prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — itiUsynsärenden och i övriga ärenden som mspektionen prövar som förste instansfår överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vidöverklagande till kammarrätten. Beslut om föreskrifter som avses i 8 kap.regeringsformen och som har meddelats med stöd av bemyndigande erdigt denna lag får mte Dennalag ttäder i kraft den I juU 1995. 'Senastelydelse 1991:1692. 1994/95:100 BU. 32 35 36 38 41 43 A. Näringspolitik m.m. Närings- ochteknikutvecklingsverket: Förvaltningskostnader 7.Kostnader föravveckling av Styrelsen för Sverigebilden 8.Täckande avförluster vid viss garantigivning, m.m. Täckande av eventuella förluster ianledning av Statens vattenfellsverks borgensförbindelser, m.m. Medel till AB Götakanalbolag för upprustning och drift av kanalen Kostnader för omstrukturering avvissa statligt ägda företag, m.m. Avgift till Europeiska Kol- ochStålgemenskapen Avgifter till vissa intemationellaorganisationer 53 55 57 58 58 59 61 3.Bidrag till skogsvårdm.m. 4.Stöd tillbyggande av skogsvägar 62 64 66 68 74 78 81 82 84 89 C Teknologisk infrastruktur m.m. 3.Bidrag tillSIS-Standardiseringen i Styrelsen för teknisk ackreditering: 7.Bidrag tillprovnings- och mätteknisk FoU, m.m. 9.SprängämnesinspektionenSveriges geologiska undersökning: 99 D. Marknads- och konkurrensfrågor I 254 220 000 111 2 Redovisning av de energipoUtiskaprogrammens resultat, m.m. Åtgärder inom elförsörjningen 66 372 000 Statens oljelager:Förvaltningskostnader 110 900 (XX) : Kapitalkostnader 235 490 000 Täckande av förluster i anledningav statliga garantier inom energiområdet 1 000 Vissa åtgärder för effektivareanvändning av energi 130 000 000 Insatser för ny energiteknik 345 000 000 Bidrag till Energiteknikfonden 72 000 000 Energiforskning 310 100 000 Bioenergiforskning 88 900 000 Åtgärder förenergieffektiviseringar m.m. i bl.a. 1 066 465 000 2 426 535 000 43 300 000 000 Teknisk forskning och utveckling Teknisk forskning och utveckling ; Förvaltningskostnader : UppdragsverksamhetRäntebidrag Investeringsbidrag för bostadsbyggande Tilläggslån förvissa reparations- och ombyggnads-åtgärder i hyres- och bostadsrättshus Vissalån till bostadsbyggande : : Garantiverksamhet förbyggnadsforskning: Förvaltningskostnader Byggforskning Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador Bidrag till åtgärdermot radon i bostäder Bidrag till förbättring av inomhusklimatet 44 292 602 000 Totalt för 50 575 177 000 196 Bilaga 13.1 Förslag tilllag om ändring i lagen (1988:868) om brandferliga och explosiva varor gotab 47513, 1994 Regeringens proposition1994/95:100 Bilaga 14 1Riksdagen 1994/95. 1 samL Nr 100. Bilaga 14 tillbudgetpropositionen 1995 1994/95:100Bil. Civildepartementetsverksamhet omfattar länsstyrelsema och länsindelningen. Kammarkollegiet,och andra trossamfund, konsumentfrågor, ungdomsfrågor,folkrörelserna och kooperationen, lotterier samt frågor om allmännasamlingslokaler kommer också idrottsfrågor, somnu hör till ansvarsområde, att höra tillCivildepartementet. Detsamma gäller som förs över frånNäringsdepartementet. förs frågor om kommuner och landsting frånCivildepartementet till . Verksamheten omfattar även de kungliga hov- ochslottsstatema, som redovisas i bilaga 2 till budgetpropositionen. TillCivildepartementet hör också Revisionskontoret vid . Huvuddelen av de frågor som haransvar för handlar om de enskilda människomas möjligheter till inflytande ochdelaktighet i samhället. har därför getts ett övergripandeansvar för utvecklingsarbetet i sådana frågor Ettövergripande mål för verksamheten inom ansvarsområden äratt förbättra de enskilda människomas möjligheter till inflytande ochdelaktighet i samhället. Det handlar om att underlätta och stimulera samverkanmellan människor, myndigheter och organisationer för att lösa gemensamma frågorDet gäller också att utveckla former för samarbete mellan verksamheten ifrivilliga organisationer och den offentliga sektoms organ. En väsentliguppgift är att fördjupa dialogen och kontaktema med dem som är verksamma inomskilda samhällsområden på regional och lokal nivå. Det är viktigt att vara lyhörd för ny kunskap ochnytänkande. Förnyelse- och utvecklingsarbete inom departementetsansvarsområden kommer därför att ha en framträdande plats. En kontinuerligdialog skall föras med forskare och med praktiskt verksamma inom olika områdenför att ta till vara kunskap och erfarenheter Intemationaliseringen och särskilt Sverigesmedlemskap i far ökad Prop, 1994/95:100 betydelse inom de olikaverksamhetsområdena. Övergripande mål är att Bil. 14 verka för demokratinsutveckling, medborgamas intressen och ökad öppenhet i det intemationellasamarbetet. Det nordiska samarbetet kommer också att vara viktigt. Länsstyrelsemahar en viktig roll som regeringens företrädare och ansvariga för samordningenav statlig verksamhet på länsnivå. De övergripande målen för länsstyrelsemaligger fast även /96, Verksamheten utvecklas och förändras dockständigt. Det svenska medlemskapet i EU medför tex. att nya arbetsuppgiftertillförs länsstyrelsema. Länsstyrelsemas övergripande mål och uppgifter,kompetens och tvärsektoriella arbetssätt utgör goda förutsättningar för attbehandla och lösa frågor som hänger samman med medlemskap i . Regionberedningen (C 1992:06) har i uppdrag attutforma förslag om den offentliga verksamhetens uppbyggnad och indelning påregional nivå. Resultatet av utredningsarbetet skall redovisas till regeringeninom kort. Reformarbeteti fråga om är inne i ett viktigt skede. På grundval avbetänkandet Staten och trossamfunden (SOU 1994:42) avser regeringen att till1995 års kyrkomöte redovisa förslag om de framtida relationema mellan statenoch . Regeringen räknar också med att tillriksdagen lägga fram förslag om nya regler för medlemskap i . En översyn av systemet fbr ekonomisk utjämningmellan kyrkokommunerna pågår Arbetet beräknas vara slutfbrt i början av år1996. Regeringenkommer att verka för en kraftfull konsumentpolitik både nationellt och inom EU.Konsumentinflytandet i den europeiska standardiseringen är därvid viktigt.Marknadskontrollen måste också förstärkas. Nya mål för konsumentpolitiken bör fastställas.Förslag kommer att föreläggas , De konsumentpolitiskainsatsema har ofta en fördelningspolitisk inriktning. Problemen för ekonomisktutsatta konsumenter måste uppmärksammas och hushållsekonomisk rådgivning ochskuldsanering är fortsatt angelägen. Möjlighetema fbr människor medfunktionshinder att utnyttja ny teknik bör också ges en framskjuten plats iarbetet. Det är vidare av stor betydelse att konsumentema i största möjligautsträckning har tillgång till en väl utvecklad lokal konsumentverksamhet. Regeringensungdomspolitik syftar till att förbättra ungdomars livsvillkor och attunderiätta ungdomars etablering i vuxenlivet. Detta förutsätter ettsektorsövergripande arbete som bygger på en helhetssyn på ungdomars situationsamt de behov, förutsättningar och problem som de själva upplever Målen för ungdomspolitiken skall ses överMöjlighetema till god utbildning, arbete och bostad är grundläggandefömtsättningar för ungdomars inträde i vuxenlivet. Ungdomars inflytande ochdelaktighet i samhället, förebyggande arbete bland utsatta ungdomar samtinsatser för att stärka ungdomsperspektivet i det politiska beslutsfattandet ärandra frågor som kommer att ges hög prioritet. Dagens olika åldersgränserkommer att ses över Detsvenska föreningslivet har genom sin bredd, omfattning och demokratiskauppbyggnad haft stor betydelse för samhällsutvecklingen. Föreningslivetsfömyelse och utveckling är centrala inslag i en levande demokrati. Folkrörelseroch föreningar som verkar utan vinstintressen skall ges goda fömtsättningar attutveckla sin verksamhet. Insatsema kommer särskilt att inriktas på enutveckling av det lokala föreningslivets verksamhet. Svenskidrottsrörelse organiseras i över 20 000 idrottsföreningar och 17 000korpklubbar Idrotten är landets största folkrörelse och engagerar ett stortantal ungdomar Dess betydelse för folkhälsan genom motionsverksamheten ärbetydande. Rehabilitering av handikappade är ett annat område där idrotten harbetydelse, Insatsema på elitnivå skapar samhörighet på olika nivåer och ärsamtidigt en viktig faktor i rekryteringen av ungdomar till idrottsverksamhet. far disponera ett nytt anslagför specialidrottsverk-samhet vid riksidrottsgymnasiema. Detta syftar bl,a,till att förbättra kvaliteten på elitidrottamas träningsmöjligheter vidriksidrottsgymnasiema. Den1 träder en ny lotterilag i kraft. Bland nyheterna märksmöjligheter till högre penningvinster i folkrörelselotterier Spel på sk.värdeautomater tillåts. Överskotten av spelen skall i enlighet med riksdagensbeslut gå till det lokala föreningslivets bam- och ungdomsverksamhet. byter namn tillLotteriinspektionen och får fler och mer omfattande arbetsuppgifterMyndigheten övertar bl.a, tillsynenöver de båda statliga spelbolagen , 1994/95:100 liksom över AB Trav och Galopp, Bil. Kooperativtsmåföretagande har bidragit till utveckling av nyaarbetstillfällen i glesbygden, där byar kunnat överleva tack vare nyaarbetstillfällen skapade av kooperativa företag. Den etablerade kooperationenspelar en viktig roll i denna utveckling bl.a. genom stödet till de lokalakooperativa utvecklingscentrumen (LKU) i landet. De kooperativaföretagsformemas villkor i förhållande till andra företagsformer kommer attutredas. Målsättningenför jämställdhetsarbetet är en ökad kvinnorepresentation i myndighetemasstyrelser, råd och nämnder samt kommittéer så att lika könsfördelning uppnås.Under året kommer en intensifiering att ske för att fa fram kvinnligakandidater med adekvat kompetens. Som ett led i jämställdhetsarbetet kommer enjämnare könsfördelning att eftersträvas när ledande befattningar tillsätts. En uppföljning skall göras av hur kvinnor uppleverförutsättningama för sitt arbete i departementets olika styrelser Medutgångspunkt från denna kommer åtgärder att vidtas för att underlättafullgörandet av uppdragen. En uppföljning skall också göras av hurjämställdhet mellan kvinnor och män beaktas vid fördelningen av bidragsanslaginom departementets område. Regeringenpresenterade i proposition 1994/95:25 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder,m.m. sin avsikt att återkomma till med förslag till konkretabesparingar för utgifter för statlig konsumtion. har godkäntinriktningen och omfattningen av denna besparing (1994/95:FiUl), Inom verksamhetsområde föreslåsbesparingar motsvarande till utgången av , /96 uppgår besparingama till blir besparingen 137 miljoner kronorBesparingama i den statliga konsumtionen avser i huvudsak åtgärder som berörlänsstyrelserna. I övrigt berörs Kammarkollegiet, och . Vidare görs besparingar på statsbidragen till ideellaorganisationer Nära hälften av neddragningama görs på de bidrag som innehållerlokalstöd. Vid överväganden om hur besparingama inomCivildepartementets ansvarsområde bör genomföras har två huvudprinciper varitvägledande. Den första är att det måste läggas ett besparings- krav på den statligakonsumtionen motsvarande på anslag till myndigheter Den andraprincipen är att det är viktigt att väma om de delar av organisationsbidragensom går till organisationemas lokala verksamhet. Stöd till dessa verksamheterär enligt regeringens uppfattning viktigt ur rättvise- och demokratisynpunkt. Utgiftsutvecklingenpå område blir sammantaget följande. Sammanfattningenomfattar inte förvaltningsanslaget för departementet samt den kungliga hov- ochslottsstaten som redovisas i bilaga 2 till budgetpropositionen. Inte helleranslaget till som kommer att flyttas över tillCivildepartementets ansvarsområde omfattas. redovisas ibilaga 13. Prop, 1994/95:100 Bil. räknat för juli 95 -juni 96 2564,4 2 759,2 4 168,0 2 673,2 "Prisnivå 1995/96 godkännerinriktningen av de besparingsåtgärder inom Civildepartementetsverksamhetsområde fram som regeringen förordar. A. Länsstyrelsema m.m. Prop. 14 Littera A. Länsstyrelsema mm. omfattarlänsstyrelsema och Kammarkollegiet. Länsstyrelsemaär regeringens företrädare och svarar för den statliga samordningen pålänsnivå. Vid sidan av' länsstyrelsema finns vissa regionalasektorsmyndigheter, såsom skogsvårdsstyrelser och länsarbetsnämnder Länsstyrelsema har tre huvuduppgifter Den första äratt inom ett stort antal verksamhetsområden fastställa regionala mål utifrån denationella målen och tillståndet i länet. Inom dessa områden skalllänsstyrelsema svara för tillsyn samt uppföljning och utvärdering av hur denationella målen nås. Resultatet skall utgöra gmnden för det fortsatta arbetet. Den andra huvuduppgiften för länsstyrelsema är attfrämja respektive läns utveckling. Inom länen skall länsstyrelsema verka för attstatlig, landstingskommunal och verksamhet samordnas och anpassasefter de övergripande miljö- och regionalpolitiska målen samt att kravet på enlångsiktig god hushållning med naturresursema upprätthålls. Det senarefömtsätter en förstärkt samverkan med andra aktörer både inom länet och överlänsgränsema. Den tredje uppgiften är att svara för en effektivförvaltning även på områden som inte har direkt koppling till de båda övrigahuvuduppgiftema. Länsstyrelsema bör ta sådana initiativ att arbetet kanutföras till lägre kostnad och med bibehållen kvalitet. Länsstyrelsemas huvuduppgifter, kompetens ocharbetssätt skapar fömtsättning för att hänsyn tas till såväl nationella somregionala krav och intressen. Därmed främjas att frågor behandlas och löses iett brett samhällsperspektiv. Det fmns därför anledning att överväga enfortsatt reformering av den regionala statliga nivån. Regionberedningen (C1992:06), som utreder den regionala nivåns uppbyggnad och indelning beräknaslämna sitt slutbetänkande , I övergripande frågor etableras samverkansmönstersåväl inom länen som över länsgränsema, Infrastmkturplaneringen och denregionala utvecklingen är exempel på detta. Det svenska medlemskapet i EUmedför att behovet av sådan samverkan ökar Regeringen har beslutattillkalla en särskild utredare med uppdrag att leda arbetet med att utarbetaett program för användningen av medel från i Mål 6-regionen(, , , , , Kopparbergsoch berörs). Arbetet skall ske med bred medverkan och ettinflytande från samhällsmedborgama och olika intressen i regionen, sk.partnerskap. Det ankommer på länsstyrelsema i regionen att svara för attpartnerskapet i respektive län involveras i arbetet. Det svenska medlemskapet i EU medför nyaarbetsuppgifter för länsstyrelsema. Dessa uppgifter innebär att länsstyrelsemastvärsektoriella arbetssättkan tillvaratas fullt ut, då myndighetema har kompetens inom Prop. 1994/95:100ett stort antal samhällssektorer En stor del av det ekonomiska återflödet Bil.14 av medel från EU till kommer att hanteras av länsstyrelsema. Detgäller framför allt administration av jordbmksstöden. Förslag omregionalpolitikens inriktning avser regeringen att återkomma till i ett senaresammanhang. Frågan om länsstyrelsemas framtida uppgifter på detta område medanledning av medlemskap i kommer då att klargöras. Intemationaliseringen är betydelsefull för denregionala nivån. Länsstyrelsema utvecklar nu sina kontaktnät frångränsregionalt samarbete inom till att omfatta vänlän i andra delar avvärlden och även genom kunskapsöverföring till regionala organ i ochPolen samt det ryska närområdet. Delar av detta kontaktnät utgör också enutgångspunkt för interregional samverkan inom EU. Inom länsstyrelseområdet pågår och initierasutvecklingsinsatser, för att ge bättre underlag och metoder för mål- ochresultatdialog. En Utvecklingsgmpp för länsstyrelsefrågor finns i Civildepartementetför att bl.a. arbeta med dessa frågor kommer ytterligare sexlänsstyrelsers arbete att följas upp vid de länsbesök som genomförs avCivildepartementet med företrädare för andra berörda departement. Efter varjebesök avser samordningsministem att ha ett uppföljande samtal medlandshövdingen om mål och resultat i verksamheten. Bland insatsema kan vidarenämnas utveckling av länsstyrelsemas tvärsektoriella arbetssätt, vilket ärangeläget bl.a. med hänsyn till de nya uppgifter för länsstyrelserna somföljer av ett svenskt medlemskap i . Regeringens krav på besparingar på länsstyrelsemasutgifter för statlig konsumtion innebär att anslagsnivån vid utgången av år1998 beräknas ha sänkts med eller . För budgetåret1995/96 har anslaget räknats ner med , vilket motsvarar ennivåsänkning på vid budgetårets utgång. Regeringens krav kan endasttill del tillgodoses genom generella åtgärder I propositionen (1994/95:126) Denframtida trafikadministrativa verksamheten lämnas förslag som innebär attlänsstyrelsemas arbete med bilregistret upphör Av den totala minskning som görsav anslaget, , tillgodoräknas länsstyrelsema en besparingpå som en del av det totala besparingskravet för budgetåret1995/96. För budgetåren 1997 och 1998 kommer regeringen att överväga vilkaytterligare stmkturella förändringar i verksamhetens innehåll och organisationsom erfordras för att uppnå regeringens krav. Deförslag till besparingar i enlighet med propositionen (1994/95:25) Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m.m,, som baseras på generella direktiv somregeringen beslutat om, innebär att anslagsnivån vid utgången av år 1998beräknas ha sänkts med för Kammarkollegiet. Ett allmänteffektivitetshöjande krav för budgetåret 1995/96på har lagts ut på kollegiets förvaltningskostnader, Prop.1994/95:100 vilket motsvarar vid utgången av budgetåret. Denberäknade utgiftsutvecklingen för Littera m.m. t.o.m. år 1998till följd av tidigare fattade beslut samt förslagen i 1995 årsbudgetproposition är följande: godkännerinriktningen av de besparingsåtgärder för littera A Länsstyrelsema m.m. förbudgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordar. 1993/94Utgift 1 661 113 000 1994/95 Anslag 1 796 346 000 1995/96 Förslag 2 686 773000 Länsstyrelsemaär regeringens företrädare och statens samordningsorgan i länen.Länsstyrelsernas uppgifter framgår av förordningen (1990:1510) med länsstyrelseinstmktion (omtryckt 1993:1294, senast ändrad 1994:514). Länsstyrelsema harföljande verksamhetsgrenar: -Konkurrensfrämjande verksamhetoch näringsrättsliga frågor B, Areellanäringar och veterinära frågor Prop, 1994/95:100 - Lantbmk Bil,14 - Jakt och fiske - Livsmedelskontroll,djurskydd och allmänna veterinära frågor - Planväsende,hushållning med naturresurser E. Civiltförsvar och räddningstjänst G, och bostadsfinansiering En fördjupad prövning av länsstyrelsemas verksamhet gjordes inför /94, beslutade om länsstyrelsemas övergripande mål ochverksamhetsmål för tvåårsperioden /94 - 1994/95, De övergripande målen förlänsstyrelsemas verksamhet är att -fullfölja de nationella målengenom att dels vara regionalt statligt organ inom ett antal sektorer, dels görasammanvägningar mellan sektorema, -främja länets utveckling delsgenom att samordna statens regionala utvecklingsinsatser, dels genom att verkaför att statlig, , och landstingskommunal verksamhet samordnas i länetoch anpassas efter de övergripande miljö- och regionalpolitiska målen och tillkravet på en långsiktig, god hushållning med naturresursema samt -bedriva en effektiv förvaltning -inom sina verksamhetsområdenutveckla formema för uppföljning och utvärdering av den nationella politikensgenomslag -ytterligare utveckla dettvärsektoriella arbetssättet samt -ytterligare utveckla arbetetmed förvaltningsärenden så att det utförs på ett rättssäkert, effektivt ochserviceinriktat sätt med en tydlig koppling till de nationella målen inom olikasamhällssektorer Inkomster hos länsstyrelsema, som redovisas påstatsbudgetens inkomstsida under olika inkomsttitlar, beräknas till ca 200miljoner kronor för nästa budgetår Länsstyrelsemahar lämnat årsredovisningar . I årsredovisningama harlänsstyrelsema bl,a. redovisat hur kostnadema fördelar sig på de olikaverksamhetema. Redovisningarna har inte i alla delargjorts på ett enhetligt sätt, men ger ändå en god bild av länsstyrel- Prop.1994/95:100 semassamlade verksamhetskostnader En sammanställning redovisas Bil, 14 Fördelatpå sakområden och finansieringstyp () Areella näringar och veterinära frågor Civil beredskap och räddningstjänst Riksrevisionsverketsrevisionsberättelser för länsstyrelsema innehåller i två fall (Kristianstadsoch ) invändningar Årsredovisningen från iKristianstads län saknade finansieringsanalys. Invändningen för iGotlands län avser användningen av medel från anslagen Regionalautvecklingsinsatser under tionde huvudtiteln. Kulturstöd vid ombyggnad underelfte huvudtiteln samt Landskapsvårdande åtgärder under Qortonde huvudtiteln. Länsstyrelseni län har därefter redovisat en finansieringsanalys.Länsstyrelsen i har till regeringen redovisat de förhållanden somlett fram till revisionens invändning samt vidtagit åtgärder som bl,a, avseratt förbättra de administrativa mtinema, Länsstyrelsema har lämnat enklaanslagsframställningar Några länsstyrelser anser att det bör ske en översyn avkriteriema för fördelningen av anslaget mellan länsstyrelsema. Fleraframhåller att reglema för att belasta sakanslagen med kostnader föradministrationen behöver ses över Enligt länsstyrelsema bör fortsatta besparingar gmndas på förändrade arbetsuppgifter Åtskilliga länsstyrelser föreslår att den Prop.1994/95:100 särskilda minimiramen för lantbmksverksamheten skall slopas. De övergripande mål som gäller för perioden /94 - bör utsträckas till att omfatta även /96. Resurser 1995/96 Med hänsyn till attlänsstyrelsema nu lämnat sina första årsredovisningar far dessa anses somtillfredsställande. En tydlig koppling mellan de övergripande målen och deregionala målen saknas dock. Bedömningar av humvida de särskildaverksamhetsmålen för innevarande tvåårsperiod har utvecklats saknas, särskiltvad gäller det tvärsektoriella arbetssättet. Formema för uppföljning ochutvärdering av den nationella politikens genomslag har utvecklats väl inomframför allt verksamhetsgrenama social omvårdnad och civil beredskap ochräddningstjänst. Flertalet länsstyrelser har på ett ambitiöst sätt vidtagitåtgärder för att höja effektiviteten i arbetet med förvaltningsärenden.Regeringen konstaterar att RRV riktat invändning mot årsredovisningen från tvålänsstyrelser i län har åtgärdat bristen iredovisningen. Regeringen avser att följa upp de åtgärder som iGotlands län vidtar samt överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas medanledning av revisionens invändningar Regeringenhar inte funnit skäl att nu förändra de övergripande mål som gäller förlänsstyrelsema. Redovisningenav arbetet mot de särskilda verksamhetsmålen för innevarande tvåårsperiod visardock att en tyngdpunktsförskjutning bör ske under kommande period. För attlänsstyrelsema på ett framgångsrikt sätt skall medverka till att uppfylla dekrav som bl.a. ett EU-medlemskap ställer, behöver insatsema ifråga omutvecklingen av det tvärsektoriella arbetssättet ökas väsentligt. Förändringar och tyngdpunktsförskjutningar skerständigt i länsstyrelsemas verksamhet. Arbetsuppgifter upphör och nyatillkommer, främst som resultat av de omprövningar som löpande sker av denstatliga verksamheteninom olika samhällssektorer Prop. Idet följande anges nu aktuella förändringar Bil, 14 Länsstyrelsemahar ett övergripande ansvar för näringslivsutvecklingen i länen. De svarar föranalyser, strategisk planering och samordning. Medlemskapet i EU innebär attSverige kommer att fa ett återflöde från på ca 2,4 miljarderkronor Detta kommer att innebära stora möjligheter till ytterligareinsatser inom olika politikområden, t.ex. insatser för kompetensutveckling,FoU, näringslivsutveckling och IT-insatser m.fl, områden. För att kunna nyttjamedel från stmkturfondema krävs ett omfattande programarbete. Som ett led idetta skall också frågan om medfinansiering med statliga, kommunala och landstingskommunalamedel lösas. Detta kan komma att beröra anslag på Civildepartementetshuvudtitel. Regeringen avser att lämna förslagom regionalpolitikens inriktning och kommer då att bl,a, behandla frågan omlänsstyrelsernas framtida uppgifter med anledning av det svenskaEU-medlemskapet, 2.Konkurrensfrämjande verksamhet och näringsrättsliga frågor Länsstyrelsemafick den i uppgift att främja konkurrensen.