prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Frågan om evenmell svensk delfinansiering av kraftverketbereds av SIDA. Landprogrammet omfattor namrbmk, miljö ochmarkvård, hälsovård, befolkningsfrågor, vatten och sanitet, försoning, demokratisering och insatser på människorättsområdet, flyktinginsatser, bostodsbyggande samt instimtionell uppbyggnad inom finanssektora. forskningsstöd.Betolningsbalansstöd, som utgör omkring hälften av Prop. 1994/95:100bisfendet till , spelar en viktig roll för att komma till rätto med Bilaga 4 landets skuldsimation. En landstrategi för kommer attfaststollas . Regeringen föreslår att avsättstiil landprogrammet. Måletför utvecklingssamarbete med är att ge stöd tilldemokratisk samhällsutveckling. Samarbetet syftor till att stödja demokratiskaregeringars reformpolitik, nydanande utvecklingspolitik cx;h framsyntomiljöpolitik. Inom prioriteras samarbetet med Bolivia.Vidare bedrivs betydande tekniskt samarbete med , och Chile.Sverige lämnar ett ansenligt stöd inom regionen till främjande av barnsrättigheter med gambam som särskild målgrapp. Det tekniska samarbetet med bör fortsätto.Den tidigare aviserade ambitionshöjningen avseende bisfendet till börav resursskäl ej genomföras. Gambaraens simation i bör ägnas särskilduppmärksamhet. Huvuddelen av stödet lämnas genom olika UNICEF-program. Medel, som tidigare avsatts för underanslagsposten Demokrati och mänskliga rättigheter och humanifert bisfend böröverföras till anslagsposten Utvecklingssamarbete med . Vidare börberedskap finnas för katostrofbistånd, miljöinsatser, kulmrsamarbete liksomfortsatt samarbete genom de svenska enskilda organisationer som arbetar iSydamerika. Utöver de nedan redovisade föratser regeringenutvecklingssamarbete bl.a. även med , , , ,och Pera, i huvudsak via enskilda organisationer och FN-organ. Detsvenska stödet avser i främst insatser för demokratisk utveckling, mänskligarättigheter och gambara. Boliviasnya ledning, som tillträdde , förväntos fortsätto denutvecklingspolitik, som inneburit en rad stmkmrreformer i riktning motmarknadsekonomi. Det svenska utvecklingssamarbetet med Boliviabedrivs enligt riktiinjer fastställda av regeringen i febraari 1993. Bisfendetsinriktning och omfattning är avhängiga fortsatt åtogande från regeringatt fullfölja reformpolitiken samt att befästo demokratin. Utvecklingssamarbetet syftor till att storka densociala infrastrakmren och skyddet för de mänskliga rättigheteraa samt bidratill icke-stotiiga organisationers kapacitet i arbetet mot fattigdom.Samarbetet skall så långt möjligt ha karakferen av programstöd till regeringenssociala reformer och investeringar. Bisfendet bör samordnas med andra givareoch koncentreras ytterligare. Beredskap bör finnas att i begränsad omfattninglämna betolningsbalansstöd. Dettekniska samarbetet syftor tUl att främja ekonomisk utveckling och Prop.1994/95:100 omstmkmrering av ekonomin genom insatser inom infrastrakmr. Bilaga4 gravdrift och miljö. I ljuset av förbättrad kreditvärdighet kan krediterkomma att akmaliseras i fråga om strategiskt viktiga infrastrakmrprojekt somstöds av eller IDB. Ett avtol har ingåtts med landetsindustriförbund och stöd ges till ett sekretoriat för investeringsfrämjandeverksamhet. Utvecklingssamarbetetmed har främst inriktots på att ge stöd åt övergången till demokrati.Bisfendet övergick med utgång till tekniskt samarbete enligt deriktiinjer som regeringen fastsfellde , inklusive fortsatt stödtill chilenska program för att sferka kvinnans sfeUning. C2.4 Bistånd till demokrati, mänskliga rättigheter och konfliktlösning Bisfendetunder denna anslagspost har som mål att främja utvecklingen av demokratisktsamhällsskick och ökad respekt för de medborgerliga fri-och rättigheterna.Under budgeferet 1993/94 har bisfend utgått till ca 570 insatser fördelade pådemokratisk samhällsutveckling, uppbyggnad av rättsstoten och kamp motförtryck. Bisfendet till stöd för demokratisksamhällsutveckling svarar för av insatseraa. Huvuddelen går tillAfrika, främst . Bisfendet till uppbyggnad av rättsstoten har främstriktots till . En viktig del har varit folkbildning, lagskydd ochinsatser som särskilt avser kvinnor, bara och minoriteter. Stöd till kampen motförtryck sker dels där kränkningar av mänskliga rättigheter utförs ellermedvetet tolereras av landets regering, dels där ett lands regering villförbättra respekten för de mänskliga fri- och rättighetema. Genomförandet av insatser för demokrati ochmänskliga rättigheter sker med hjälp av ett stort antolsamarbetsorganisationer. Svenska enskilda organisationer spelar en mycket storroll. Under budgeferet 1995/96 föreslås bisfendet tillCentralamerika och , och /överföras tillland- och regionprogram. /95 uppgår denna del av stödet till 115, 220respektive , tofelt . I förhållande tillföregående år innebär således förslaget nedan en minskning med 21 miljoner. Bisfendet föreslås i huvudsak behålla ovan beskrivnainriktning och former under budgeferet 1995/96. De ändrade föratsättningama imånga länder leder till att en ökande andel av insatsema bör görasinom den offentliga sektorn i syfte att t.ex. sferka rättsväsendet. En störrekoncentration av bisfendet till vissa huvudområden bör eftersträvas. Den nyabisfendsmyndigheten skall i samarbete med bisfendsambassaderaa i , Asienoch under budgeferet 1995/96 to fram en handlingsplan för hurdemokratisk samhällsutveckling och respekt för mänskliga rättigheter börstödjas. Ökadvikt skall ges till insatser för bara och kvinnor. Stöd till partier i och Centtal- ochÖsteuropa genom partianknytna organisationer i kommer att införas,enligt ovan under avsnittet Utredningar m.m. redovisade förslag. Utrymme börockså reserveras inom anslagsposten för stöd till det interaationella instimtetför demokrati och val. Inom ramen för anslagsposten bör särskild prioritetatt ges till insatser som förebygger konflikter samt främjar fred ochförsoning. Vissa insatser för konfliktlösning och försoning har överförts frånanslagsposten Katastrofer och återuppbyggnad m.m. Stöd kommer bl.a. att kunnages till insatser som skyddar medborgare mot förföljelse, till observatörer,upprättonde av krigstribunaler, medlingsinsatser och preventiv diplomati.Särskild vikt kommer att läggas vid insatser som har goda föratsättningar attbidra till försoning mellan etniska grapper, t.ex. olika former avnätverksbyggande och mötesverksamhet. Fortsattstöd föratses till det foma för insatser som avser demokratiskutveckling, försoning och respekt för mänskliga rättigheter. Möjlighetentill humanitära insatser till bör särskilt beaktos. Medhänvisning till vad som anförts ovan föreslår regeringen att 277,5 miljonerkronor avsätts för insatser under anslagsposten Demokrati, mänskligarättigheter och konfliktlösning. C2.5 Tekniskt samarbete och kapacitetsutveckling Underdenna anslagspost redovisas verksamheter som finansierats från skildasakanslag för BITS, SAREC, SIDA och SwedeCorp. Anslagsposteraa har sammanförtseftersom verksamhetema formellt och innehållsmässigt har betydande likheter.Inte minst är arbetssättet likartot. Det rör sig om projekt som syftor till attbygga upp kunskaper, instimtioner, kapacitet i , ofta genom samarbetemed organisationer och instimtioner i . SAREC:s forskningsstöd intar imånga avseenden en särstollning. Men som flera utredningar har visat ingår äveni forskningsstödet insatser som liknar det tekniska samarbetet. De tidigare anslagen redovisas nedan åtskilt. Detfinns dcx;k en betydande överlappning mellan dem. Den framtida utformningen avverksamhetema inom den nya myndigheten bör to tillvara synergieffekter, vilketkan leda till en annorlunda uppdelning. Strävan bör därtill vara att så långtlämpligt integrera verksamheteraa i landprogrammen, i linje med regeringensallmänna strävan att förstorka dessas stollning. Regeringen avser att gemyndigheten närmare anvisningar därom. Regeringen föreslår för anslagsposten 2 002,5miljoner kronor för /96, fördelat enligt följande. Teknisktsamarbete och internationella kurser Underbudgeferet 1993/94 gjordes utfästelser om stöd inom ramen för det 127 tekniska samarbetet till147 insatser om sammanlagt 63 olika svenska företog är parter i samarbetet. 67 Prop.1994/95:100 interaationellakurser har genomförts med sammanlagt 1699 deltogare Bilaga 4 Under den senaste fyraårspericxlen har 13 nya kurser 10 av dessa avser områdena miljö eller Efterfrågan påinteraationella kurser har ökat storkt under Under budgeferet 1993/94 utbetolades 247 miljonerkronor för det tekniska samarbetet och för denintemationella kursverksamheten. BITS föreslår att anvisas förtekniskt samarbete inklusive intemationella kurser. På årsbasis innebärförslaget en ökning med jämfört med anslaget underinnevarande budgefer och med jämfört med utbetolningamaunder budgeferet 1993/94. Den föreslagna höjningen motiveras med attefterfrågan på tekniskt samarbete ökat mycket kraftigt som en följd av attantolet samarbetsländer blivit fler och att genomsnittsstorleken på projektenökat. En stor del av tillgängliga medel för /95 är intecknade avprojekt under beredning. BITS räknar med att den utgående reservationen den 30juni 1995 kommer att vara liten. Det tekniska samarbetet är ett viktigt instramentför överföring av svenskt kunnande till u-länderaa. BITS resultotredovisningvisar att uppsfellda målsättningar i flertolet fall har infriats. BITS har under budgeferet 1993/94 utvärderat etttjugofel insatser. Bl.a. har en genomgång gjorts av resultotet av 10 årssamarbete med Uraguay, vilken visar att praktiskt taget samtiiga 32 insatsergenomförts på ett tillfredställande sätt. Projektmålen har uppfyllts i samtiigaavslutode insatser och långsiktiga utvecklingseffekter har noterats i hälftenav fallen. 1 fem fall har de förväntode utvecklingseffektema uteblivit medan eneffektbedömning i övriga fall ej varit möjlig på gmnd av att insatsemasavslutonde legat alltför nära i tiden. Insatser som kombinerat teknisktsamarbete med deltogande i intemationella kurser har visat störstmåluppfyllelse. Resultoten av de intemationella kursema utvärderasgenom enkäter till kursdeltogama vid kursavslutningen. Långsiktiga effektermäts genom enkäter till kursdelfegare och deras arbetsledare efterkursavslutningen. Båda typerna av enkämndersökningar visar på mycket hög gradav måluppfyllelse. Regeringen föreslår att 562,5 mUjoner kronoranvisas för tekniskt samarbete och internationella kurser för budgeferet1995/96. Vidare föreslår regeringen att den nya myndigheten bemyndigas attutfästo budgeferets anslag för tekniskt samarbete och intemationellakurser. Styrelsen förinteraationellt näringslivsbisfend (SwedeCorp) har inkommit med en fördjupadanslagsframsfellning för perioden /96 - 1998. SwedeCorps verksamhet skall bidra tiil att skapa gynnsamma Prop. 1994/95:100 föratsättningar förnäringslivsutveckling i samarbetsländema. SwedeCorp Bilaga 4 skall inom sittsamarbetsområde främja en framsynt hushållning med namrresurser och omsorg ommiljön. Verksamheten är indelad i tre grenar;kompetensutveckling, affärsutveckling och kapitolförsörjning. Den huvudsakligamålgrappen är små- och medelstora företog samt instimtioner som främjar derasintressen. Verksamheten omfattor insatser i ett 40-tol länder. Fördjupatsamarbete pågår med 14 samt , , Litouen och det ryskanärområdet. Huvuddelen av SwedeCorps verksamhet besfer av välavgränsade projekt. Därtill kommer de generella tjänster som erbjuds inomområdet marknadsinformation och marknadsintroduktion. SwedeCorp strävar efteren så låg subventionsnivå som möjligt för att undvika konkurrenssnedvridandeeffekter och långsiktigt bisfendsberoende. Insatserna är förhållandevispersonalintensiva. Verksamheteninom näringslivsbisfendet befiimer sig fortfarande i ett uppbyggnadsskede,varför det är svårt att göra någon helhetsbedömning av dess utvecklingseffekter.SwedeCorp arbetor på att utveckla en modell, baserad på det s.k. LogicalFramework-konceptet, för mål- och resultatanalys på projektnivå. Kompetensutveckling är den volymmässigt störsto avSwedeCorp:s verksamhetsgrenar. Flertolet projekt inom verksamhetsområdet harpåbörjats . För dessa är det ännu för tidigt att analyseraresultot och effekter. De effektbedömningar som kunnat göras avserhuvudsakligen insatser för företogsutvecklingen i vissa länder i Afrika.Utvärderingar har också gjorts av utbildningsstödet till tre av Swedfundssamriskföretog i , vilket har visat sig ha en positiv inverkan påföretagens utveckling. Insatser inom området affärsutveckling utvärderaslöpande. Resultoten är i huvudsak positiva inom såväl marknadsinformation sommarknadsintroduktion. Kapitolförsörjning genom oberoendefinansieringsinstimt är en ny verksamhetsgren som utvecklats i samverkan medSwedfund . SwedeCorp arbetar utifrån ett företogsnäraperspektiv "nedifrån och upp", vilket innebär ett nära och direkt samarbete med målgrappen på mikronivå. SwedeCorps erfarenheter har visat att ett meningsfullt samarbete på mikronivån föratsätter en fungerande "miljö" för näringslivsutveckling på såväl mellan- som makronivån. I fattigare länder, där de instimtionella och makroekonomiska förhållandena lägger hinder i vägen för en utveckling av näringslivet, bör därför bisfendet i större utsträckning omfatto den instimtionella nivån samt även inkludera förvaltningsuppbyggnad och strakmranpassning. Tyngdpunkten i verksamheten bör i dessa länder ligga på kompetensutveckling, för näringslivets aktörer såväl som för offentliga instimtioner som styr 129 föratsättningaraa förnäringslivet, kompletterat med stöd till utveckling 9 1994/95. utvecklade länder bör arbetet inriktos på att skapa ömsesidiga 4 Dehuvudsakliga verksamheteraa i dessa länder blir affärsutveckling och kapitolförsörjning.SwedeCorp förordar att regeringen faststoller den föreslagna verksamhetsindelningen och inriktningen på det svenska Deföreslagna verksamhetsmålen är: -förbättra kompetensen inäringslivet; -främja bra affärer ochuthålliga affärsallianser; -underlätto företagenskapitalförsörjning. Förbudgeferet 1995/96 föreslår SwedeCorp att anvisas förnäringslivssamarbete med . Vidare begärs bemyndiganden att göraåtaganden som tillsammans med tidigare utfästelser motsvarar ingåendereservation samt två gånger det belopp som ställts till förfogande. SwedeCorpföreslår även att garantiramen utöver marknadsföringsåtgärder skall omfattoockså garantier inom kapitalförsörjningsprogrammet. Ramen bör därför höjas från12 till . Ienlighet med SwedeCorps slutsatser bör landstrategiarbetet vara den centralaprocessen för helhetsanalysen av mottagarlandets utvecklingsnivå och behov. SwedeCorpsresultatanalys visar på behovet av stor flexibilitet i arbetssätt och metodvalför att näringslivsbiståndet skall kunna anpassas till skilda föratsättningar imottagarländerna. Analysen pekar också på vikten av ett gynnsamt inhemsktnäringslivsklimat för att insatser på mikronivån skall lyckas. En viktiguppgift för det svenska biståndet på näringslivsområdet inom ramen för den nyamyndigheten är således att bidra till att villkoren för inhemskresursmobilisering och produktiv verksamhet förbättras. Den nya organisationenav biståndsadministrationen kommer att underlätto en helhetssyn pånäringslivssamarbetet, där insatser på mikronivån kan kompletteras medinstimtions- och förvaltningsstöd. Regeringentillstyrker SwedeCorps förslag till verksamhetsindelning och inriktning pånäringslivsbiståndet. Regeringenberäknar medelsbehovet för /96 till . Dennya myndigheten bör vidare bemyndigas att göra utfästelser som motsvarar tregånger de tillgängliga medlen. Garantiramen bör inkluderaäven garantier inom kreditförsörjningsprogrammet och utökas till 30 miljonerkronor. Insatsemakoncentreras till tre områden: kapacitetsutveckling i mottagarländerna,uthålligt utnyttjande av namrresurser samt integration av miljöaspekter ibiståndsinsatser med annan huvudsaklig inriktning. Inomdessa huvudområden fokuseras insatsema på tolv program som rör Prop.1994/95:100 bl.a. miljöplanering, miljölagstiftning, miljöekonomi,vattenresurser. Bilaga 4 jordbmk och markvård, biologisk mångfald m.m.Utveckling av den svenska resursbasen ingår som ett viktigt led. Många av de högt prioriterade insatsema är underuppbyggnad. Det gäller särskilt kapacitetsutveckling i bred bemärkelse, bl.a.miljöekonomi, instimtionsutveckling och insatser inriktode på vissaämnesområden som t.ex. vattenresurser och uthålligt jordbrak. Utvecklingen avverksamheten skall ses mot bakgrund av den överlämnadearbetsgrappsrapporten om det svenska bisfendet efter UNCED. Regeringen föreslår307,för Särskilda miljöinsatser under budgeferet 1995/96. Deövergripande målen för forskningssamarbetet är att sferka u-ländemasforskningskapacitet och främja utvecklingsinriktod forskning. finansieras stöd till forskningssamarbete med och mellanu-länder, internationella forskningsprogram och -projekt med inriktning påu-länder och u-landsrelaterade problem samt stöd till u-landsforskning iSverige. SAREC föreslår i sin enkla anslagsframstollning att721 anvisas för forskningssamarbete under budgeferet 1995/96.På kalenderårsbasis motsvarar detto en ökning med jämförtmed innevarande budgefer. Inom ramen för det bilaterala forskningssamarbetetbidrar SAREC huvudsakligen till uppbyggnaden av forskningskapacitet isamarbetslandet. Som ett komplement till de bilaterala programmen stödsresultatinriktod forskning som ej getts tillräckligt utrymme inom landprogrammen. Inom ramen för regionala program stöds såvälkapacitetsutveckling som resultotinriktod forskning där uppbyggnaden avregionala nätverk är av stor betydelse för länder som saknar en nationell basför att genomföra forskning i egen regi. SAREC:s stöd till intemationella program dominerasav det intemationella jordbraksforskningsprogrammet (CGIAR) och forskning inomhälsoområdet (WHO). Målsättningen med dessa insatser är att produceraforskningsresultot inom för u-ländema centrala områden. Stödet till svensk forskning har som målsättningatt utveckla relevant forskningskapacitet vid svenska universitet. SAREC genomförde /94 ett flertolutvärderingar och smdier av olika insatser. Bl.a. har på regeringens uppdragstödet till svensk u-landsforskning utvärderats. I syfte att förbättrakvaliteten i resultotredovisningen har SAREC utvecklat en metod föratt bättre kunna mäto och följa upp resultot inom forskningbisfendet. Regeringen föreslår att den nya myndigheten gestill uppgift att sferka kapacitet för forskning och att främja sådan forskning som kan bidra till en utveckling i enlighet med målen för den svenska - biståndspoHtiken.Forskningssamarbetet spelar en viktig roll för Prop. 1994/95:100uppbyggnaden av kunskaper och mänskligt kapitol i . Detto bör Bilaga 4 ske genom stöd till forskningssamarbete med , forskningssamarbete mellan , interaationellaforskningsprogram och särskilda forskningsprogram och -projekt med inriktningpå och u-landsrelaterade problem. Under föregående budgetår har SAREC påbörjat ettarbete med att dels rationalisera och koncentrera verksamheten. De åtgärder somvidtogits är bl.a. följande: -minskning av antaletsamarbetsländer, -minskning av antalet delinsatser främst inom de bilaterala programmen, -strävan att fasa in särskilda program/insatser i de bilaterala programmen, -synnerligen restriktiv hållningtill helt nya insatser och en kritisk prövning av alla insatser som skallföriängas. I anslagsframställningen för budgeferet 1995/96,föreslår SAREC, föratom viss volymökning för hela sakverksamheten, ökat stödtill den svenska u-landsforskningen. Forskningssamarbetet spelar en strategisk roll föruppbyggnaden av kunskaper och mänskligt kapitol i u-länderaa. Regeringenställer sig bakom den allmänna inriktning av forskningssamarbetet som SARECanger och föreslår att den nya myndigheten ges i uppgift att sferka u-ländernaskapacitet för forskning och att främja sådan forskning som kan bidra till enutveckling i enlighet med målen för det svenska utvecklingssamarbetet. Särskilduppmärksamhet skall ägnas åt forsningsinsatser med inriktning på ekonomiskutveckling, demkratiska samhällsskick, mänskliga rättigheter,befolkningsfrågor, miljö, namrresursutnyttjande och namrhushållning. bör ett särskilt beslutsorgan inom vissa ramar ges beslutsrätt vadgäller forskningsbisfendet. Regeringen betonar vikten av fortsatt stöd tillsvensk u-landsforskning. Stödet till svensk u-landsforskning är betydelsefulldels för att åstodkomma ett aktivt deltagande från svenska forskares sida i deteuropeiska forskningssamarbetet inom detto område, dels för att kunna breddaden svenska resursbasen för utvecklingssamarbetet med . Regeringen föreslår förforskningssamarbetet under budgeferet 1995/96. Insatsernainom Särskilda program skall bidra till att öka effektiviteten i det svenskautvecklingssamarbetet. Utveckling av långsiktiga sttategier och nya metoderinom särskilt viktiga områden, kompetensutveckling i instimtioneroch analyser av genomförda bisfendsinsatser är viktiga inslag. Verksamheten bör även fortsättningsvis bedrivasinom följande tre huvudområden. Huvuddelenbör utgöras av s.k. Ämnesinriktod verksamhet. Denna bör Prop. 1994/95:100huvudsakligen besfe av insatser som befinner sig i ett uppbyggnadsskede Bilaga4 och där de enskilda insatsema är relativt små och ännu inte färdiga attinfogas i ett långsiktigt bilateralt utvecklingssamarbete med enskildau-länder. Under budgetår 1994/95 prioriteras insatser med inriktning påenergi-, hälsovårds- och befolkningsområdena, genderaspekter, handikappadessimation samt kulmr och massmedia. Denna inriktiung bör enligt regeringenbibehållas. Den andra delen bör avse Försöksverksamhet ochmetodutveckling. Dess syfte är att identifiera, utvärdera, dokumentera ochsprida erfarenheter av nya metoder och tekniker inom olika sektorer. Det tredje verksamhetsområdet bör utgöras avInsatsförberedelser och resultotvärdering. Här genomförs analyser ochutvärderingar av effekter och prestotioner inom utvecklingssamarbetet. Resultotoch överväganden används i stor utsträckning i den bisfendspolitiskabeslutsprocessen och debatten. Det är viktigt att erfarenheteraa fes till varai de bilaterala programmen, av andra , internationella organisationer,enskilda organisationer och andra organ. I görligaste mån bör svenska resurserutnyttjas. Regeringen föreslår försärskilda program under budgeferet 1995/96. C2.6 Katastrof- och flyktingbistånd samt stöd till återuppbyggnad m.m. Kafestrofbiståndetutgår främst för insatser i ett 15-fel s.k. komplexa katostrofer, varavflertolet är följden av inbördeskrig. F.d. , , ,, , , , Afghaniston är exempel på länder som har variteller är drabbade av inbördeskrig och som erhåller betydande katostrofhjälp. komplexa katostroferaa samverkar ofta rena katostrofinsatser med t.ex.insatser för att främja efterlevnaden av mänskliga rättigheter,försoningsinsatser, politisk och diplomatisk medling och i flera fall militorainsatser. Det är viktigt att tidigt identifiera länder somkan komma att drabbas av interaa konflikter och göra vad som är möjligt för attundvika att konflikten bryter ut. kommer i interaationella fora attverka för att FN förbättrar sina möjligheter att tidigt identifiera uppkommandekonflikter och - ännu viktigare - även inleda förebyggande åtgärder. Även när det gäller namrkatostrofer bör betydligtmer förebyggande åtgärder vidtos. Regeringen kommer att fortsätto att stödja detreformarbete som pågår inom FN för att förbättra samordningen mellankatostrofhjälpen och de politiska och de militora insatsema i dessa komplexakatosttofer. Regeringen avser också att fortsatt stödja Department ofHumanitorian Affairs (DHA), som har till uppgift att inom FN koordinera deolika FN-organens katostrofhjälp. Under budgeferet 1993/94 (x;h innevarande budgeferhar vissa försonings- och demokratiinsatser i {x;h finansierats över anslagsposten.För budgeferet 1995/96 föreslås sådana insatser finansieras Prop. 1994/95:100över anslagsposten Demokrati, mänskliga rättigheter och konfliktiösning.