prop · GH0331 · 1994-01-01 00:00:00 — Av vad som anförts ovan följer att en delegering av förvaltningsuppgifter som innebär myndig- hetsutövning är möjlig endast om den sker med stöd av lag. Om uppgifterna delegeras, måste emellertid även förutsättningar skapas för att myndig- hetsutövningen sker under rättssäkra former. Vilka är då rättssäkerhetsgarantierna ? Av 1 kap. 9 § regeringsformen följer att den som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen har att beakta allas likhet inför lagen samt att iaktta saklighet och opartiskhet. Häri ligger en av de avgörande skillnaderna mellan offentlig förvaltning och privat verksamhet - iakttagandet av normmässighet och objektivitet. Emellertid gäller denna skyldighet också för ett privat subjekt som enligt 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen anförtrotts förvaltningsuppgift (/Ragnemalm, grundlagar, 1980, s 38). 20 kap. innehåller straffbud om tjänstefel m.m. för brott begångna vid myndig- hetsutövning. Enskild befattningshavare hos ett privat subjekt som med stöd av bemyndigande ägnar sig åt myndighetsutövning omfattas enligt de förutsättningar som närmare anges i 20 kap. av straffansvar för sitt agerande i myndighetsutövningsfunktionen. En ytterligare skillnad mellan privat verksamhet och offentlig förvaltning är att myndighets beslut alltid formellt kan överklagas, om inte annat angivits så i vart fall till regeringen. Överlämnas myndighetsutövning till ett privat subjekt upphör möjligheten att överklaga om inte särskild bestämmelse härom ges. Ges en sådan kan lagen (1986:1142) om överklagande av beslut av enskilda organ med offentliga förvaltningsuppgifter bli tillämplig. En annan rättssäkerhetsfråga som gör sig gällande på området är frågan om insyn i verksamheten. Inom offentlig förvaltning gäller offentlig- hetsprincipen. Offentlighetsprincipen innebär först och främst envars rätt, att ta del av allmänna handlingar, vilken princip är grundlagsfäst genom 2 kap. tryckfrihetsförordningen. Principen anses emellertid också omfatta yttrandefrihet enligt 2 kap. 1 § regeringsformen och meddelarfrihet enligt 1 kap. 1 § tredje stycket tryckfrihetsförordningen. Offentlighetsprincipen gäller inte för enskilda rättssubjekt, vilket är en följd av att tryckfrihetsförordningens regler endast tar sikte på myndigheter. Det är således inte tillräckligt att ett enskilt rättssubjekt utövar myndighet för att detta skall omfattas av principen. Emellertid finns möjlighet att göra offentlighetsprincipen tillämplig på enskilda rätts- subjekt. Bestämmelsen härom är inte grundlagsfäst och återfinns i 1 kap. 8 § andra stycket sekretesslagen (1980:100). Möjligheten har utnyttjats bl.a. i fråga om Aktiebolaget . För att offentlighetsprincipen skall gälla även en enskild utbildnings- anordnare med bemyndigande krävs således ett tillägg till den bilaga, (SFS 1992:319), som anges i nämnda lagrum i sekretesslagen vari det enskilda rätts-subjektet jämställs med myndighet. Därigenom blir vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av allmänna handlingar hos myndighet i tillämpliga delar också gällande för handlingar hos enskilt rättssubjekt. Offentlighetsprincipen begränsas genom sekretessbestämmelserna i sekretesslagen - handlingssekretess och tystnadsplikt. Genom att enskilt rättssubjekt jämställs med myndighet enligt vad som angivits blir detta underkastat sekretesslagens bestämmelser. För att offentlighetsprincipen skall kunna upprätthållas blir det betydelsefullt hur det enskilda rättssubjektet registrerar, förvarar och bevarar allmänna handlingar. Genom att låta det enskilda rättssubjektet omfattas av offentlig- hetsprincipen genom utnyttjandet av den möjlighet som erbjuds i 1 kap. 8 § sekretesslagen blir emellertid 2 kapitlets regler i tryckfrihets- förordningen tillämpliga. Därmed följer en skyldighet även för ett enskilt rättssubjekt att tillhandahålla allmänna handlingar. Den närmare reglering som ges för myndigheter i arkivlagen (1990:782) kommer emellertid inte att gälla för det enskilda rättssubjektet. Till ovan nämnda fråga hör även handläggningsrutiner för ärendena. Förvaltningslagen (1986:223) gäller endast för myndigheter. Ges ett enskilt rättssubjekt bemyndigande att ägna sig åt myndighetsutövning följer emellertid av detta en skyldighet att följa de bestämmelser som finns på området, inklusive de närmare verkställighetsföreskrifter som meddelas med stöd av de förordningar som reglerar verksamheten. I vapenfrikungörelsen finns t.ex. närmare bestämmelser om hur tillrättavisning skall bringas till verkställighet och om skyldighet att föra register över dylika. Enskilda rättssubjekt är undandragna JO:s och JK:s tillsyn. Emellertid står den som innehar tjänst eller uppdrag varmed följer myndighetsutövning under JO:s tillsyn. Detta gäller självfallet endast såvitt avser den myndighetsutövande verksamheten vilket framgår av 2 § 3. lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän. Härigenom kvarstår en viktig kontrollfunktion för det all- männa och en möjlighet för den enskilde att genom klagomål till JO fästa uppmärksamheten på eventuella missförhållanden i myndighetsutövningen hos enskilt rättssubjekt. Enligt lagen (1975:1338) om Justitiekanslerns tillsyn kan även JK öva tillsyn över den som har uppdrag eller tjänst varmed följer myndighetsutövning. Enskilda utbildningsanordnare, som utbildar vapen- fria, får inte handlägga ärenden om tillrättavisning, förmåner eller ledighet. Dessa ärenden handläggs av Vapenfristyrelsen. Styrelsen handlägger ärenden om tillrättavisning i sin egenskap av ytterst ansvarig utbildningsmyndighet. Den har i de fall där en myndighet anordnar ut- bildning använt sin rätt att överlämna åt ut- bildningsmyndigheten att besluta om förmåner och ledighet. Även beslut om tillrättavisning meddelas - med stöd av 19 § vapenfrilagen - av utbildningsmyndigheterna. Som antytts vid redogörelsen av bestämmelserna innefattar en tillämpning av disciplinsystemet en rad olika frågor. En utredning måste göras om vad som har hänt. Förhör skall hållas med den felande. För att en tillrättavisning i form av extratjänst skall kunna verkställas måste möjligheter skapas för handräckningsarbete eller annan särskild uppgift. Fler exempel kan ges som belyser vilka - inte minst praktiska - frågor som är förenade med handläggning av disciplinärenden. Administrationen av förmåner innefattar ett flertal olika beslut. Förmånerna avser som tidigare nämnts områden som resor, förläggning, hälso- och sjukvård samt förplägnad. Exempelvis skall ställning tas till vilka färdmedel som den vapenfrie får använda vid tjänstledighets-, förläggnings- samt in- och utryckningsresor. Vidare skall rutiner för beställning av resor skapas. Frågor som gäller förläggning är t.ex. ordningsregler och skötsel. Bland frågor som uppkommer inom hälso- och sjukvården, kan nämnas kostnadsersättningar för läkemedel och tandvård. Myndighetsutövning framträder för den vapenfrie som mest påtaglig vid meddelande av tillrättavisning. Även i beslut som rör t.ex. innehållande av fria resor eller vid olika former av återkrav av utbetald ersättning som riktas mot den vapenfrie, är myndighetsutövningen påtaglig. Av lätt insedda skäl är många praktiska fördelar förknippade med att ärenden om tillrättavisning, förmåner och tjänstledighet handläggs av utbildningsanordnaren själv. Denne har ju direkt kontakt med den vapenfrie och känner därför väl till hans förhållanden. Även för den vapenfrie måste det vara en klar fördel att kunna kommunicera direkt med en beslutsfattare som finns hos utbildningsanordnaren. Enligt Vapenfristyrelsen utbildas vapenfria hos , hos kristna ungdomsråd och hos , som ombildas till bolag. Dessa utbildningsanordnare utbildar vapenfria på sammanlagt fyrtio olika platser i landet. Under /93 tjänstgör sammanlagt 325 vapenfria hos dessa utbildningsanordnare. Under /94 skall enligt tjänstgöringsplan 270 vapenfria utbildas hos dem. Den omfattande verksamheten i samband med myndighetsutövning medför stora praktiska svårig- heter. Personal från Vapenfristyrelsen måste ofta resa till de olika orter där de enskilda ut- bildningsanordnarna bedriver verksamhet för att t.ex. utreda ärenden om tillrättavisning. Besluts- processsen i dessa och andra ärenden där myndig- hetsutövning förekommer medför vidare en relativt omfattande skriftväxling mellan Styrelsen och de vapenfria. Om de enskilda utbildningsanordnarna fick handlägga dessa ärenden kunde skriftväxlingen i allt väsentligt ersättas med en direktkontakt mellan utbildningsanordnarna och de vapenfria. Vapenfristyrelsen har med hänsyn till det anförda begärt att Styrelsen bemyndigas att överföra uppgiften att handlägga ärenden om tillrätta- visning, ledighet och förmåner till de enskilda utbildningsanordnarna. 6 Överväganden och förslag I linje med statens strävan till affärsmässig verksamhet på många olika områden kan ytterligare bolagisering av myndigheter förväntas. Det pågår t.ex. förhandligar om att ombilda till bolag. har olika utredningar varit sysselsatta med bl.a. de problem som bolagiseringen kan innebära för vapenfriutbildningen. När lade fram sitt betänkande En ny värnpliktslag SOU 1990:89 föreslogs att disciplinpå- följderna i princip skulle beslutas av Vapen- fristyrelsen, som dock i viss utsträckning skulle få delegera beslutanderätten till den myndighet där den vapenfrie tjänstgjorde. Om denne inte tjänstgjorde vid en myndighet, borde enligt betänkandet alltid Vapenfristyrelsen handlägga ärendet. Här gavs alltså inte möjlighet att delegera ett åläggande av disciplinpåföljd till en enskild utbildnings- anordnare. Sedan betänkandet remitterats , tillsattes en ny utredning som skulle se över totalförsvarets personalför- sörjning genom pliktsystem, (dir. 1991:40). I direktiven till utredningen sades att ställning borde tas till om olika utbildnings- anordnare som inte är statliga eller kommunala myndigheter skulle få ägna sig åt myndighetsutöv- ning gentemot den pliktpersonal som tjänstgör hos dem. har överlämnat sitt betänkande (SOU 1992:139) Totalförsvarsplikt till Försvarsdepartementet. Vid sidan av arbetar en särskild utredning (Fö 1992:01) om författningsreglering med anledning av förslag (dir. 1992:71). Enligt direktiven skall utredningen vara klar . I betänkande föreslås att bl.a. den vapenfria tjänsten skall ersättas av en allmän totalförsvarsplikt. Detta innebär dock inte att möjligheterna för en tjänstgöring utan vapenbruk försvinner. Totalförsvarsplikten föreslås komma att i stor omfattning kunna fullgöras hos enskilda organ. Vidare lämnas förslag om att Vapenfristyrel- sen skall upphöra. Dess uppgifter skall enligt förslaget övertas av en ny myndighet - - som skall administrera all pliktpersonal. Med hänsyn till rådande ovisshet om vad som skall gälla för den vapenfria tjänsten, har man från regeringens sida bedömt det mest lämpligt att tills vidare inte anförtro åt enskilda utbildnings- anordnare att handlägga ärenden som innebär myndighetsutövning. Det hade varit bra om man hade kunnat avvakta beredningen av och den särskilda författningsutredningens förslag, innan man tog ställning till de frågor som behandlas i denna PM. Emellertid är det -med hänsyn till vad bl.a. Vapen- fristyrelsen har anfört - angeläget att redan nu överväga åtgärder. Den situation, som Styrelsen har beskrivit, kan nämligen innebära utdragna handläggningstider i ärenden som avser viktiga frågor både för den vapenfrie och utbildningsa- nordnaren. I samband med bolagiseringen av affärsverken har olika statliga myndigheter inrättats för att överta uppgifter som innefattar myndighetsutövning från de tidigare affärsverken. Uppgifterna har i regel anknytning till den rent affärsmässiga verk- samheten. Vapenfriutbildningen är en i förhållande till den verksamheten helt artskild uppgift. Det är därför inte lämpligt att åt dessa myndigheter anförtro den myndighetsutövning som vapenfriutbildningen innebär. En sådan ordning skulle inte heller tillgodose önskemålet om ett decentraliserat beslutsfattande. Det är i stället att föredra att den enskilde utbildningsanordnaren själv får handlägga ärenden, som också innebär myndighetsutövning. Enligt Vapenfristyrelsen finns det också ett intresse hos de enskilda utbildningsanordnarna för en sådan ordning. Kraven på rättssäkerhet, som i fråga om handläggning av disciplin- ärenden är särskilt långtgående, måste dock upp- fyllas. Genom de olika former av rättssäkerhets- garantier som finns och som kan åstadkommas när en enskild utövar myndighet får dock dessa krav anses vara tillräckligt tillgodosedda. Härtill kommer att en handläggning av ärendena innefattande myndighetsutövning inte innebär någon nyhet för de statligt helägda bolagen. Det kan därför på goda grunder antas att kompetens i frågorna redan finns hos dem. Övriga enskilda utbildningsanordnare har visserligen inte tidigare fått utöva myndighet mot en vapenfri. Med hänsyn till den långa erfarenhet som dessa ändå har av vapenfriutbildning kan det förväntas att man snabbt sätter sig in i vad myndighetsutövning innebär. Vapenfristyrelsen spelar därvid en viktig roll, dels som tillsynsmyndighet, dels som den myndighet som meddelar föreskrifter om verksamheten. Sammanfattningsvis talar övervägande skäl för att anförtro åt enskilda utbildningsanordnare att handlägga ärenden om tillrättavisning, förmåner och ledighet. En sådan förändring kan lämpligen åstadkommas genom de upprättade lagförslag, som finns i bilaga 1 till promemorian. Genom ett nytt andra stycke i 2 § vapenfrilagen får regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer möjlighet att överlåta åt enskilda utbildningsanordnare där vapenfria tjänstgör att besluta i fråga om tillrättavisning, förmåner och ledighet för de vapenfria. Ändringen i 2 § första stycket är en följdändring till den nya kommunallagen (SFS 1991:900). Ett beslut om tillrättavisning som meddelats av enskild utbildnings- anordnare bör få omprövas av Vapenfristyrelsen. För detta krävs inte någon lagändring. Det finns inte anledning att nu skapa en särskild överkla- ganderegel för beslut om tillrättavisning. Denna fråga bör i stället tas upp i ett vidare sammanhang i samband med beredningen av utredningarnas förslag. Som framgått under 3 finns det många skillnader mellan de olika disciplinsystemen. Man bör kunna förutse att ett mer enhetligt disciplinsystem blir gällande . I likhet med vad som gäller beträffande övriga utbildningsanordnare bör i vapenfrilagen anges vem som har befogenhet att meddela tillrättavisning, om det åt en enskild utbildningsanordnare har överlåtits att meddela ett sådant beslut. Detta görs genom en ändring i 19 § vapenfrilagen. En an- svarig utbildningschef, som är anställd hos utbildningsanordnaren, föreslås få befogenhet att meddela tillrättavisning. Om det inte finns någon sådan chef, bör den som närmast ansvarar för utbildningen få denna befogenhet. Vidare föreslås att ett tillägg görs till bilagan till sekretesslagen så att enskilda utbildningsanordnare blir jämställda med myndigheter i fråga om vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av allmänna handlingar. De förordningsändringar som följer av lagförslagen framgår av bilaga 2 till promemorian. Utöver dessa ändringar görs ett förtydligande i 18 § vapenfrikungörelsen så att det tydligare än enligt den nuvarande lydelsen framgår att Vapenfristyrel- sen får överlåta åt annan myndighet att besluta om förmåner. Lag om ändring i lagen (1966:413) om Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1966:413) om vapenfri tjänst skall ha följande lydelse. 2 §1 Vapenfri tjänstepliktig Vapenfri tjänstepliktig skall fullgöra tjänst i skall fullgöra tjänst i verksamhet, som är verksamhet, som är betydelsefull för betydelsefull för samhället under samhället under beredskap beredskap och krig. Tjänstgöringen Tjänstgöringen skall ske skall ske hos statlig hos statlig, myndighet eller hos eller landstingskommunal myndighet hos kommun myndighet eller hos eller landsting eller hos bolag, förening eller bolag, förening eller stiftelse som regeringen stiftelse som regeringen bestämmer. 19 §2 Befogenhet att Regeringen eller meddela vapenfri myndighet som regeringen tjänstepliktig bestämmer får överlåta åt tillrättavisning till- ett bolag, en förening kommer hos staten eller eller en stiftelse där hos kommun anställd vapenfria tjänstepliktiga civilförsvars-, rädd- tjänstgör att besluta i nings eller arbetschef i fråga om fråga om underställd tillrättavisning, personal. Med kommuner förmåner och ledighet för likställs landsting, de vapenfria tjänste- kommunalförbund, pliktiga. församlingar kyrkliga Befogenhet att meddela samfälligheter och vapenfri tjänstepliktig allmänna för- tillrättavisning till- säkringskassor. kommer hos staten eller hos kommun anställd civilförsvars-, räddnings eller arbetschef i fråga om underställd personal. 1 Senaste lydelse Med kommuner likställs 1991:719. 2 landsting, kommunal- Senaste lydelse 1992:- förbund, församlingar 1405. kyrkliga samfälligheter och allmänna för- säkringskassor. Om det åt ett bolag, en förening eller en stiftelse har överlåtits att meddela vapenfria tjänstepliktiga tillrättavisning, tillkommer sådan befogenhet hos bolaget, förening eller stiftelsen anställd ansvarig utbildningschef eller närmast ansvarig utbildningsledare. Innan någon meddelar tillrättavisning skall han vid förhör med den felande lämna denne tillfälle att förklara sig. Denna lag träder i kraft den ... Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att bilagan till sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. fördelning av statsbidrag mellan folkhögskolor och i studieförbund (SFS 1976:1046) Radiotjänst i fördelning av statliga Aktiebolag medel mellan Kungliga Lantbruks- för stöd till kulturverksamhet genom Kungliga Svenska ideella föreningar (SFS 1976:1046) 1 Lagen omtryckt statligt stöd i form av 1992:1474. utbildningsbidrag för doktorander (SFS 1976:1046) Nuvarande lydelse ärenden om TV-avgifter Organ (SFS 1989:41) prövning av anställnings- Länsbildningsförbunden och arbetsvillkor och andra frågor som rör statligt reglerad anställning hos besiktning och tillsyn av luftfartyg samt utfärdan- de och förnyande av luftvärdighetsbevis (SFS 1957:297) statligt stöd till kulturverksamhet genom ideella föreningar (SFS 1976:1046) statligt stöd till utbildnings- och utgivningsverksamhet (SFS 1976:1046 och 1992:318) publicus all verksamhet som publicus (SFS Svensk fisk, ekonomisk 1981:1363) förening statligt stöd i Riksprovplatserna marknadsreglerande syfte Aktiebolaget (1974:226) Anläggningsprovning, kontroll som Aktiebolaget riksprovplats och (SFS 1992:1119) Apoteksbolaget förvaltning av statligt Aktiebolag reglerade räntebärande Statens lån för bostadsändamål Bostadsfinansieringsaktie-som beviljas under med- bolag, verkan av Stiftelsen eller institutet länsbostadsnämnd samt Stiftelsen om lån enligt samarbetsfonden förordningen (1989:858) Stiftelsen om ersättningslån för skörde- bostadsändamål (SFS skadeskydd 1993:336) Stiftelserna Nordiska all verksamhet museet, statligt stöd i form av Riksutställningar, stipendier (SFS 1992:318) prövning av ärenden om internationella skörde- fredsforskningsinstitut skadeskydd (SFS 1988:89) (), prövning av anställnings- och WHO Collaborating och arbetsvillkor och andra frågor som rör Drug Monitoring statligt reglerad Nuvarande lydelse anställning hos (SFS 1992:318) Svenska föreningen i statligt stöd i form av bidrag till resor och stipendier (SFS 1976:1046) statligt stöd i form av stipendier prövning av anställnings- och arbetsvillkor och andra frågor som rör statligt reglerad anställning hos nämnden (SFS 1992:318) Denna lag träder i kraft den... Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att bilagan till sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. fördelning av statsbidrag mellan folkhögskolor och i studieförbund (SFS 1976:1046) fördelning av statliga Radiotjänst i medel mellan Aktiebolag länsbildningsförbunden Kungliga Skogs- och för stöd till Lantbruks- kulturverksamhet genom ideella föreningar (SFS 1976:1046) Kungliga Svenska statligt stöd i form av utbildningsbidrag för 1 Lagen omtryckt doktorander 1992:1474. (SFS 1976:1046) ärenden om TV-avgifter (SFS 1989:41) prövning av anställnings- och arbetsvillkor och andra frågor som rör Föreslagen lydelse statligt reglerad Organ anställning hos besiktning och tillsyn av Länsbildningsförbunden luftfartyg samt utfärdande och förnyande av luft- värdighetsbevis (SFS 1957:297) statligt stöd till kulturverksamhet genom ideella föreningar (SFS 1976:1046) statligt stöd till ut- bildnings- och utgivningsverkssamhet (SFS 1976:1046 och 1992:318) publicus all verksamhet som Enskilda som enligt vad publicus (SFS regeringen föreskriver 1981:1363) får anordna vapenfri handläggning av ärenden i tjänst fråga om tillrättavisning, förmåner eller ledighet för en vapenfri Svensk fisk, ekonomisk tjänstepliktig (1966:413) Riksprovplatserna Aktiebolaget statligt stöd i Anläggningsprovning, marknadsreglerande syfte Aktiebolaget (1974:226) och kontroll som Apoteksbolaget riksprovplats (1992:1119) Statens förvaltning av statligt Bostadsfinansierings- reglerade räntebärande aktiebolag, lån för bostadsändamål Stiftelsen beviljas under institutet medverkan av Stiftelsen eller samarbetsfonden länsbostadsnämnd samt Stiftelsen frågor om lån enligt skörde- förordningen (1989:858) skadeskydd om ersättningslån för bostadsändamål (SFS 1993:336) Föreslagen lydelse all verksamhet statligt stöd i form av Organ stipendier (SFS 1992:318) prövning av ärenden om Stiftelserna Nordiska skörde- museet, skadeskydd (SFS 1988:89) Riksutställningar, internationella fredsforskningsinstitut (), Verksamhet och prövning av anställnings- Drug Monitoring och arbetsvillkor och Svenska föreningen andra frågor som rör statligt reglerad i anställning hos stiftelsen (SFS 1992:318) statligt stöd i form av bidrag till resor och stipendier (SFS 1976:1046) statligt stöd i form av stipendier prövning av anställnings- och arbetsvillkor och andra frågor som rör statligt reglerad anställning hos nämnden (SFS 1992:318) Denna lag träder i kraft den.... om ändring i kungörelsen (1966:414) med viss Regeringen föreskriver att 17 och 18 §§ skall ha följande lydelse. 171 § Ledighet från vapenfri tjänstgöring beviljas av Vapenfristyrelsen efter samma grunder som gäller i fråga om ledighet från värnpliktstjänstgöring. Vapenfristyrelsens beslut överklagas till Totalför- svarets tjänstepliktsnämnd. Nämndens beslut får inte överklagas. Vapenfristyrelsen får överlåta åt en annan myndighet eller åt ett bolag, en förening eller en stiftelse som anges i 9 § andra stycket där den tjänstepliktige tjänstgör att bevilja ledighet. Ett sådant beslut om ledighet får överklagas hos Vapenfristyrelsen. Vapenfristyrelsens beslut får inte överklagas. 182 § I fråga om förmåner till vapenfria tjänstepliktiga i samband med tjänstgöring skall värnpliktsförmånsförordningen (1976:1008) tillämpas i den mån regeringen ej meddelar särskilda bestämmelser. Befattningspenning utgår dock endast till en vapenfri tjänstepliktig som tjänstgör inom civilförsvaret.