prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Utöver sina utbildningsuppgifter är folkbildningenviktig även som kulturbärare. Anslaget till folkbildningen är det enda statliga bidrag med kulturpolitisk betydelse som når ut till alla kommuner i landet. I många fall är det studieförbunden som bär upp det lokala kulturlivet. I de ca 250 kommuner som saknar statsstödda kulturinstitutioner för musik, teater etc. är studieförbunden tillsammans med föreningslivet och foUcbiblioteken den viktigaste arrangören av kulturprogram. Även studieförbundens este tiska verksamhet är av väsentlig betydelse för kulturlivet i samhället. Inom detta omräde finns en stor bredd av verksamheter. Hit räknas teore tiska studier av ämnen som musikhistoria, teaterhistoria och konsthistoria tiUsammans med utövande verksamhet av amatörer inom musik, scenisk konst, teckning, bild- och formkonst. Även slöjd/konsthantverk räknas hit. Det estetiska omrädet lockar i hög grad deltagare från yngre åldersgmpp- per. Särskilt attraktivt för denna gmpp är musiken. Den praktiskt-estetiska -jq verksamhetensamlar mänga kvinnor Mänga folkhögskolor har en stor Prop. 1994/95:100 betydelse som kulturcentmm för lokalsamhället. Folkbildningen samlar mänga deltagare. /94 deltog ca 2 800 000 personer i ca 330 000 studiecirklar ochca 11 400 000 personer i ca 115 000 kulturprogram. FoUdiögskoloma samlade ca39 500 deltagare i de långa kursema (inkl. ca 15 100 deltagama i långa kursergenomförda med stöd av särskilda statliga insatser för arbetslösa) och ca 150000 i korta kurser. Folkbildningen är således ett viktigt komplementtill den allmänna vuxenutbildningen i arbetet med att höjautbildningskompetensen i samhället. Folkbildningens arbetsformer medindividuella studiegångar och flexibla pedagogiska arbetsformer tillsammans medden tillgänglighet den uppvisar ger unika fömtsättningar för att nå de gmppersom är i störst behov av ytterligare utbildning. Regeringenanser utifrån denna bedömning att studieförbund och foUc-högskolor skallundantas från besparingar. Detta innebär att för de under littera B upptagnaanslagen B 1. Bidrag till folkbildningen, B 2. Bidrag till vissahandikappätgärder inom folkbildningen och B 3. Bidrag tillkontakttolkutbildningen skall inga besparingar tas ut. Anslaget B 1. Bidragtill folkbildningen bör även tillföras en resurs på /96 (). 'Prisnivå 1995/96 IVberäiknat för Beräluiad Beräknad juli 95-jum 96 besparing 1997' besparing1998' 2 017 of of 539 Bidrag lill folkbildningen Prop. 1993/94 Utgift 2 456 463 000 ''- 1994/95 Anslag 2 356 /96 Förslag 3 472 357 000 varav 2 482 551 000 beräknat för Statsbidragetutbetalas till , som ett samlat finansiellt stöd tillfoUcbildning. Enligt förordningen (1991:977)om statsbidrag tiU foUcbildningenlämnar statsbidrag till foUchögskolor och studieförbund.FoUcbildningsrådet beslutar viUca som skall tilldelas statsbidrag och fördelartillgängliga medel mellan dem. Från detta anslag utbetalas även bidrag tillföreningen folkhögskola i . Syftet med statsbidrag till folkbildningen är attstödja en verksamhet som gör det möjligt för människor att påverka sinlivssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Verksamheter som syftar till att utjänmautbildningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället skall prioriterasliksom verksamheter som anordnas för utbildningsmässigt, socialt ellerkulturellt eftersatta gmpper. förenklade anslagsframställning framgår att inomstudieförbundsverksamheten har såväl antalet studietinunar i studiecirklar somantalet kulturprogram och övrig foUcbildningsverksamhet ökat under budgetåret1993/94 jämfört med /93. För foUchögskolans del har den verksamhet förvilken reguljärt statsbidrag betalats haft i stort sett oförändrad omfattningunder åren 1992/93 och 1993/94. Under /94 har avarbetsmarknadsskäl fått särskilda medel dels för arbetsmarknadsanpassadutbildning (), dels för anordnande av extrautbildningsplatser inom foUchögskolan (ca ). Inom ramen förden arbetsmark-nadsinriktade utbildningen har studieförbunden genomförtsammanlagt ca 20 000 arrangemang, varav merparten i form av studiecirklar, ochsamlat ca 195 000 deltagare. Bland deltagargmppema återfinns många ungdomar,invandrare, kulturarbetare, handikappade, ungdomsledare, långtidsarbetslösautan A-kassa samt arbetslösa inom studieförbundens medlemsorganisationer.Studieförbunden redovisar att mer än 8 000 eller av deltagama ärinvandrare. De särskilda medlen för extra utbildningsplatservid foUchögskoloma har möjliggjort 1 100 kurser för totalt 15 122 deltagare,varav 8 835 kvinnor. De extra studieplatsema har utgjort drygt en tredjedel avfoUchögskolomas totala verksamhet under verksamhetsåret. Den övervägande delenav kursema, , har bestått av allmänna kompetenshöjande utbildningar påfrämst gmndskole- och gymnasienivå med tyngdpunkt på basännnen, Prop.1994/95:100 språk samt datakunskap. av deltagama hade högstgmndskoleut- Bil. 9 bildning och av deltagama högst motsvarandetvåårig gynmasieutbildning. 2 346 eller av deltagama var invandrare. har av de tillgängliga resursemaavsatt som förstärkningsbidrag för deltagare medfunktionshinder och deltagare med språkUga och sociala handikapp. Av dessa har7 fördelats i samverkan med Nänmden för värdartjänst fördeltagare som inte på annat sätt kunde delta i foUchögskolekurser. Mer än 50nya kurser för handikappade har kunnat genomföras med stöd av de vidtagnaåtgärderna. Enligt regeringens mening har säväl folkhögskolorsom studieförbund bedrivit en verksamhet som väl uppfyller de syften somregeringen ställt upp för statsbidrag för folkbildningen under budgetåret1993/94. Likaså har folkhögskoloma och studieförbunden på ett gott sätt visatsig kunna hantera de särskilda resurser som ställts till förfogande avarbetsmarknadspolitiska skäl under samma budgetår. Frånanslaget har förts bort som, av arbetsmarknadspolitiska skäl,anvisats för /95. Under innevarande budgetår har, i likhet med vadsom gällt för /94, studieförbund och folkhögskolor disponeratbetydande arbetsmarknadspolitiska resurser för insatser med särskild]inriktningpå arbetslösa. De hittillsvarande erfarenhetema är så goda att regeringenbedömer att en fortsatt satsning av detta slag bör ske även under budgetåret1995/96. Regeringen anser att studier i t.ex. studiecirkelform är en välfungerande åtgärd för att aktivisera arbetslösa. De är också särskilt lämpligaför den som saknar studievana och har låg utbildningsnivå. Arbetslösa bör ocksåi viss utsträckning kunna fungera son> cirkelledare. Regeringen föreslårdärför att erhåller i för särskildakurser för arbetslösa förlagda till studieförbund och foUchögskolor. Regeringenföreslår även att anvisas för att möjliggöra ca 10 000 extraplatser inom foUchögskolan och /96. Av anvisade 439miljoner kronor skall användas för kommandeförsöksverksanihet med distansutbildning vid folkhögskolor eller studieförbundenligt bestänunelser som regeringen avser att senare meddela. Regeringen har under inledningen gett sin syn påbetydelsen av folkbildningen. Regeringen anser utifrån denna bedömning attstudieförbund och folkhögskolor skall undantas från besparingar och äventillföras en ytterligare resurs på (för12 månader). Medelsbehovet för /96 ;blir därmed 3 (inkl. pris- och löneomräkning). Till föreningen folkhögskola i ett anslag på . Förelagtill riksdagsbeslut Prop. Regeringenföreslår att ' ' 1. till Bidrag till folkbildningen för budgetåret1995/96 anvisar ett anslag på 3 . Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen 1993/94 Utgift 49 474 669 1994/95 Anslag 63 959 000 1995/96 Förslag 102 140 000 varav65 715 000 beräknat för Frånanslaget utbetalas statsbidrag till () för vissahandikappåtgärder inom folkbildningen. De övergripande målen för nämndens verksamhet äratt förbättra fömtsättningama för utbildning och studier för i första handunga och vuxna personer med funktionshinder samt administrera och utvecklaolika stöd som behövs i och omkring studiesituationen. () vid Stockholmsuniversitet ansvarar för fördelningen av statsbidrag till tolkutbildning fördöva, dövblinda och vuxendöva samt teckenspråksläramtbildningen. Dessautbildningar skall planeras i samverkan med berörda handikapporganisationer. Nänmdenför vårdartjänst (NV) Budgetåret1993/94 fick 57 folkhögskolor del av NV:s tilläggsbidrag för sådan verksamhetsom inte kunde täckas av bidrag. Genom dessa bidrag möjliggjordesökad lärartäthet, tolkhjälp, assistans till de studerande i undervisningen ochpå fritiden, organiserad fritidsverksamhet och möjUgheter att delta ikulturlivet. En viss del av bidraget har även kunnat utnyttjas för anpassningav teknisk utmstning, anpassat studiematerial och viss byggnadskomplettering. Genom NV:s bidrag har 2 124 deltagare med olikafunktionshinder kunnat delta i anpassningskurser, I kursema har även deltagit232 anhöriga, Kursema anordades på 29 folkhögskolor i samarbete med 12handikapporganisationer, har utbetalats till av studiematerial till synskadade och dövblinda. AvNV:s förenklade anslagsframställning framgår alt antalet studerande med funktionshinder i långa folkhögskolekurser inom ramen för folkhög skolans reguljära verksamhet minskade med 153 personer, eller jämfört med /92, Tas emellertid hänsyn till de ytteriigare resurser som stäUts till foUchögskolomas föribgande för extra elevplatser 74 av arbetsmarknadsskäl blirbilden annorlunda. Det visar sig då att antalet Prop, 1994/95:100 studerandemed funktionshinder ökat med totalt 590 personer eller med Bil. 9 undersamma period. Ökningen kan förklaras med att avdelat 25miljoner kronor av den extra resursen för elever med funktionshinder och fördeltagare med språkliga och sociala handikapp. Av dessa fördelades 7 miljonerkronor till särskilda insatser för riktade foUchögskolekurser för deltagare sompå annat sätt inte kunnat delta i folkhögskolekurser. Arbetet härmed har sketti nära samarbete mellan och NV, varvid NV på rådets uppdragsvarat för information, rådgivning, administration och uppföljning av verksamheten.Den resurs som tillförts foUchögskoloma för extra platser har således ävenkommit funktionhindrade till del. Isin förenklade anslagsframställning anför ()att anslaget genom den förstärkning som har gjorts fr.o.m. den 1 januari 1994nu ligger på den nivå som svarar mot den utexaminering av toUcar som krävs föratt möta behovet i samhället. Det har dock visat sig vara svårt att från ett årtill ett annat åstadkomma en markant ökning av utbildningsvolymen. Bristen pä utbildadelärare och bristen på studerande med tillräckliga kunskaper i teckenspråk göratt man under ett uppbyggnadsskede mäste ägna stora insatser åt att skapafömtsättningar för att kunna höja utbildningsvolymen. TÖI arbetar påatt ta fram en läng-tidsplan för tolkutbildningen och teckenspråksutbildningensom syftar till att man mot slutet av planeringsperioden skall nå upp till enväsentligt ökad utbildningsvolym. har i en rapport (1994:3)Tolktjänstverksamheten för bamdomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadadebedömt att det krävs ytterligare åtgärder för att förbättra tillgången påutbildade tolkar. TÖI:s nämnda långtidsplan konmier att presenterasför . Regeringenanser att de riktlinjer för handikappåtgärder inom folkbildningen som ladesfast budgetproposition samt i propositionen (1992/93:159) om stödoch service tiU vissa funktionshindrade bör gälla även för /96. Statsbidraget till NV för vissa handikappätgärderinom foUcbildningen beräknas till . Statsbidraget till TÖI för tolkutbildning samtteckenspråksläramndervis-ning beräknas till . Bidraget tillStockholms universitet för förvaltningskostnader vid TÖI beräknas till 700 000kr. Förelagtill riksdagsbeslut Prop. 2. till Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen för /96 anvisar ett anslag på . 1993/94 Utgift 8 203 664 Reservation I 381 460 1994/95 Anslag 8 000 000 1995/96 Förslag 10 806 000 varav 8 220 000 beräknat för Anslagetdisponeras av KammarkoUegiet som utbetalar medlen till studieförbunden ochfolkhögskoloma efter särskilt beslut av vidStockholms universitet (TÖI). TÖI fördelar statsbidrag förkontakttolkutbildning till studieförbund och foUchögskolor enligt förordningen(1991:976) om statsbidrag till kontakttolkutbildning. Från anslaget betalas kostnader förkontakttoUcutbildning, anordnarens kostnad för deltagamas resor ochinackordering samt stipendier till deltagare. Utbildning anordnas inomhuvudområdena socialtolkning, sjukvärds-tolkning, arbetsmarknadstolkning,arbetsplatstoUcning och rättstoUcning. Deltagama bör aktivt behärska såvälsvenska som det språk varifrån toUcningen skall ske samt ha allmänna kunskaperi samhällsfrågor både vad gäller och tolkspräkets land/länder. Vidfördelning av statsbidraget skall TÖI särskilt eftersträva attkontakttolkutbildningen lokaliseras till de regioner och inriktas på de språkdär behoven av kontakttoUcar är störst. TÖI har utformat statsbidraget som ettschablonbidrag per undervisnings/studietimme för utbildningskostnad ochkursadministration. Inackorderingsstöd, bidrag till resekostnader samtstipendier utgår i stort sett enbart för foUchögskolekurser. TÖI skaU utöva tillsyn över kontakttolkutbildningenpå folkhögskolor och i studieförbund samt kontinuerligt följa upp och utvärderautbildningen. TÖI StäUer upp de övergripande målen för kontakttolkutbildningenoch svarar för pedagogiskt och metodiskt utvecklingsarbete samt för informationom utbildningen. Regeringenhar gett vid () och () i uppdrag att kartlägga och analysera vissa frägor rörande verksamhet för kontakttol kar. Uppdraget har getts mot bakgmnd av beslut med anled ning av förslag budgetproposition att anslaget av statsfinans iella skäl borde upphöra (prop. 1993/94:100 bil. 9 s. 76, bet. 1993/94:KrU13, rskr. 1993/94:177). Uppdraget skaU redovisas till Ut- 76 bildningsdepartementetoch i en gemensam rapport . 1994/95:100 senast den 1 febmari 1995. Regeringen föreslår i avvaktan på närmareställningstagande till rapporten att anslaget för /96 endastpris- och löneomräknas. 3. till Bidrag till kontakttolkutbildning /96 anvisar ett reservationsanslag på . c Universitet och högskolor m.m. Prop. 1994/95: lOO Bil.9 1 Högre utbildning och forskning 1.1 Allmänt om högre utbildning och forskning Denhögre utbildningen bedrivs vid sju universitet inkl. ,tre högskolor med fakultet - , Kungl. Tekniska högskolanoch , 14 mindre och medelstora högskolor, sju konstnärligahögskolor samt 27 vårdhögskolor; dämtöver bedrivs högskoleutbildning påGotland. Till detta konmier den högre utbildning som bedrivs av enskildautbildningsanordnare. Expansionen av den högre utbildningen har varit betydande.Antalet studenter, omräknade till heltidsstudenter, i gmndutbildningen har ökatmed . /94 uppgick antaletregistrerade studerande på hel- och deltid till drygt 255 000. Tillströmningentill högre utbildning var relativt under större delen av 1980-talet.Fram t.o.m. /88 var antalet högskolenybörjare 41-43 000 per läsår.Under den därpå följande femårsperioden expanderade utbildningen /94 uppgick antalet högskolenybörjare till nästan 62 000, vilketmotsvarar en ökning med . Ungefär hälften avnybörjama läser fristående kurser. Kvinnoma är i majoritet ()men det är stor variation mellan olika kurser och program. Omkring 33 500 examina togs ut under läsåret1993/94 - en siffra som förväntas öka under de nännaste åren närkapacitetsökningen slår igenom. Även antalet nyantagna doktorander har /94 fanns nästan 17 000 aktiva studerande i forskamtbildning och avdessa var kvinnor. Antalet avlagda doktorsexamina uppgick till 1440. Vid de statliga universiteten och högskoloma inomUtbildningsdepartementets ansvarsområde fanns nästan 45 000 anställda, varavomkring hälften var lärare och forskare. Andelen kvinnor blandforskarassistentema var , bland lektorema och blandprofessorema . För /95 uppgår anslagen till dessauniversitet och högskolor m.m. till varav 8,7 miljarderkronor till gmndläggande högskoleutbildning och tillforskning och forskamtbildning. Studiestödet har beräknats till drygt 6miljarder kronor. Beträffande resultatredovisningen hänvisas tillavsnitt 5. Med anledning av att lärosätenas redovisning avser itreårsperioden och att årsredovisningama är av varierande kvalitet och därförej jämförbara bör slutsatser anstå till slutet av treårsperioden. Arbetet med att reformera och avreglera den högreutbildningen in leddes av den förra socialdemokratiska regeringen. Sålunda informerades om att linjesystemet skulle avskaffas och om att ett beredningsarbete hade inletts för en total översyn och reformering av fömtsättningama för verksamheten vid universitet och högskolor. universitets- ochhögskolereform befästes inriktiiingen mot en ökad självständighet,decentralisering samt kvalitet och effektivitet i den högre utbildningen. Prop.1994/95:100 Bil.9 Vetenskapoch kunskap är i gmnden intemationeU. Högskolan mäste i hela sin verksamhet haett intemationellt perspektiv. Den måste vara en självständig organisation försökandet och förmedlandet av kunskap. Den skall befinna sig i det demokratiskasamhällets mitt och vara en stark kraft för en fördjupad demokrati. Högskolanförmedlar och utvecklar kulturarvet och skall bidra till ett levande ochskapande kulturliv. Högre utbildning och forskning är av avgörande betydelseför näringslivets utveckling och därmed för vårt samhälles välstånd. Ansvaret för högskoleväsendet skall vila påstatsmaktema. De demokratiska organen och den statliga finansieringen utgör engaranti för offentlighet och rättssäkerhet samt för det fria utbytet av tankaroch idéer inom utbildning och forskning. Den svenska högskolan skall erbjuda utbildning avhög och likvärdig kvalitet vid universitet och högskolor i alla delar avlandet. Den bidrar därmed till en regionalt balanserad utveckling. Utbildningsom anordnas eller finansieras av staten skall även fortsättningsvis varaiivgiftsfri. Särskilda ansträngningar måste göras så attyrkesverksammas möjligheter till högskoleutbildning förbättras. Utbildningarmåste placeras och mm så att de yrkesverksammas deltagande underlättas.De bör även starkare anknyta till efterfrågan pä arbetskraft i näringslivet ochsamhället i övrigt. En aUsidig sammansättning av studerandegmppen ärbetydelsefull för att skapa en öppen och kreativ studiemiljö. Den svenska högskolan är samhällets kunskapssmedja,där kunskap skapas och förmedlas. Till skillnad från många andra länder harSverige valt att låta forskningen väsentligen äga mm vid universitet och intevid fristående institut. Detta underlättar det önskvärda nära sanibandet mellanforskning och utbildning. Forskningen och dess resultat är en angelägenhetför hela folket. De som är verksamma inom forskning mäste ha detta perspektivför ögonen, inte enbart därför att medborgama ytterst är deras uppdragsgivareoch finansiärer, utan också för att det är en demokratisk rättighet att få tadel av de problemställningar och de resultat forskningen frambringar. Omväntgäller också att forskningen skall kunna ta del av problemställningar inäringslivet och samhället i övrigt. Det innebär att forskarna har ett ansvar,inte endast inför vetenskapssamhället och de egna studentema, utan även för attpå ett öppet och begripligt sätt presentera resultaten av sin forskning. Denna"folkbildningstradition" har gammal hävd i . De måste ocksåsom deltagare i det offentliga samtalet stimulera ett intresse förforskningsfrågor. Svensk forskning är en liten del av denintemationella forskarvärlden. För att skall kunna utnyttja forskningoch omsätta den i praktisk tillämpning krävs forskningserfama personer.Näringslivet och den of- fentligasektom kräver allt mer av forskningsbaserade varor och tjänster Prop.1994/95:100 Nyaoch bättre vägar måste skapas för att omvandla resultat från den Bil. gmndläggande forskningentill tillämpad forskning och utveckling. bästa sättet att uppnådetta är att forskamtbildade i ökad omfattning anställs av näringsliv ochoffentliga arbetsgivare. På motsvarande sätt är det viktigt att det finnsett inflöde av kompetenta personer från näringsliv och gemensam sektor tillhögskolan. En ytterligare central fråga är sam- verkansmöjlighetema mellanforskare och företag samt möjligheten att exploatera kunskap ochforskningsresultat generellt i högskolan. av utgjordeforskamtbildade personer knappt en halv procent av de nyanställningar somgjordes på arbetsmarknaden. nybliven doktor fåranstäUning i den akademiska världen. Regeringenvill slå vakt om och utveckla det nationellt sammanhållna system med gemensammaramar, som varit en styrka i det svenska högskoleväsendet. Att så sker gerocksä möjlighet för alla universitet och högskolor att profilera sig och skapamångfald inom ett sammanhållet system. Mångfald garanteras genomdecentraliseringen och det stora ansvar för utformningen av verksamheten somligger på det enskilda lärosätet. Likvärdig kvalitet i gmndutbildningen måsteeftersträvas vid alla universitet och högskolor så att en examen är likamycket värd oavsett var den utfärdats. Detta skall den statliga examensrätten garantera.Om studenternas frihet skall ha någon reell innebörd måste studenterna undersin studietid kunna byta studieort och därvid ha möjlighet att tillgodoräknasig redan genomförda studier. Den högre utbildningen skall enligt högskolelagen(1992:1434) vila på vetenskaplig eller konstnärlig gmnd samt på beprövaderfarenhet. Detta gmndläggande krav måste beaktas av alla högskolans lärareoberoende av om de genomgått forskamtbildning eller ej. Regeringen föreslår idenna proposition ätgärder som syftar till att stärka den vetenskapligakompetensen vid de mindre och medelstora högskoloma. Bland lärama i högskolan har forskning i allmänhetvarit högre värderad än gmndutbildning. Det kan skapa problem genom attstudentema i undervisningen inte får chansen att möta och stimuleras avbetydelsefulla delar av högskolans kompetens. Ambitiösa insatser görs dock vidvåra lärosäten för att utveckla och stärka utbildningens forskningsanknytning.Det är angeläget att högskoleledningar och studenter är starkt pådrivande idenna utveckUng. Statengaranterar högskolans självständighet och frihet Detstatliga ansvaret handlar om att garantera god kvaUtet i undervisning, upprätthållarättssäkerhet, främja inflytande och insyn. terasockså forskningens frihet liksom att forskningsresultat fritt och öppet De offentliga universiteten och högskoloma har därmed Prop,1994/95:100 möjligheter att i sin verksamhet stå fria från intressen utanförhögskolan. EnUgt högskolelagen skall allmänföreträdama vara imajoritet i högskolans styrelse. Regeringen anser att politiska företrädareför nationeUa, regionala eller lokala intressen bör ingå i styrelsema.Högskolan har inte räd att undvara den kompetens och den kunskap om detomgivande samhället som dessa besitter. Regeringen har därför för avsikt attkomplettera styrelsema med denna typ av allmänföreträdare. Decentraliseringen av beslutsfattandet inomhögskolan innebär ett ökat ansvar för respektive lärosätes ledning.Högskoleledningen har därmed ett stort ansvar för att skapa en miljö präglad avöppenhet och lyhördhet. I de nänmder och andra beslutsorgan som högskolan självtillsätter är det viktigt, att anställda och studenter finns representerade.Förändringama i högskolelagen har inneburit en formell försvagning av detlagstadgade medbestämmandet för studentema, viUcet är olyckligt. Det ärangeläget att studentema aktivt deltar i arbetet för förändring och fömyelse avhögskolan och deras rätt till inflytande bör därför stärkas. Det ärotillräckligt att som endast ange studentemas rätt att vara representerade istyrelsen och andra organ som behandlar utbildningsfrågor Regeringen anser attstudentema skall garanteras minst två representanter i nämnda organ. Regeringenavser att ändra högskoleförordningen i detta avseende (avsnitt 4), och högskolor är intemationeU till sin karaktär. Denövervägande delen av all kunskap utvecklas utanför och måste importerasinnan den kan användas i svensk forskning och undervisning. För att kunna deltai det intemationella utbytet av kunskaper och information krävs att deninhemska verksamheten häller hög kvalitet.