prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Förhandlingsresultatetger då uttymme för en viss reservkvot som inte behöver fördelas i en förste fördelningsomgäng. Det skeremellertid investeringar kontinuerligtinom sektom, viUcet medför att förcteg som har nått en viss leveransvolym på årsbasis (eller leveranspotential)inte erhåller tilfräcklig kvot för att tecka behovet. Om ingen hänsyn tas tilldenna utveckling kan företag som gjort störrenyinvesteringar för att förbättta konkurrenskraften hamna i en Prop.1994/95:19 svär ekonomisk situation.Den höjning av kvoten som nådde vid för- Bilaga 9 handingama i febmari/mars ger emellertidsom nämnts möjlighet art fördela kvotema pä ert sätt som täcker 1993 årsleveranser Däremot kan inte denutökning av leveranskapacitet på årsbasis som skett tillgodosespå dette sätt. Uppbyggnaden av prcxiuktionskapacitel hadesannolikt inte kommit till ständ utan medvetenhet om på området.Den har därmed skert under ettmedvetet risktagande vilket till viss del bör beaktas vid en första fördelning av kvoter. 1 dette sammanhang börunderstrykas att övertagande avbefintiig prcxluktion, t.ex. vid generationsskifte, inte bettaktas som en utökad prcxluktion. Mot den angivna bakgrunden börinte företag med oförändradprcxluktion missgynnas tUl förmån för nyinvesteringar. För art inte gjorda nyinvesteringar i alltför hög grad skallmissgynnas bör emellertid kvotteserverefter den initiala fördelningen av kvoter i ett första skede styras till dessaföretag. Bland dessa företag bör cxkså tidiga investeringar gynnas framförsenare. Ställningstagandet i denna del kan som nämnts iviss utsttäckning sägas Slå i stridmed sttävan att sä långt möjligt te hänsyn till utvecklingen inom sektom. övervägande sker emeUertid cxkså motbakgrund av vad som i det följandeföreslås bettäffande möjlighetema till överföring av kvoter. Det bör också understtykas art det här rör sig omett initialt problem som i och medgmndfördelningen av kvoter är aktuellt. Behörighet för kvoitilldelning bör baseras pä tvåfaktorer Behöriga produktionsplatser skaU dels ha levererat mjölk den 1 mars1994, dels stadigvarande levereraden 1 januari 1995.1 dette sammanhang kan erinras om att det dessutom ställskrav på att produktionen och prcxluktionsanläggningen skall uppfylla miljökravm.m. som ställs på mjölkprcxluktionen, t.ex. regler rörandegödselvårdsanläggning. Även företeg som genom överiåtelse byn ägareefter skall varaberämgade till en kvot under förutsätming an det övertagna företeget levererat mjöUc . GrundkvottiUdelningenbör baseras på de kvantiteter som det övertegna företeget levererade. Även nystartare efter bör kunnaerhålla en kvot under vissafömtsättningar enligt vad som anförs i det följande. För alt la hänsyn till de variationer mellan årensom kan förekomma i leveranser frånett mjölkföretag bör producenter kunna välja ert av åren 1991, 1992eller 1993 som referensår. Genom detta förfarande kan hänsyn tas till sådanatillfälliga variationer som kan uppstå till följd av t.ex. skador på produktionsanläggningeneller bekämpning av djursjukdomar.Samtidigt behöver ingen särskild reservkvot skapas för att hanterasådana fall. Den möjlighet som ges prcxiucenter att väljareferensår skulle i kombination med den ökade mjöUcfetthalten kunna medföraatt den totala leveransen skullekomma att överstiga den kvot tilldelats. avreferenskvantiteten måste därför göras. Denna reducering gäller samdiga Prop. 1994/95:19 producenter. Ikombination med den självrisk som i det följande föreslås gälla Bilaga 9 för nystartare och utökare bedöms behovet av engenerell minskning komma att uppgåtill . Minskningen kan inte exakt faststellas förrän vid årsskiftet1994/95. 1 fräga om en nationell reserv bör följande gälla.De företag som nystartat eller utökatprcxiuktionen under pericxlen lUl ges möjlighet att få en kvot för den nyaleveranskapaciteten i stället för enkvot baserad på faktiska leveranser under något av referensären. Ny- ellertiUbyggnaden skdl vara färdig cxh anmäld för slutbesiktning före den 1 januari1995. SlutbesUctning skaU ha skett senast . Den kvotmängd som finns tillgänglig förproducenter som nystartat eller utökat begränsas av de kvantiteter som finnsatt tillgå i den nationella reserven.Den nationella reserven kommer att tiUföras de kvantiteter som frigjorts bl.a. genom att producenter som levererade mjölkunder åren 1993 cxh 1994 upphört med leveransema. Storleken pä den nationella reserven kan inteslutgiltigt fastställas förrän . Den incUviduella kvoten för nystartare/utökarebaseras på antelet gcxlkända koplatsermultiplicerat med avkastningen per ko i kokonuollen 1992/93, dvs. eller avkastningen enligt kokontrollenför den egna besättningen 1992/93. Den kvantitet som beräknats för varje nystartadproducent eller prcxlucent somutökat skall reduceras med hänsyn till att vissa volymer gär till föda för kalvar samt till att kapaciteisutoyttjandet ej är100 %. Dessutom görs en reduktionsom skdl ses som en självrisk. Denna självrisk ökar ju senare nybyggnationen eller utökningen ägt rum. Härutöver görsockså den generella neddragningen för dessa kvantiteter. Som tidigare nämnts skall reduktionen vara högstför nyinvesteringar färdiga idecember 1994. Den lägsta reduktionen skall tillämpas för nystartare den 1 juU 1992 till den 31december 1993. Den totda reduktioneni det senare fdlet, dvs. är 1992 cxh 1993, bör uppgå till . Självrisken bör därefter öka per månadfram till . Reduktionenkommer således att uppgå till . Avgörande för viUcensjälvrisk som skdl gälla för beräkningarna är tidpunkten för anmälan tillslutbesiktningen under förutsätming att anläggningen gcxlkänts. Secfan den initiala fördelningen av reservenskett kommer den nationella reservenatt skapas i första hand genom att producenter upphör med prcxluktion, genomgenerella neddragningar eller genom utnyttjande av uppköpsprogram. I ges möjligheter för resp.medlemsland an styra en viss del avden nationeUa reserven till vissa producentgmpper, t.ex. nystartare. Även kvoter ulan tillhörande fastighet somfrigörs genom köp- och sälj-program kan sägas utgöra reserver. De regionala mälsättningama förjordbruksprcxluktionen som gäller inom landet bör beaktas vid den framiicfahanteringen av mjölkkvoter Särskild hän- syn bör därvid tas till jordbruket i norra . Säledes bör landetdelas in i Prop. 1994/95:19 tre regioner vad gällermjölkkvotemas hantering enligt följande: Bilaga 9 Region 1: stödomrädena 1,2a och 2b Region2: stödområdena 3 och 4 Region3: övriga landet Sedan gmndfördelning cxh initial fördelning avreserv skett bör de olika regionemas samlade kvot i första hand reserveras förresp. Särskilda regiondahänsyn bör cxkså kunna tes inom en region vid fördelning av nationell reserv.Säledes bör kvot som frigjorts inom en region återföras tdl denna region. I fräga om utjämning av icke ianspråktagetkvotutrymme bör följande gälla. föreskriver an de producentersom levererar utöver sin individuellakvot skdl betda en sttaffavgift, s.k. tilläggsavgift. 1 de fdl andra producenter levererat under sin individuella kvotges dock möjlighet att utjämnaproduktionen mellan producenter som levererat mer resp. mindre än kvoten. Det innebär att vissa prcxiucenter under ettår kan leverera mer än den tiUåmakvoten utan att betala straffavgift. 1 tiUämpas eit sysvem med utjämning av kvoterna som innebär att landetssamtiiga prcxlucenters leveranserutjämnas mot varandra. bör umyttja möjligheten att utjämna kvoten pänationell nivå. Utjämningen bör ske kontinuerligt så att producentemakan anpassa sin prcxluktion cxh landskvoten utnyrtjas fullt ut I fråga om överföring av referenskvantitetergäller följande. Enligt EG:s huvudregelär kvoten bunden till marken där mjölkprcxluktionen äger mm. Kvoten skall överföras till övertagande producentvid köp, arv, gåva och arrende.Överföringen kan ske antingen genom att företaget övertas som en självständigenhet eller genom en sammanslagning med kvoten på förvärvarens bmkningsenhet. Vid övertagande av del avbrukningsenhet bör medföljande kvotvara proportionell mot brakad areal på överlåtande bmkningsenhet. Överföring av kvoter mellan bmkningsenheierbör också kunna ske i de fall enprcxlucent vid kvotsystemets införande äger mer än en brukningsenhetmed mjöUcproduktion. Den av EG föreskrivna huvudregeln har inom nuvarandemedlemsländer skapat omfattandeproblem vid arrendens upphörande. Med hänsyn till den stora andelen arrenden i torde inteövergångsproblemen vara mindre härvad gäller arrenden ingängna före . För arrenden ingångna efter denna tidpunkt fömtsatts reglering avkvoter ske vid ingången av konttaki meUan jordägare och arrendator. Enligt artdcel 7.2 i rådets förordning (EEG) nr3950/92 stadgas att vid ett arrendeavtels upphörande, utan möjlighet förarrendatom att fömya arrendet påvillkor liknande de tidigare eller i situationer med jämförbara rättsligaeffekter skall, för det fall avtd därom saknas mellan partema, mjölkkvoten överföras, helt eller delvis, till den somövertar gården (dvs. markägare eller nyarrendator) enligt regler utfärdade av resp. medlemsstet. I den tidigare gällande förordningen (EEG) nr 590/85 stadgades imotsvarande paragraf att arrendatomhelt eller delvis skulle överta kvoten enligt regler utfärdade av Härvid anfördes som motiv att gäUande huvudregel för Prop.1994/95:19 överföring av mjölkkvoteni vissa fall kunde resultera i svåra situtationer av Bilaga 9 scxial cxh ekonomisk karakter varför det ansågslämpligt att möjliggöra för arrendalorervars arrende upphör an fortsätta mjölkproduktion på annat ställe. 1 tillämpades denna regel så att denmjöUckvot som var knuten till detföretag eller del av företag som lämnades, helt eller delvis cxh på gjord ansökan, kunde ställas tUl förfogande för denproducent som lämnade jorden under fömtsättning att denne hade för avsUct attfortsätta med mjölkproduktion. I skrivelser till Jordbraksdepartementet frånbl.a cxh har synpunkter framförts på hurfrågan bör lösas. Vad gäller regeln att kvoten följer markenförefaller det inte vara någon skillnadi åsikt. Däremot finns det oUka åsikter om hur en eventuellt värde pä kvoterskall fördelas. Som tidigare nämnts kan under vissa omständigheteren fördelning av kvo ten ske meUanavgående arrendator och tillträcfande producent enligt regler utfärdade av resp. medlemsland. bör tillämpadenna möjlighet. Fördelning av kvotskdl ske enligt objektiva kriterier grundade på föreskrifter. Vid bedömningen av fördelningen bör hänsyn tas tillbl.a. orsaken till upphörandet,värdet av partemas ekonomiska insatser cxh huruvida det finns en mjöUckvotpå det nya produktionsslället. I fråga om prissättning vid överföring av kvoterutan försäljning av fastighet kan följande kommentarer göras. Enligt EG:shuvudregel är som tidigare nämntskvoten bunden till marken där mjöUcprcxlukrionen äger rum. Därmed blir struklumtvecklingen låst cxh enkapilalisering sker i fastighetens värde under föratsättning att det finns enbetalningsvillighet för produktionsrättigheten. Detta innebär att en fastighet med mjölkkvot blir värd mer än enmotsvarande fastighet uten mjöUckvot. Beroende pä den lönsamhetsnivä som kommer attråda i mjölkproduktionen blir kapitaliseringseffektema olika. Vid en ökadkonkurrens cxh en svag utveckling avmjölkpriset torde mjölkproduktionens lönsamhet komma att hamna pä en sådan nivå artkapitaliseringseffektema inte blir så betydande. Skulle effekten t.o.m. bli den att den totala prcxiuktionen sjunker såatt inte kan utnyttja dennationella kvoten bör inga kapiteliseringeffekter uppttäda, dvs. prisetblir noU på en kvot Möjligheter att överföra en kvot utan en samtidigupplåtelse av mark tillhörigprcxlukrionsplatsen är inom EG i princip begränsad till vissa specialfall.Exempel pä dena kan vara Överlåtelse till staten då prcxiuktionen upphör, vid vissa arrendens upphörande men också inom ramenför stmkturprogram inom en särskildregion och då till vissa prcxlucentgmpper. Hur regelverket på detta område kommer art tillämpas är emeUertidännu oklart eftersom bestemmelserna i denna del är relativt nya. Tre huvudalternativ kan sägas finnas när detgäller denna form av överlåtelse, nämligen 1 överlåtelser utan pris där frigjorda kvantiteteröverlämnas till myndighet . 1994/95:19 utan ersättning. 2 Överlåtelser till ett administtativt satt prisdär överföring av kvoter sker genom en myndighet, 3 Överlåtelser med fii prisbildning inom ramen förvissa villkor. Det förstnämncfa exemplet kan i praktiken ses somen konsekvens av EG:s gmndförordning i de faU kvoten inte överlåts samticUgtmed marken. Det bör understrykas an i inget av fallen skeröverföringar ulan myndighetsmedverkan.Den reglering som systemet innebär kräver att en fullstendig kontroll av innehavare cxh överföring av kvoter måstefinnas. I fallet med fri prisbildningmåste det ttoligen dessutom ske en konttoll av att vilUcor för köp cxh försäljningföljs. Graden av komplexitet i övrigt beror päomfattningen av överlåtelserna cxh pävilka restriktioner cxh villkor som knyts till framför dit fördelningen av kvoteroch sammanslagning av kvoter. En tillgång till reserv uppstår i de båda förstafallen med automatik dä producentenupphör uten att försälja fastigheten. I fallet med fii prisbildning kan en nationeU reserv skapas genom tillämpning av enkvotskatt. I alla fre fallen kancxkså en reserv skapas genom genereUa nedcfragningar eller uppköpsprogram. En för jordbraksnäringen cxh konsumentemaväsentlig fräga är i vilken utsträckningde olika alternativen gynnar eller missgynnar näringens utveckling. Tillämpas ett system där de frigjorda kvotemaöverlämnas till en adminisua-tivmyndighet utan ersättning saknas i många faU incitament för prcxiucenter art upphöra med mjölkproduktionen. Omsättningenav kvoter torde därmed minska avsevärt, vilket får negativ effekt påstrukturutvecklingen. kommerefterfrågan pä kvoter sannolUct bli stor eftersom ingen kostnad är förknippad med en ökad kvot. Värdet pä kvoten kommeri sin helhet att kapitdi-seras i fastighetsvärdet. Ett system med administtativt fastställda priser,vilket kan betraktas som ert köp- cxhsäljprogram, kommer sannolikt an medföra en större omsättning än dtemativet med nollprissäitning. Eftersom enkostnad är förknippad med erhållandetav ytterligare kvot medverkar systemet dessutom till att fördelade kvoterutnyttjas. I viUcen utsttäckning värdet av kvoten kapitaliseras i fastighetspriserna är bercxnde pä hur näramarknadspriset som det administtativt fastställdapriset Ugger. System där kvotema överförs genom en administrativ myndighet underlättar att kvoter som köps uppfrån en viss region riktas tillbakatill denna region. Även dette system kan emellertid ha negativa effekter på slraktumlvecklingen, t.ex. om priset sätts förlågt. Stora svårigheter är förknippademed an fasistella en administrativt pris pä lämplig nivå. Kvotvärdet vid en fii prissättning motsvaras avkvotens pris cxh härmed undviks enkapitdisering i markvärdet. Vidare får administtationen vid en fri prisbildningen mindre omfattning. Vid en fri prisbildning kan priset komma att sättas av deproducenter som köper kvantiteter för mincfre utökningar av som en följd av avkastningsökningar. I en sådan situation Prop.1994/95:19 kommer det fria priset på marknaden att motsvara margindkostnadenför de Bilaga 9 prcxiucenter somendast köper till en marginell kvotkvantitet. Detta kan leda till att nystartare och företag som önskargenomföra en större utökning får svårigheteralt köpa kvoter på marknaden vilket kan påverka sttukturutveck-lingen. Trots detta torde dock en friprisbildning gynna effektiviteten och konkurrenskraften inommjöUcproduktionen. Med hänsyn tiU vad som anförts i det föregåendebör det tiUs vidare väljas ett systemmed fri prisbildning vid överiåtelse av kvot uten tillhörande fastighet. Vid försäljning av kvoter utan tillhörandemark bör försäljning endast få ske till prcxiucenter inom den region där kvotenfinns. Hanteringen av såväl nationellreserv som kvotöverföringar i övrigt bör utformas med så få inskränkningar cxh sä Uten myndighetsstyrning sommöjligt Således bör inom resp.region ingen begränsning gälla vad avser sammanslagning av kvoter mellan bmkningsenheier som ägs av samma företag.Med undantag av de begränsningar som följer av en regional indelning och enmöjlighet till viss prioritering avrena nystartare bör inte någon prioritering ske från statsmaktema eller myncUghet vid handel med kvoter ellertillgängliga nationella reserver. En utvärdering av systemet bör ske secfanerfarenheter vunnits av den praktiska tillämpningen. Den ettåriga uthyming (leasing) av mjölkkvotensom möjliggör bör tillsvidare inte umyttjas. Däremot bör rätten till den individuella leveranskvantitetenfä behållas vid leveransuppehåll upp till tre är. Under leveransuppehållet tillfaller kvoten den nationellareserven. Om prcxlucenten återupptarmjöUcprcxluktionen efter del prcxiuktionen upphört skall producenten tilldelas sin ursprangliga kvot senast den1 april efter prcxlucentens ansökan. I de fall program för att främjastrukturutvecklingen genomförs bör Sverigeumyttja möjligheten an delte i de av EG medfinansierade upphörande-programmen. I fråga om administration av kvotsystemet kan sägas följande. Kvotsysiemei innebär en långtgående ingrepp i denenskilde mjölkprcxlu-ceniensmöjligheter att bedriva sin verksamhet. Uppgifter som innebär en myndighetsutövning bör handhas av existerandemyndigheter, i första hand regeringencxh . Till dessa uppgifter hör an göra en initial fördelning av mjölkkvoterna till deenskilda producentema, föreskriva regler för kvotsysiemei, administreradirckiförsäljningskvoter cxh den nationellareserven, registtera kvotöverföringar, kontroUera systemets tiUämpning blanduppköpare och dircktförsäljningsprcxlucenter saml sköte inbetalningen avlandets tilläggsavgift till EG. finns emellertid en rad uppgifter somlämpligen kan skötas av mejerinäringensorganisationer Möjligheter att fördela arbetsuppgifterna bör umyttjas sålångt dette är möjligt och rationellt Den initiala fördelningen av mjöUckvoter till deenskilda producentema bör Prop. 1994/95:19 utföras av . Hanteringen innebär att beslut måste fattasom Bilaga 9 varje enskildproducents individuella kvot. För att kunna göra dette behöver ett dalasystem utvecklas cxh uppgifter omleveranser under referensäret samlas in från mejerierna för att utgöratilldelningsunderlag. bör vidare handha den nationellareserven. Verket bör skötainsamlingen av kvoter (t.ex. vid upphörande av prcxluktion) liksom tilldelningen (försäljning) av kvoter frånreserven. Åtgärdema är att befrakta som myndighetsutövning cxh innebärverkställande av politiska beslut som bl.a. kan gynna vissa regioner eUerproducentkalegorier. När kvoter ändras eller överförs, t.ex. i sambandmed köp, arrende eller arv av markskdl derta registreras av en nationell myncUghet. är en myndighetsutövning som bör utövas av Jordbruksverket.Varje ändring av kvoten måsteregistreras för all kunna tiUgcxlogöras av rätt prcxlucent. Uppköparna, dvs. mejeriföreningarna, börregistrera och kontinuerligt sändainformation om producentemas levererade kvantiteter cxh fetthalter till (). Dessa uppgifter bör sammanstellas av SMR cxh jämföras med de tilldelade kvotema cxhpå sä sätt följs kvotutnyttjandetkontinuerligt. SMR bör informera mjöUcproducentema kontinuerligt om kvolutnyttjandet viaproducentmeddelanden. gör en slutiig sammanställning efterkvolårets slut där utjämning sker cxh meddelar därefter uppköparna som skdl ta ut avgifter av de avgiftsskyldigamjölkprodu-cenler som levererat tilldem. För att kunna skriva producentmeddelanden samt beräkna vilka prcxiucenter som skall betela avgift mäste olikatyper av kvotöverföringar cxhkvomlldelningar även registreras i cfatasystemet för producentmeddelanden. tar emot eventuell tilläggsavgiftfrån uppköparna cxh avgiftsskyldiga cUrektförsäljningsproducenter cxh betalarin dessa till EG. En annan uppgiftför bör vara att ansvara för konfroll över att uppköparecxh prcxiucenter följer kvotsysiemets regler. En lämplig uppdelning av informationsansvaret kanvara att svarar förinformationen till bl.a. SMR, cxh uppköparna medan SMR tillsammans med uppköparnasvarar för den löpandeinformationen till mjöUcproducentema. Utfärdandet av förordningar, föreskrifteroch detaljerade bestemmelser är en myndighetsuppgift och bör utföras avregeringen eller verket. bör vidare ansvara för sådan stetistik som skdl inlämnas till EG mecfan SMR skullekunna te fram löpande stetistik förnationellt bmk. Viss information som t.ex. rör särskilda ärenden kan endastbeslutsfattaren ge och viss statistik kan behöva tes fram direkt av den somadminisfrerar fördelningen av kvoterna. En jordbrakare bör kunna överklagaJordbraksverkets kvotbeslut. Det är viktigtatt handläggningstidema kan hållas sä kona som möjligt för att prcxiu-centema skdl hinna göra nödvändiga anpassningar.Enligt erfarenheter från ancfraländer kan omfaimingen av besvärsärendena bli stor En samrådsgrupp rörande kvotfrågan bör inrättas vid föratt ge berörda intressentermöjligheter an framföra synpunkter cxh för en kontinuerligtinformationsutbyte. 1994/95:19 Bilaga 9 Regeringens bedömning: Vid fördelningen av bidragsrätten för dikor samt tackor bör tillämpas som basår.Försäljning av bidragsrätter utansamtidig försäljning av fastigheten bör vara fri men en kvotskart på börtillämpas vid sådan försäljning. Möjligheten att utestänga producenter med färre än 3 dikor respektive färre än 2 handjurfrån stöd bör tiUämpas tills vidare. Skälen förregeringens bedömning: En jämförelse mellan och EG när det gäller animaliesektom visar att den svenska pris- ochproduktionskostnadsnivån i regelöverstiger den inom EG. Ett EG-medlemskap innebär därför att dessa nivåer måste anpassas för att den svenskaproduktionen skall varakonkurrenskraftig. Smdier gjorda före växelkursförändringen visade att det förelåg avsevärda skillnader bl.a. förnötkött, griskött och ägg avseende såväl pris- som kostnadsnivån. Förändringenav den svenska växelkursen harpåverkal anpassningsbehovet högst avsevärt. De beräknade skillnadema i pris- cxh stödnivå mellan cxh EUvid tidpunkten för ett EU-infräde har i stort sett halverats genomväxelkursförändringen. Ett visst anpassningsbehovåterstår dock fortfarande. Vissa prisskdlnader mellan cxh EU kommer att bestä även vid ettmedlemskap tUl följd av ttans-portavstånd,smakpreferenser cxh smiitskyddsbestemmelscr m.m. Kostnads-sänkande åtgärder harcxkså vidtagits genom att införselavgiften på protein-fcxler avskaffats fr.o.m.den 1 juli 1993. För enskilda prcxlukter kan relativt stora effekter uppståbåde vad gäller produktionsvolym och priser genom att våra handelsmönster med EU ändras vid ettmedlemskap. Ett EU-infräde öppnar möjligheten för svenska prcxiucenter att ökaexporten av livsmedel. Samtidigtkommer importen av sådana prcxlukter, för vUka andra länder har konkurrensfördelar,att öka. Resultatet av förhandlingama är att Sverigetilldelas en kvot pä 250 000 bicfragsberättigandehandjur, 155 000 am- cxh cUkor samt 180 000 tackor. Vid införande av systemet med bidragsrätter förteckor cxh cUkor i EG fick medlemsstaternamöjUghet art välja något av åren 1989,1990 eller 1991 resp. 1990,1991 eller 1992 som basår för antdetbidragsrätter. inttoduce-rarstödet senare än nuvarande medlemsländer, vilket betyder att en senare referensårkan väljas. För all så långt möjligt ta hänsyn till den akmella prcxluk-tionssituationen bör ett så sent referensår sommöjligt väljas. Därför bör år 1993tillämpas som referensår vid tillämpningen av bidragsrätter för cUkor cxhtackor. Grundprincipen inom EU är att bidragsrättema fördikor cxh tackor vid för- Prop. 1994/95:19 säljning följer gården. Varje medlemsland skall dessutom tillämpa ensystem Bilaga 9 där man tillåterförsäljning av bidragsrätter utan samtidig försäljning av fastigheten. Vid sådan försäljning skall medlemslandettillämpa en "kvotskatt" på maximalt15 % av del försälcfa antalet bidragsrätter. Försäljningen kan antingen vara fri, dvs. handeln med bidragsrätter skerdirekt meUan säljare cxh köpare,eller sä adminisfreras dl handel med bidragsrätter av en myncUghet.