prop · GH03116 · 1994-01-01 00:00:00 — Som har nämnts i det föregående skall datalagen i motsats till vad som gäller enligt direktivförsla- get även i fortsättningen bara reglera sådan informationshantering som sker med hjälp av ADB. Såvitt utredningen känner till är nämligen varken omfattningen av eller innehållet i den registreringen av någon betydenhet och innebär inte några mera påtagliga integritetsrisker. Vidare berör en del föreskrifter i direktivförslaget den svenska offentlighetsprincipen. De bestämmelser i förslaget till EG-direktiv som reglerar utlämnande av personuppgifter tillåter enligt utredningen inte något utlämnande enligt offentlighetsprincipen. Ett utlämnande av personuppgifter med stöd av offentlighetsprincipen kan heller inte anses förenlig med det sätt på vilket ändamålet för en viss ADB-behandling skall anges enligt direktivför- slaget. Förslaget till EG-direktiv påverkar vidare principen i tryckfrihetsförordningen att en sökande som begär att få ut en handling har rätt att vara anonym. Slutligen innehåller inte direktivförslaget något undantag från huvudregeln om gallring som gör det möjligt att bevara personuppgifter med hänsyn till offentlighetsprincipen. I de hänseenden som har nämnts innebär utredningens lagförslag avvikelser från det föreslagna EG-direktivet för att offentlighetsprincipen skall lämnas orörd. Avvikelser i förhållande till förslaget till EG-direktiv förekommer också när det gäller information till den enskilde och underrättelser till dataskyddsmyndigheten. Kraven på information till den enskilde är långtgående. Enligt direktivförslaget skall den enskilde ha rätt att på begäran bli informerad om förekomsten av en viss ADB-behandling och om olika uppgifter som hänför sig till ADB-behandlingen. När en persondataansvarig lämnar ut personuppgifter skall vidare den enskilde vars personuppgifter det är fråga om i princip underrättas om utlämnandet. Tanken bakom dessa bestämmelser i direktivförslaget är att den enskilde skall bli medveten om att personuppgifter som rör honom ADB-behandlas och kunna göra sina rättigheter enligt dataskyddslag- stiftningen gällande. Ett iakttagande av be- stämmelserna skulle emellertid innebära en betungande informationsskyldighet för de personda- taansvariga och en ganska betydande byråkratisering av kontrollsystemet. Utredningen har kommit till den slutsatsen att de skäl som från integritetssynpunkt talar för den angivna ordningen inte är tillräckligt starka för att väga över den byråkrati som skulle bli följden. Utredningen har då också beaktat att det finns goda möjligheter till insyn genom andra regler i den föreslagna datalagen och i sekretesslagen. Liksom kommer den enskilde att få möjlighet att kontrollera om uppgifter som hänför sig till honom är föremål för ADB-behandling och, om så är fallet, att kontrollera om uppgifterna är riktiga, fullständiga och aktuella. Information om vilka känsliga personuppgifter som ADB-behandlas kan man vidare få hos Datainspektionen. Den persondataansvarige skall nämligen, innan han får börja att behandla sådana personuppgifter, göra en anmälan till Datainspektionen om ADB-behandlingen. Slutligen finns i sekretesslagen särskilda regler om dokumentationsskyldighet beträffande datasam- lingar som en myndighet har tillgång till. Reglerna syftar till att tillgodose allmänhetens intresse av överblick över och orientering i det ADB-material som finns hos myndigheterna. När det gäller underrättelser till dataskyddsmyndigheten är utgångspunkten i förslaget till EG-direktiv att all ADB-behandling skall anmälas. Vad som får tas undan från an- mälningsskyldigheten är vissa slag av behandling som inte menligt påverkar de enskildas integritet. Åtgärder för att göra undantag från anmälningsskyldigheten förutsätter dataskydds- myndighetens medverkan. Utredningen konstaterar att, även om många undantag görs från huvudregeln om anmälningsskyldighet, det finns en betydande risk för att ett mycket stort antal datasamlingar måste anmälas till dataskyddsmyndigheten, bl.a. beroende på den höga takten i datoriseringen här i landet. Antalet kan bli så stort att den överblick över den integritetskänsliga databehandlingen som dataskyddsmyndigheten bör ha helt går förlorad. De åtgärder som behövs för att göra undantag från an- mälningsskyldigheten kommer vidare att innebära en betydande belastning på dataskyddsmyndigheten. Ut- redningen har sammanfattningsvis kommit till den slutsatsen att det sätt på vilket avgränsningen av anmälningsskyldigheten har gjorts och det förfarande för att göra undantag från an- mälningsskyldigheten som anges i direktivförslaget är förenade med så betydande olägenheter att någon harmonisering med förslaget till EG-direktiv inte bör ske i denna del. I stället har i den nya datalagen anmälningsskyldigheten avgränsats på samma sätt som tillståndsplikten enligt den gällande datalagen, dvs. det anges uttryckligen i lagen vilken behandling som måste anmälas till Datainspektionen. Anmälningsskyldigheten har begränsats till att avse ADB-behandling av i sig känsliga personuppgifter. Även i övrigt görs i olika frågor avvikelser från direktivförslaget. Den nya datalagen är avsedd att träda i kraft . Förteckning över remissinstanser som yttrat sig En ny datalag (SOU 1993:10) Remissyttranden över betänkandet har avgetts av ombudsmän, över och , Kammar-rätten i , Kammarrätten i , Länsrätten i , , Riksåklagaren, , , Datainspektionen, Överbefälhavaren, , , , , , , Socialvetenskapliga forsk- ningsrådet, Statskontoret, Statens person- och adressregisternämnd (), , , , , , , , , , , , , , , , , , , Skogs- och jordbrukets forskningsråd, Arbetarskyddsstyrelsen, , Arbetsmiljöfonden, Arbetslivscentrum, , , , , , , , , , , i län, Stiftelsen , , , , , , , , , Akademikers centralorganisation , i , Tidningarnas telegrambyrå, , , , i , , Företagens Uppgiftslämnardelegation, (numera ), Medborgarrättsrörelsen i , , , , , , , arkivverksamma i landsting och kommun, , Statens löne- och pensionsverk, , , , Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets , , , , Läkemedelsindustrins bransch- organisationer och industrier samt AB Bonnierföretagen. och har avgett ett gemensamt yttrande. Detsamma gäller och Föreningen . Även , , , , , , , och har avgett ett gemensamt yttrande. Riksåklagaren har överlämnat yttranden från överåklagaren vid i samt överåklagarna vid Regionåklagarmyndigheterna i , och . har bifogat yttranden från polismyndigheterna i , och . har till sitt yttrande bifogat ett utlåtande från i . vid har överlämnat yttranden från den juridiska fakultetsnämnden och från den samhällsvetenskapliga fakulteten. vid har överlämnat ett yttrande från den juridiska fakultetsstyrelsen vid . Rektors- ämbetet vid har överlämnat ett yttrande från den juridiska fakultetsstyrelsen vid . har till sitt yttrande bifogat yttranden från samtliga landsarkiv och stadsarkiven i och . har bifogat en av i kommunstyrelsen avgiven skrivelse samt yttranden från servicenämnd, gruppen för integritetsfrågor inom dataområdet () och stadsdelsnämnden . Akademikers har utöver sitt yttrande hänvisat till de yttranden som avgetts av , och samt utan eget ställnings- tagande överlämnat ett yttrande från vid Datainspektionen. grundlagsförslagFörslag till Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att 8 kap. 7 § regeringsformen[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 7 § Utan hinder av 3 eller 5 § kan regeringen efter bemyndigande i lag genom förordning meddela föreskrifter om annat än skatt, om föreskrifterna avser något av följande ämnen: 1. skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa, 2. utlännings vistelse i riket, 3. in- eller utförsel av varor, av pengar eller av andra tillgångar, tillverkning, kommunikationer, kreditgivning, näringsverksamhet, ransonering eller utformning av byggnader, anläggningar och bebyggel- semiljö, 4. jakt, fiske, 4. jakt, fiske, djurskydd eller natur- djurskydd, natur- och och miljövård, miljövård eller hus- hållning med naturresurser, 5. trafik eller ordningen på allmän plats, 6. undervisning och utbildning, 7. förbud att röja sådant som någon har erfarit i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt. Bemyndigande som avses i första stycket medför ej rätt att meddela föreskrifter om annan rättsverkan av brott än böter. kan i lag, som innehåller bemyndigande med stöd av första stycket, föreskriva även annan rättsverkan än böter för överträdelse av föreskrift som regeringen meddelar med stöd av bemyndigandet. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** [1]Regeringsformen omtryckt 1991:1503 Lagförslaget i betänkandet Några frågor angående Regeringsrätten (SOU 1992:138) Förslag till Lag om ändring i regeringsformen Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 kap. 11 §[1] Resning i avgjort Resning i avgjort ärende samt åter- ärende samt åter- ställande av försutten ställande av försutten tid beviljas av tid beviljas av Rege- regeringsrätten när ringsrätten när fråga fråga är om ärende för är om ärende för vilket vilket regeringen, för- regeringen, valtningsdomstol eller förvaltningsdomstol förvaltningsmyndighet eller förvalt- är högsta instans. I ningsmyndighet är annat fall beviljas högsta instans. I annat resning och fall beviljas resning återställande av och återställande av försutten tid av högsta försutten tid av högsta domstolen eller, i den domstolen. mån det föreskrives i lag, av annan domstol som icke är förvalt- ningsdomstol. Närmare bestämmelser I lag kan bestämmas om resning och åter- att resning och ställande av försutten återställande av tid tid kan meddelas i lag. får beviljas av en lägre domstol. I lag kan även meddelas närmare bestämmelser om resning och återstäl- lande av försutten tid. **FOOTNOTES** [1] Senaste lydelse 1988:1440. Förteckning och sammanställning av remissyttrandena över betänkandet Några frågor angående Regeringsrätten (SOU 1992:138) Remissyttranden över betänkandet har avgetts av ombudsmän, ledamöter, , , , , , , , Hovrätten för , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Länsrätten i , Fri- och rättighetskommittén (Ju 1992:01), vid , Juridiska fakultetsstyrelsens forsk- ningsnämnd vid , i län, samt . Samtliga remissinstanser utom tillstyrker att även lägre domstolar än Regeringsrätten skall kunna få bevilja resning och återställande av försutten tid eller lämnar förslaget utan erinran på den punkten. Samfundet är av den meningen att den särskilde utredaren inte övertygande har visat att en flyttning av resningsprövningen från Regeringsrätten till kammarrätt skulle medföra några avgörande fördelar från rättssäkerhets- eller andra synpunkter. Inte heller från kostnadssynpunkt finner samfundet visat att det skulle vara något att vinna med förslaget. Samfundet finner därför att förslaget bör göras till föremål för ytterligare överväganden innan det eventuellt sker en ändring. , kammarrätten i samt kammarrätten i påpekar att förslaget kommer att innebära att arbetsbelastningen för kammarrätterna ökar. Som verket framhåller kan dock detta inte i sig motivera några ytterligare tjänster. Regeringsrättens ledamöter anför att bestämmel- serna i regeringsformen bör utformas så att där uttryckligen anges att "nedflyttning" från till lägre domstol kan ske endast till annan allmän domstol och nedflyttning från Regeringsrätten endast till annan allmän för- valtningsdomstol. Försäkringsöverdomstolen framhåller att man i lagtexten, om man vill hålla dörren öppen för att också överföra beslutsfunk- tionen på Försäkringsöverdomstolen eller annat organ, skulle kunna använda samma formulering som i 11 kap. 1 § andra stycket regeringsformen, nämligen "annan domstol än eller Regerings- rätten". Hovrätten för anser att i den särskilda utredarens förslag första meningen i andra stycket har en naturlig anknytning till första stycket och därför bör arbetas in i detta. Hovrätten anser vidare att det saknas anledning att införa begreppet "lägre" domstol och över huvud taget att ändra lagrummet i större utsträckning än som är sakligt betingat. Det skall nämnas att ombudsmän riktar kritik mot en av den särskilde utredaren föreslagen lag om de särskilda rättsmedlen. I andra remissyttranden riktas kritik mot enskildheter i det lagförslaget. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , P. Regeringen beslutar proposition 1993/94:116 Normgivningsfrågor på dataskyddsområdet, m.m.