prop · GH0377 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:77 En ombildning av arbetsgivarorganisationen för det statliga området Regeringen överlämnar denna proposition till . har godkänt att Statens arbets- givarverk ombildas till en uppdragsmyn- dighet fr.o.m. (rskr. 1992/93:205). I propositionen lägger regeringen fram fyra lagförslag som i huvudsak innebär att beslut fullföljs som det läggs fast att arbetsgivarorganisationen för det statliga området skall bedriva sin verk- samhet i form av en uppdragsmyndighet. I en lag om ändring av regeringsformen föreslås sålunda att bestämmelserna om att finansutskottet skall godkänna avtal i frågor om anställningsvillkor för sta- tens arbetstagare tas bort. Ändringen i regeringsformen föranleder konsekvensänd- ringar i riksdagsordningen och i sekre- tesslagen (1980:100). I propositionen läggs dessutom fram för- slag till en lag om upphävande av lagen (1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m. (ställföreträdarlagen). Lagarna föreslås träda ikraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut ....... 3 2 Lagtext ........................... 4 2.1 Förslag till lag om ändring i regeringsformen ................. 4 2.2 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen ............... 5 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)........ 6 2.4 Förslag till lag om upphävande av lagen (1965:576) om ställ- företrädare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m. . 8 3 Ärendet och dess beredning .........9 4 Behöver finansutskottet godkänna avtal om anställningsvillkor?...... 10 5 Behövs en ställföreträdarlag? .....12 6 I vilken form skall arbetsgivarorganisationen för det statliga området bedriva sin verk- samhet? ..............................17 7 Vem skall få skilja chefen för arbetsgivarorganisationen för det statliga området från anställ- ningen? .............................23 8 När och hur skall ombildningen av ar- betsgivarorganisa- tionen genomföras? ..................25 9 Författningskommentar .............26 9.1 Förslaget till lag om ändring i regeringsformen .................26 9.2 Förslaget till lag om ändring i riksdagsordning .......................27 9.3 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) ....................... 27 9.4 Förslaget till lag om upphä- vande av lagen (1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m. ............................ 28 Bilaga 1Sammanfattningen i betänkandet Staten och arbetsgivar- organisationerna (SOU 1992:100) ....................... 29 Bilaga 2Lagrådsremissens lagförslag ...31 Bilaga 3Lagrådets yttrande ............33 Utdrag ur protokoll vid regeringssamman- träde .................................36 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till -lag om ändring i regeringsformen, -lag om ändring i riksdagsordningen, -lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), -lag om upphävande av lagen (1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m., 2. godkänner det regeringen förordar om -den form i vilken arbetsgivarorganisationen för det statliga området skall bedriva sin verksamhet (avsnitt 6). 2.1 Förslag till lag om ändring i rege- ringsformen Härigenom föreskrivs att 9 kap. 11 § regeringsformen skall upphöra att gälla vid utgången av . 2.2 Förslag till lag om ändring i riks- Härigenom föreskrivs i fråga om riks- dagsordningen[1] dels att 4 kap. 16 § skall upphöra att gälla, dels att 4 kap. 5 § och tilläggsbestäm- melsen 4.8.1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 5 § skall, utöver sina skall, utöver sina uppgifter enligt 8 uppgifter enligt 8 kap. 6 § samt 9 kap. kap. 6 § och 9 kap. 4 § och 11 § rege- 4 § regeringsfor- ringsformen, bereda men, bereda ärenden ärenden om allmänna om allmänna rikt- riktlinjer för den linjer för den ekonomiska politiken ekonomiska politi- och för budgetreg- ken och för bud- leringen samt getregleringen samt ärenden som rör ärenden som rör verksam- verk- het. skall, utöver sin upp- gift enligt 8 kap. 6 § regeringsformen, bereda ärenden om statliga och kommunala skatter. Beslut av finans- Beslut av finans- och skatteutskotten och skatteutskotten i fråga som avses i i fråga som avses i 8 kap. 6 § rege- 8 kap. 6 § rege- ringsformen och av ringsformen med- finansutskottet i delas regeringen fråga om godkännande genom skrivelse. enligt 9 kap. 11 § regeringsformen med- delas regeringen genom skrivelse. Denna lag träder i kraft den 1 janua- ri 1995. Den upphävda paragrafen gäller dock fortfarande i fråga om vad som före ik- raftträdandet har förekommit vid behand- lingen i finansutskottet av frågor enligt 9 kap. 11 § regeringsformen. **FOOTNOTES** [1] Riksdagsordningen omtryckt 1992:43. 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 6 kap. 5 § och 11 kap. 2 § sekretesslagen (1980:100)[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 kap. 5 § Sekretess gäller för uppgift som har tillkommit eller inhämtats för att använ- das vid facklig förhandling på den offentliga sektorn eller vid förberedelse för sådan förhandling, om det kan antas att det allmännas eller statligt eller kommunalt företags ställning som förhand- lingspart försämras om uppgiften röjs. Med facklig förhandling på den offentliga sektorn avses sådan förhandling i fråga angående förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, vari myndighet, samman- slutning av kommuner eller statligt eller kommunalt företag har att delta. I fråga om uppgift I fråga om uppgift i allmän handling i allmän handling gäller sekretessen i gäller sekretessen högst . Be- i högst . träffande handling som har upprättats hos eller inkommit till finansutskott gäller sekretessen dock längst till dess förhandlingsöveren- skommelse har träffats eller förhållandet annars har reglerats. Vid tillämpningen av denna paragraf ankommer det på myn- dighet, som har att självständigt handlägga ärende om förhandling i fråga angående förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, att pröva fråga om utlämnande till en- skild av uppgift som hänför sig till ärendet. Beträffande uppgift hos finansut- skott ankommer det dock på utskottet att pröva frågan. Om förhandlingsärende har uppdragits åt sammanslutning av kommuner, ankommer prövningen av frågan inom en viss kommun på den myndighet inom kommunen som handlägger sådant ärende. **FOOTNOTES** [1] Lagen omtryckt 1992:1474. Vid tillämpningen av denna paragraf ankommer det på myn- dighet, som har att självständigt handlägga ärende om förhandling i fråga angående förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, att pröva fråga om utlämnande till en- skild av uppgift som hänför sig till ärendet. Om förhand- lingsärende har uppdragits åt sam- manslutning av kom- muner, ankommer prövningen av frågan inom en viss kommun på den myndighet inom kommunen som handlägger sådant ärende. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 kap. 2 § Föreskrifterna i 1 Föreskrifterna i 1 kap. 2-4 §§ gäller kap. 2-4 §§ gäller inte för ledamot av inte för ledamot av såvitt såvitt avser uppgift som avser uppgift som han har erhållit han har erhållit under utövandet av under utövandet av sitt uppdrag. Före- sitt uppdrag. om tyst- skrifter om tyst- nadsplikt för sådan nadsplikt för sådan ledamot och för ledamot och för tjänsteman i riks- tjänsteman i riks- dagen finns i finns i 10 kap. 7 § regerings- kap. 7 § rege- formen samt 2 kap. 4 ringsformen samt 2 § och 4 kap. 15 och kap. 4 § och 4 kap. 16 §§ riksdagsord- 15 § riksdagsord- ningen. För uppgift om vad För uppgift om vad som har förekommit som har förekommit vid sammanträde med vid sammanträde med kammare kammare gäller sekretess en- gäller sekretess ligt denna lag en- enligt denna lag dast om sammanträdet endast om har hållits inom sammanträdet har stängda dörrar. För hållits inom uppgift som har stängda dörrar. För intagits i kammarens uppgift som har protokoll gäller intagits i sekretess enligt kammarens protokoll denna lag endast i gäller sekretess fall som avses i 2 enligt denna lag kap. För uppgift i endast i fall som annat avses i 2 kap. För protokoll eller uppgift i annat beslut gäller sekre- proto- tess enligt denna koll eller beslut lag endast i de fall gäller sekretess som avses i 2 kap. enligt denna lag samt 6 kap. 5 och 6 endast i de fall §§. som avses i 2 kap. och 6 kap. 6 §. Erhåller från regeringen upp- gift som är sekretessbelagd där, gäller sekretessen också hos . Denna lag träder i kraft den 1 ja- nuari 1995. I fråga om handlingar som har upp- rättats hos eller inkommit till riksda- gens finansutskott före ikraftträdandet gäller 6 kap. 5 § och 11 kap. 2 § i sin äldre lydelse. 2.4 Förslag till lag om upphävande av lagen (1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsför- handlingar m.m. Härigenom föreskrivs att lagen (1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m. skall upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen gäller fortfarande i fråga om fastställande av anställnings- eller avtalsvillkor för sådana arbetstagare som anges i 18 kap. 13 § tredje stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring. 3 Ärendet och dess beredning Den svenska arbetsmarknaden uppvisar en splittrad bild på arbetsgivarsi- dan. För det statliga området finns det numera två arbetsgivarorganisationer. De är - främst företrädande de statliga förvaltningsmyn- digheterna och domstolarna - och . Vissa av staten ägda bolag är anslutna till . Vidare finns det statligt ägda bolag som inte är medlemmar i någon arbetsgivarorganisation. Med stöd av en särskild lagstiftning och med denna sammanhörande riksdagsbeslut medverkar vid förhandlingar om anställningsvillkor för arbetstagare hos vissa icke-statliga arbetsgivare (jfr avsnitt 5). Regeringen tillsatte en kom- mitté - - med upp- drag att bl.a. lämna förslag till en framtida utformning av statens centrala arbetsgivarfunktion (se dir. 1992:31). överlämnade i bör- jan sitt betänkande Staten och arbetsgivarorganisationerna (SOU 1992:100). Kommitténs sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i prop. 1992/93:100 bil. En samman- ställning av remissyttrandena finns till- gänglig i (dnr 4734/92). Med utgångspunkt i förslag lade vi budgetproposi- tion (prop. 1992/93:100 bil. 8 under F1 s. 85-93) fram förslag att ombilda till en upp- dragsmyndighet som från och med /95 skall finansieras genom avgifter. godkände att den statliga arbetsgivarorganisationen ombildas med den inriktning som vi förordat (bet. 1992/93:AU10, rskr. 1992/93:205). I denna proposition följer vi i huvudsak upp beslut att ombilda till en uppdragsmyndighet och lägger fram fyra lagförslag (avsnitten 4 och 5). Frågan om vilken närmare organisation som skall väljas för arbetsgivarorganisationen tas upp i avsnitt 6. Vem som skall kunna skilja ar- betsgivarorganisationens chef från anställningen behandlas i avsnitt 7. Vi redovisar i avsnitt 8 när och hur refor- men närmare är tänkt att genomföras. I avsnitt 9 kommenteras lagförslagen närmare. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 2. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. Lagrådet har vid sin granskning av lagförslagen som sådana inte funnit skäl till någon erinran. Enligt Lagrådets uppfattning fanns det emellertid sådan tveksamhet kring vissa konstitutionella frågor att Lagrådet inte har ansett sig på föreliggande material kunna tillstyrka att de remitterade förslagen läggs till grund för lagstiftning. Vi återkommer till Lagrådets synpunkter i avsnitten 6 och 9.4. Av de till Lagrådet remitterade förslaget läggs i denna proposition bara fram förslaget till upphävande av ställföreträdarlagen (se avsnitten 5 och 9.4). Därvid har vis- sa ändringar gjorts i lagtexten. Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen består av rena konse- kvensändringar (se avsnitt 9.3). I den delen får det anses att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse på grund av frå- gans beskaffenhet och det lagförslaget kan därför bli föremål för proposition till utan föregående lagråds- prövning. 4 Behöver finansutskottet godkänna avtal om anställningsvillkor? Kommitténs förslag: Enligt Arbetsgivarkommitténs direktiv (dir. 1992:31) skulle den nuvarande lydelsen av 9 kap. 11 § regeringsformen vara utgångs- punkt för kommitténs överväganden. Kommittén har därför inte lagt fram något förslag i denna del (se betänkandet s. 77 f. och 99). Remissinstanserna: Juridiska fakultetsstyrelsen vid universi- tet och universitets sätter i fråga om inte en konsekvens av ett genomförande av kommitténs förslag blir att 9 kap. 11 § regeringsformen måste upphävas. Bakgrunden till regeringens förslag Genom förhandlingsrättsreform fick de statsanställda förhandlingsrätt och rätt att träffa kollektivavtal (jfr prop. hade staten såsom arbetsgivare i princip ensidigt be- stämt de statsanställdas löne- och an- ställningsvillkor. Lönefrågorna utgjorde därvid en betydelsefull del av budgetbe- handlingen i . I praktiken hade emellertid ett system utvecklats, där villkoren för de statsanställda fast- ställdes efter förhandlingar och överenskommelser mellan de fackliga organisationerna och regeringen. I anslutning till förhandlingsrättsreformen inrättades en lönedelegation för att tillförsäkra insyn i för- handlingsarbetet och därmed ett reellt inflytande (se bl.a. prop. 1964:140 och bet. Lönedelegationens upp- gifter var att dels överlägga med ett av regeringen utsett statsråd i förhandlingsfrågor om anställningsvillkor som skulle gälla för statens arbetstagare eller i övrigt tillhörde prövning, dels på vägnar godkänna avtal i sådana förhandlings- frågor eller, om frågan hade undantagits från avtal, förslag till reglering av den. Syftet med lönedelegationen nåddes emellertid inte. Delegationen ansågs spela en oklar roll och den befann sig långt från politikens centrum (se Ds C 1983:2). tar över lönedelegationens uppgifter beslöt om en långtgående delegering till regeringen av rätten att slutligt godkänna avtal. Riks- dagen beslöt vidare att lönedelegationen skulle upphöra vid utgången av (jfr prop. 1984/85:100 bil. 2, bet. 1984/85:KU34). Genom en ändring i 9 kap. 11 § regeringsformen övertog finans- utskottet lönedele- gationens tidigare uppgifter. Finans- utskottets funktion skulle därvid bli att på vägnar ta ställning till avtal som gäller en generell reglering av anställningsvillkoren för statens arbetstagare i samband med de allmänna avtalsrörelserna eller som annars är av mer avsevärd, självständig stats- finansiell betydelse. Skälen för regeringens förslag: En bärande idé i förslag är att de avtal som en arbetsgivarorganisation för det statliga området träffar varken skall behöva god- kännas av eller regeringen. Undantag skall gälla för huvudavtalen, såvitt avser bl.a. skyddet mot samhällsfarliga konflikter, och medbestämmandeavtalet för rege- ringskansliet (MBA-R). budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 8 s. 89) anslöt vi oss till kommitténs uppfattning i denna del. Vi betonade vidare vikten av att myn- digheterna och arbetsgivarorganisationen tar på sig ett fullt ansvar för alla typer av kostnader som följer av kollek- tivavtal. Vi ifrågasatte därvid om ett sådant förfarande kan anses helt förenligt med bestämmelserna i 9 kap. 11 § regeringsformen. Vi uttalade att finansmakten kan utövas på ett annat och bättre sätt än det nuvarande, nämligen genom i förväg fastställda ramar för förvaltningskostnaderna och ett direkt ställningstagande till myndigheternas anslag i statsbudgeten, utan att dessa i efterhand räknas upp på grundval av träffade avtal. godkände vårt förslag (rskr. 1992/93:205). Eftersom finansutskottet alltså inte längre skall bl.a. behöva godkänna avtal i frågor rörande anställningsvillkor för statens ar- betstagare, återkommer vi nu med ett förslag att 9 kap. 11 § regeringsformen skall upphävas. Ändringen i regeringsformen föranleder konsekvensändringar i riksdagsordningen och i sekretesslagen (se vidare avsnitten 9.2 och 9.3). 5 Behövs en ställföreträdarlag? Kommitténs förslag: Motsvarar delvis regeringens förslag. föreslog att den nuvarande ställföre- trädarlagen skulle ersättas med en ny ställföreträdarlag som avsågs omfatta de allmänna försäkringskassorna samt församlingar och kyrkliga samfälligheter, de senare dock bara såvitt avser sådana anställnings- eller arbetsvillkor för präster som får bestämmas genom avtal. Kommittén föreslog även att den nya ställföreträdarlagen skulle kunna omfatta sådana universitet och högskolor som bedriver sin verksamhet som en från staten fristående stiftelse (se betänkandet s. 85 ff. och 123 f.). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker kommitténs förslag eller lämnar det utan erinran. och avstyrker kommitténs förslag och anser att försäkringskassorna och själva fullt ut skall få utöva arbetsgivarfunktionen gentemot de anställda på respektive område. Statens löne- och pensionsverk påpekar att förslaget torde innebära att vissa icke-statliga arbetsgivare med offentlig ställning inte längre kommer att omfattas av det statliga pensionsavtalet. och Riksutställningar anser det angeläget att även fortsättningsvis få omfattas av ställföreträdarlagen bl.a. för att personalen skall kunna omfattas av de statliga pensions- och trygghetsav- talen. framför motsvarande synpunkter med avseende på kulturinstitu- tionerna. Bakgrunden till regeringens förslag Vem företräder staten i frågor om Enligt förordningen (1976:1021) om statliga kollektivavtal, m.m. sluter bl.a. kollektivavtal på statens vägnar, med un- dantag för arbetstagare hos eller dess myndigheter. Med stöd av förordningen beslutar verket också om lockout eller någon annan stridsåtgärd mot arbetstagare i staten. Verket före- träder också staten i sådana tvister mellan staten och arbetstagare hos staten som skall handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbets- tvister. lag om ställföreträdare för kommuner vid vissa avtalsförhandlingar m.m. (ställföreträdarlagen) anses innebära att staten i vissa i lag eller i särskilda beslut av fastställda fall förbehållit sig att få medverka vid fastställandet av anställnings- och arbetsvillkor för en del arbetstagare hos kommuner och vissa andra icke-statliga arbetsgivare, nämligen inom det statligt lönereglerade området. Det sagda innebär emellertid inte att staten på grund härav blir att anse som arbetsgivare för de av ställföreträdarlagen berörda anställda i deras anställningsförhållanden. Omfattningen av ställföreträdarlagens tillämpningsområde får ses mot bakgrund av att vissa icke-statliga arbetsgivares personalkostnader - helt eller delvis - har finansierats genom statsbidrag. Genom ställföreträdarlagen har staten medverkat i frågor främst om villkor för löner och liknande avlöningsförmåner eller allmänna anställningsvillkor. Utanför lagens tillämpningsområde faller dock ett antal frågor, såsom arbetsmiljöfrågor, som avgörs av andra än staten (jfr prop. 1975/76:105 bil. 2 s. 204 f.). Med stöd av ställföreträdarlagen och kungörelsen (1965:577) med tilllämp- ningsföreskrifter till lagen om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m. sker statens medverkan genom eller myndighet som regeringen bestämmer. Enligt ett regeringsbeslut den 19 novem- ber 1981 har regeringen uppdragit åt att gemensamt med de allmänna försäkringskassorna sluta och säga upp kollektivavtal rörande arbetstagare hos allmän försäkringskassa. Vad som sägs om i ställföreträdarlagen eller kungörelse skall enligt beslutet i stället gälla verket efter samråd med försäkringskassorna. Det är svårt att fullt ut tolka innebörden och omfattningen av ställföre- trädarlagen. Denna särskilda problematik är redovisad i departementspromemorian Förenklad ställföreträdarlag (Ds 1991:2) som efter remissbehandling utgjort underlag för över- väganden i frågan. Med utgångspunkt i bl.a. övervägandena i departementspromemorian och i Arbets- givarkommitténs betänkande torde ställ- företrädarlagen - i fråga om alla de avtalsbara villkor som var reglerade genom sådana statliga bestämmelser som gällde antingen vid utgången av eller i varje fall senast vid utgången av - ha följande tillämpningsområde. Enligt ställföreträdarlagen skall vid tillämpningen av lagen allmän försäkringskassa jämställas med kommun. Av 18 kap. 13 § tredje stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring torde följa att ställföreträdarlagen är tillämplig på anställda vid försäkrings- kassorna. I lagen om allmän försäkring föreskrivs nämligen statlig medverkan vid fastställande av de försäkrings- kasseanställdas anställnings- och arbets- villkor (jfr Ds 1991:2 s. 7 och 20). Dessa villkor för de försäkringskasseanställda fast- 11 ställs inom ramen för samförhandlingar mellan och . Ställföreträdarlagen är också tillämplig på biskops- och prästtjänster i . Enligt 32 kap. 11 § kyrkolagen (1992:300) skall avlöningsförmånerna för dem som innehar biskopstjänster eller prästtjänster i pastorat och stiftssamfälligheter fastställas under statlig medverkan (jfr prop. 1987/88:31 s. 226). Med statligt reglerad pension förstås i 35 kap. 22 § kyrkolagen pension för biskopar och präster som enligt lag eller särskilda beslut av fastställs under medverkan av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Inom det kyrkliga området företräds arbetsgivaren av domkapitlen med stöd av Statens arbetsgivarverks föreskrifter om utövande av arbetsgivarens befogenheter enligt 3 § huvudavtalet (HA) (arbetsgivarnyckel). sluter kollektivavtal med bindande verkan för kyrkokommunerna efter samråd med . företräder därvid som arbetsgivarorga- nisation närmare 1 000 församlingar och kyrkliga samfälligheter i . I de lokala förhandlingarna har delegerat rätten att sluta avtal om bl.a. prästernas löner till en särskild förhandlingsdelegation i varje stift som utses av och . Genom ett riksdagsbeslut (rskr. 1966:203) blev ställföreträdarlagen tillämplig på vissa anställda hos Stiftelsen fredsforskningsinstitut () med undantag för kontraktanställda forskare och forskningsassistenter (se prop. 1966:76 och prop. 1990/91: 100 bil. I riksdagsbeslutet föreskrivs nämligen statlig medverkan vid reglering av anställningsvillkoren för tjänster som förs upp på institutets personalförteckning. En bestämmelse av motsvarande innehåll finns intagen i stadgarna för . Det kan nämnas att SIPRI-utrednings betänkande 90 om SIPRIs finansiering och ar- betsformer (SOU 1990:69 s. 74 ff.) föreslogs att den nuvarande statliga regleringen för tjänster hos institutet skall upphöra. Enligt ytterligare ett riksdagsbeslut (prop. 1967:131, bet. 1967:SU134, rskr. 1967:327) torde ställföreträdarlagen vara tillämplig på alla avtalsbara anställnings- eller arbetsvillkor som var statligt reglerade före (se Ds 1991:2 s. 37). Genom senare lagstiftning och beslut har ändringar därefter skett i den krets som beslutet kan anses omfatta (se bl.a. prop. 1987/88:144, bet. 1988/89:KrU6, rskr. 1988/89:77 och prop. 1989/90:41, bet. 1989/90:UbU9, rskr. 1989/90:58). I sammanhanget kan även noteras det särskilda huvudavtalet för den offentliga sektorn (SHA) som avser att förhindra att avtal på den offentliga sektorn kränker den politiska demokratin och som vidare ger uttryck för en strävan efter fredliga förhandlingar med undvi- kande av stridsåtgärder. Avtalet är på arbetsgivarsidan träffat av förutom och de båda kommunförbunden också Försäkrings- kassornas förhandlingsorganisation samt . Skälen för regeringens förslag Den nuvarande ställföreträdarlagen bör En utgångspunkt för beslut att ombilda till formen av en uppdragsmyndighet var att tillskapa en enda arbetsgivarorganisation för de statliga myndigheterna som ges en gentemot regeringen så fristående ställ- ning som möjligt (prop. 1992/93:100 bil. 8 s. 89). En central arbetsgivarorganisation för det statliga området är också motiverad utifrån bl.a. följande skäl. En central arbetsgivarfunktion underlättar en samordning av anställningsvillkor på det statliga området.