemasramanslag har inför sammanslagningen (se nedan: C 3. Den nya myndigheten)ålagts effektivitetskravet. SIDA, BITS, SAREC och SwedeCorp har dessutom motbakgmnd av förväntode effektivitetsvinster vid sammanslagningen ålagtsytterligare en procentenhet. Den därmed uppnådda besparingen påbisfendsmyndigheten uppgår till . Motbakgrand av den omorganisation av svensk bisfendsadministration som planeras föreslårregeringen att anslagen under littera C omstrakmreras. Regeringen avser med dennya strakmren återspegla den tydlighet som har skapats genom den nyamyndigheten. Reservationsanslaget C 1. Bidrag tillinternationella biståndsprogram är oförändrat från föregående år.Anslagsposteraa därander har dock indelats i tre grapper. Under anslagsposten Cl.I. FN:s ekonomiska och sociala verksamhet anvisas medel för basbudgetstödtill FN:s program och fonder. Under anslagsposten C 1.2. Internationellafinansieringsinstitutioner anvisas medel för förhandlade bidrag till Världsbankenoch andra intemationella finansieringsinstitutioner. 1994/95:100C 1.3. övrigt multilateralt samarbete anvisas bl.a. stöd till Bilaga 4 verksamhetsområden som inte är kopplade till särskildamultilaterala organ eller som på annat sätt skiljer sig från de ovan nämnda. Reservationsanslaget C 2. Utvecklingssamarbetegenom den nya myndigheten består av de tidigare sakanslagen C 2. Utvecklingssamarbetegenom Styrelsen fbr internationell utveckling (SIDA), C 4. Stöd till ekonomiskareformer och skuldlättnad, C 5. Utvecklingssamarbete genom Beredningen forintemationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS), C 7. U-lancbforskninggenom Styrelsen for u-landsforskning (SAREC), C 9. Näringslivsbistånd genomStyrelsen för internationellt näringslivsbistånd (SwedeCorp) och (med undantag for som består somseparat anslag, se nedan). Anslagsposterna har stmkturerafe så att defbregående 27 landrelaterade anslagsposterna gmpperats till tre regionalaanslagsposter. Ramanslaget C 3. Den nya myndigheten utgör den nyamyndighetens fbrvaltningsanslag. Detta består av de tidigare myndighetemasramanslag. Under reservationsanslaget C 4. Bidrag till EG:sgemensamma bistånd anvisas bidragen till EG:s bistånd genom Lomékonventionema.I textema om anslaget redogörs även fbr det mot biståndsramen avräknadebiståndet genom gemensamma budget. Förslagsanslaget C 5. Bidrag till utgörs av den del av det tidigare reservationsanslaget forbidraget till SwedeCorp och som rör . är ofbrändrat från tidigare. Reservationsanslaget C 7. Övrigt utgörs avverksamhet från det tidigare anslaget C 13. Projektbistånd till vissa länder,m.m., fömtom anslagsposten C 13.1. Projektbistånd till vissa länder, som upphöroch stödet till organisationer under C 13.4. övrigt som överfors till C 2.5.Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer. Anslagsbenämningar och anslagsbelopp framgår avfbljande tabell (): Den nya myndigheten och Bidrag till EG:s gemensamma Littera C 11427 620 17 141431 1 932 380 707 000 965 000 2 898 569 1 060 500 1 447 500 1994/95:100 Bilaga 4 EGgemensamma bisfend Asylkostnader Övriga bisfendskostnader under andra anslag Denberäknade utgiftsutvecklingen för Littera C. Intemationelltutvecklingssamarbete till följd av tidigare fattode beslut samtförslagen budgetproposition är följande (): Utgift Anvisat Förslag varav Beräknad Beräknad 1993/94 1994/95 1995/96 beräknat besparing besparing jul95 - 1997' 1998' 12881,8 12 457,2 17 141,4 11427,6 of -20 ' - Prisnivå 1995/96 Samtligaanslagsförslag i textema under anslagen nedan avser 18 månader. Bidrag till internationella biståndsprogram 1993/94Utgift 3 063 326 000 Reservation 4 878 000 000 1994/95Anslag 3 295 000 000 1995/96Förslag 4 762 500 000 varav3 175 000 000 avser Avreservationen var bud budgeferet 1993/94:s utgång 4 777 000 000 kronorintecknade, varav 3 i form av skuldsedlar i . Merpartenav de icke utbetalade budgetmedlen under anslaget ligger under anslagsposten C1.2 Internationella finansieringsinstitutioner.