prop · GH034 · 1994-01-01 00:00:00 — Erfarenheter visar att antalet sökande med invandrarbakgrund har ökat vid familjerådgivningsbyråer, men att huvudmannen har haft svårt att hjälpa invandrarfamiljer i kris. Samarbetsorganet anser att man genom omdisponering av befintliga resurser skall satsa på tvåspråkiga familjerådgivartjänster för invandrar- grupper. Kommuner bör anstränga sig att rekrytera tvåspråkig personal om sådan ej finns. Språk- och kulturkompetens skall räknas som en tungt vägande merit vid tillsättninar av tjänster i invandrartäta områden. Familjerådgivningen bör göras tillgänglig för invandrarna över hela landet. För att detta skall bli möjligt behövs det flexibla lösningar och samarbete och samverkansavtal mellan kommuner. I detta sammanhang vill vi betona att kyrkans och trossamfundens familjerådgivning är betydelsefull för invandrare. konstaterar att utredningen påtalat att det visat sig näst intill omöjligt att bedriva en meningsfull familjerådgivning genom tolk. (Jfr "Tvärkulturell kommunikation - forskning och erfarenheter av betydelse för interkulturella samtal". Pedagogiska rapporter nr 30, , ). Med förvåning noteras att utredningen ändå föreslår att familjerådgivningen i ökad utsträckning bör ge stöd åt invandrarna. Kommunen menar för sin del att de ångestfyllda upplevelser som många flyktingar behöver hjälp att bearbeta och de svårigheter som omställningen till ett nytt land skapar (att förlora sin identitet och först långsamt få en ny osäker) kräver kompetent hjälp. Terapeutiskt kunniga människor som talar flyktingarnas språk, som har kultur- kompetensen och som själva upplevt vad de vill säga att byta land, behövs. Detta behov bör tillgodoses på flyktingmottagningarna. Familjerådgivarna kan i det sammanhanget endast finnas med som ev. konsulter. Att låta svenska familjerådgivare ta hand om samtal med invandrare vore en pappersreform helt utan värde för invandrarna. Man måste utgå från vad dessa behöver och vara realistisk, inte önsketänkande. pekar i sin rapport på att också homosexuella par har behov av att kunna vända sig till familjerådgivningen. - Stockholmsavdelningen har i en särskild skrivelse synpunkter på förslaget. RFSL ser med tillfredsställelse, att homosexuella par jämställs med heterosexuella par även i detta avseende, men anser, att for- muleringen skulle varit mer tvingande, ordet "bör" skulle ersättas med "skall". RFSL-Rådgivningen bedriver en omfattande familjerådgivning för homo- och bisexuella par. Behovet av sådan råd- givning ökar oavbrutet, bl.a. på grund av relationsproblem orsakade av hiv och aids. En utvidning av den stödverksamheten kräver betydligt större resurser än vi förfogar över. Familjerådgivningen för homosexuella kräver förvisso specialkompetens, likaså rådgivning för par där den ena parten är bisexuell, en specialkompetens inte har. Detta innebär emellertid inte att myndigheten kan avsvära sig sitt ansvar för homosexu- ella. Också instämmer i att homosexuellas behov av familjerådgivning tillgodoses. anser att det känns fel att medvetet söka upp homosexuella med erbjudande om familjerådgivning i en situation då vi inte klarar att möta önskemålen ens hos de heterosexuella par som söker rådgivning. Man skriver också att på ett medvetet plan sker ingen diskriminering av homosexuella hjälpsökande. Homosexuella kanske tvekar att gå till familjerådgivare, vilka brukar vara medelålders kvinnliga socionomer. I de fall familjerådgivare anställs, vilka öppet går ut med att de är homosexuella förändras troligen situationen. menar också att den sexologiska kompetensen behöver förstärkas i familjerådgivningen. Många par som söker familjerådgivning har t.ex. bristande sexuell lust som ett av sina samlevnad- sproblem. För att kunna differentiera om de sexuella problemen är en effekt av andra låsningar i samlevnaden, t.ex. bristande känslomässigt engagemang, stress, aggressivitet etc. eller om de sexuella dysfunktionerna hos en individ eller mellan paret är den primära störningen, krävs kompetensutveckling inom sexologi bland familjerådgivare. Frågan om sekretess berörs i . Styrelsen före- slår att den stränga sekretessformen skall bestå för familjerådgivningen. Sekretessfrågan beträffande samarbetssamtal diskuteras utan att styrelsen lämnar något formellt förslag. Att den stränga familjerådgivningssekretessen skall bestå möter inte några invändningar. föreslår att om familjerådgivningen förs till socialt- jänsten 4 § sekretesslagen omarbetas så att det klart framgår att familjerådgiv- ning inom omfattas av absolut sekretess. När det gäller samarbetssamtal föreslår och Statskontoret att också dessa skall omfattas av den starkare familjerådgivningssekretessen. konstaterar att i många kommuner kan man inte erbjuda samarbetssamtal i den mening som ursprungligen var avsedd. Det är framför allt i mindre kommuner vanligt att samma tjänstemän som medverkat vid samarbetssamtalen utför vårdnadsutredning i de fall samtalen inte lett till en överenskommelse mellan föräldrarna. Det innebär enligt min mening att socialtjänstsekretessen kommer att gälla för samarbetssamtalen. De uppgifter som lämnas under samarbetssamtalen kan därmed komma att ingå i en kommande vårdnadsutredning. Detta är ägnat att rubba föräldrarnas förtroende för samarbetssamtalen och därmed deras vilja att ta i anspråk de möjligheter till konfliktlösning som sådana samtal inne- fattar. JO sammanfattar och anser att den särskilda sekretess som gäller för familjerådgivning bör bestå och även innefatta samarbetssamtal. menar att den vanliga socialtjänstsekretessen kan gälla för samarbetssamtal. Proposition 1 Propositionens huvudsakliga innehåll....1 Propositionens lagförslag...............2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...3 1 Inledning...........................3 2 Bakgrund............................3 3 Bedömning av den nuvarande verksamheten........................4 4 Förslag till ändring................5 4.1Familjerådgivning i alla kommuner5 4.2Sekretessfrågor..................7 4.3Socialstyrelsens uppdrag.........9 4.4.Kostnader och ikraftträdande....9 5 Upprättat lagförslag...............10 6 Specialmotivering..................10 7 Hemställan.........................11 8 Beslut.............................11 Bilaga 1Sammanfattning av 1989:10 Familjerådgivning Samarbetssamtal 12 Bilaga 2Sammanställning av remissyttrande över 1989:10 Familjerådgivning Samarbetssamtal 15 7