prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Antalet ungdomar i arbetsmarlcnadspolitiskaåtgärder har minskat något sedan föregående år. Det är särskilt väsentligt artungdomamas andel av de arbetsmarknadspolitiska åtgärdema motsvarar minst derasandel av de arbetslösa. Förhandlmgarpågår med om art fr.o.m. bereda kommunernamöjlighet art ta över ansvaret för ungdomar . harkommunema ansvar art erbjuda alla ungdomar en freåriggymnasieutbilchimg. Hur det kommunala ansvaret ska utformas kommer regeringenart redovisa . AMV:s särskilda insatser för unga handikappadebör dock fortsätta i minst oförändrad omfattaing. Ungdomsmtroduktionär en ny åtgärd fno.m. ungdomari åldem 20 - . Den är avsedd att vara en åtgärd för ungdomar som intelyckats fä arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Den består av högst fyramånaders praktik med utbildningsbidrag och minst sex månaders anställning hossamme arbetsgivare. Arbetsgivaren kan vid anställningen av den unge eventaeUtfå rekryteringsstöd. För arbetshandikappade och utomnordiska ungdomarbortfaller kravet på sex månaders anställning och arbetshandikappade ungdomarbereds också möjlighet till längre praktiktid än fyra månaden Antalet ungdomar i ungdomsinfroduktion beräknastill 24 000 i genomsnirt under /96. Härtill kommer ca26 000 ungdomar som bör omfartas av ett kommunalt ansvar. Regeringenhar beräknat den totala kostnaden för dessa 50 000 ungdomar under nästabudgetår till 4 982 miljoner kronon Somert led i arbetet med att utveckla till ett ledande land mominformationstekniken föreslår regeringen en satsning på datortek. Datortek harprövats i och erfarenhetema därifrån är mycket goda. Datortek innebär attarbetslösa ungdomar i åldem 20 - fär lära sig attarbeta med modema program inom ordbehandling, kalkylering, datahantering m.m.Likaså bör CAD/och programmering ingå för art locka ungdomar att användasina kunskaper inom industrin. Kursen avslutas med ett specialarbete inom etttillämpningsområde. Som lärare fungerar arbetslösa i beredskapsarbete ellerpersoner som finansieras inom ramen för de ofraditionella medlen. Kommunemabör vara huvudmän och svara för lokalkostnader m.m. Staten svarar förmvesteringen i persondatorer, programvaror m.m. Totalt beräknas verksamhetenomfatta 30 000 ungdomar i genomsnitt under nästa budgetår.Verksamheten bör omfatta halvtid. Den andra ska användas till olikajobbsökaraktiviteter. Kostnadema för staten beräknas till 120 miljoner kronorför investeringar och har räknats in inom ramen för ungdomsinfroduktion. Näringslivetbehöver arbetskraft med goda språkkunskaper, mtemationel-la erfarenheter ochkontakten För ungdomar betyder erfarenhet av arbete utomlands ochspråkkunskaper art de fär en mycket starkare ställning på arbetsmarknaden ochdärmed bätfre fömtsättaingar för art fä arbete. Det är angeläget art stimuleranya gmpper av ungdomar art smdera och fä praktik utomlands. Därför föreslårregeringen utlandsstipendier för ar- betslösaungdomar förettädesvis till dem som har en yrkesutbildnmg. En Prop.1994/95:100 ny form av praktikplatser. för arbetslösaungdomar, bör Bilaga 11 prövas i samarbete med svenska exportföretag. Regeringen föreslår art 10 000 platser omfattande inrättas förarbetslösa ungdomar till en kostaad av 110 miljoner kronon Medlen har beräknatsinom dem för ungdomsintroduktion. 4.6Kartläggning av ungdomars utbildningsbehov Ertsätt att stärka de arbetslösa ungdomama i åldem 20 - är att ge dem denkompletterande utbildning som de saknar. Fömtsättamgen är att derasutbildningsbakgrund kartläggs så art de ges möjlighet art läsa m ämnen där desaknar kunskap eller där kimskapema är bristfälliga. Arbetsförmedlingen ochkommunen bör gemensamt kartlägga ungdomamas utbildningsbakgmnd. Utbildningsinsatsenbör komplerteras med t.ex. praktik på arbetsplatser med bibehållenarbetslöshetsersättaing. Inventeringen bör kunna göras inom ramen förbefintliga medel. Förungdomar i åldem 20 - som inte fått arbete, utbildningeller annan åtgärd föreslår regeringen att arbetsförmedlingen fär ert ansvaratt se till art de har tillgång till särskilda utvecklingsprogram som ensistahandsåtgärd. Alla arbetsförmedlingar bör avdela särskild personal för attenbart arbeta med åldersgmppen 20 - . De ungdomar som har yrkesutbUdningoch erfarenhet bör dock gå via den ordinarie yrkesorganisationen. Arbetsförmedlingen bör bl.a. erbjuda aktivitetersom söka-jobb-gmpper, kortare praktikperioder, starta-eget kurser och liknande.Utgångspunkten är att arbetslösa ungdomar alltid ska vara aktiverade på heltid.Om de inte är i arbete eller i utbildnmg ska de delta i gruppaktiviteter iarbetsförmedlingens regi. Ungdomar som är berärtigade tillarbetslöshetsersättamg uppbär sådan på samma sätt som inomarbetslivsutvecklmg. Denna åtgärd kan befraktas som den sista länken i ettskyddsnät som tar sikte på att alla ungdomar ska ha arbete eller utbildning.Ingen ska behöva gå sysslolös. Antalet deltagare i dessa aktiviteter beräknas tilli genomsnitt 53 000 personer . 5 övrigt Prop. Budgetåret1993/94 disponerade AMS för ofraditionella insatsenHuvudelen av medlen har AMS länmat till länen för egna beslut. RRV har överlänmat en rapport somredovisar resultatet av en granskning av AMV:s hantering av de ofraditionellamedlen. RRV pekar bl.a. på att det finns en osäkerhet kring hur medlen fåranvändas och art resultaten av projekten i begränsad utsträckning har kunnatföras in i den ordinarie verksamheten. De s.k. otraditionella medlen har medfört att AMVgivits möjlighet att mera flexibelt utayttja de arbetsmarknadspolitiskaresursema. Även framgent bör verket ha möjlighet art genomföra projekt vidsidan av de ttaditioneUa arbetsmarlcnadspolitiska åtgärdema. Kvmnors och ungdomarsbehov ska särskilt uppmärksammas. Redovisning av hur medlen har utayttjats börfördelas på kön och ålden Inom ramen för anslaget för nästa budgetår bör 500 miljonerkronor fä användas för otraditionella insatsen 5.2Försöksverksamheten med sysselsättningsskapande åtgärder Regeringendisponerar under /95 för försöksverksanihetmed sysselsättamgsskapande åtgärden Verksamheten omfattar projekt av olikakaraktär och inom olika områden. Som exempel kan nämnas art medel lämnats tillprojekt rörande kooperativ utbildning, miljöteknik, unga företagare ochungdomar på landsbygden. Regeringen beräknar 15 mUjoner kronor för försöksverksamheten under nästa budgetår. Vidsvenskt medlemskap i kommer froUgtvis ungefär 109 miljoner ecu (cfrka 981miljoner SEK) - 1999 art kunna användas för projektinom ramen för mål 3 och 4 i Europeiska socialfonden. Mål 3 avser ytterligareinsatser för art bekämpa långtidsarbetslöshet och underlätta för ungdomar ochför dem som riskerar utslagnmg art komma in på arbetsmarknaden. Mål 4 syftartill att genom kompetensutveckling av anställda, främst i små och medelstoraföretag, underlätta omställnmgar vid stmkturförändring och förändring av produktionssystem. Regeringen återkommer med förslag tillinriktaing av projekten samt den anslagstekniska lösningen för Sverigesmedfinansiering. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. 1.antar regeringens förslag tilllag (1994:000) om arbetslivsutveckling, 2.antar regeringens förslag tilllag (1994:000) om mvandrarpraktik, 3.antar regeringens förslag tilllag (1994:000) om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) omsocialavgifter, 4.godkänner vad regeringenförordar om tillfällig personalförstärkning inom arbetsförmedlingen (avsnirt1), 5.godkänner vad regeringenförordar om den bidrags grundande arbetstiden i beredskapsarbete (avsnitt 2.1), 6.godkänner att högst 15 000 000kr av medlen under anslaget fär användas för informationsinsatser (avsnitt2.5), 7.godkänner vad regeringenförordar om arbetsmarknadsutbildning utomlands (avsnitt 3.1.3), 8.godkänner vad regeringenförordar om nivåema på dagpenningen vid arbetsmarknadsutbildning m.m. (avsnirt3.1.3), 9.godkänner vad regeringenförordar om rätten till utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning undersommamppehåU (avsnirt 3.1.3), 10.godkänner vad regeringenförordar om bamomsorg vid arbetsmarknadsutbildning m.m. (avsnirt 3.1.3), 11. godkänner vad regeringen förordar om desärskilda bidragen vid arbetsmarknadsutbildning m.m. (avsnirt 3.1.3), 12.godkänner vad regeringenförordar om avveckling av bidraget till utbildning i företag (avsnitt 3.2), 13.godkänner vad regeringenförordar om datortek (avsnirt 4.4), 14.godkänner vad regeringenförordar om stipendier vid Europapraktik (avsnitt 4.7), 15.godkänner vad regeringenförordar om ett utvecklmgsprogram för ungdomar (avsnitt 4.5), 16.tillArbetsmarknadspolitiska åtgärder för /96 anvisar ettreservationsanslag på 33 . 1993/94 Utgift 4 500 000 1994/95 Anvisat 4 000 000 1995/96 Förslag 6 000 000 varav 4000 000 är beräknat för StiftelsenUtbildning ska fä Prop. 1994/95:100bidrag för att dels finansiera personalutvecklings- och marknadsförings- Bilaga 11 insatser samt sociala insatser för eleverna, dels anpassautbildningen till de olika ländemas behov (prop. 1993/94:64, bet. 1993/94:AU8, rskr. 1993/94:29). Bidraget ska uppgå till perår. För /96 bör därför anvisas 6 miljoner kronon till Bidrag till Stiftelsen /96 anvisar ett reservationsanslag på . Vissa kostnader för aweckling av AMU-gruppen sommyndighet, m.m. AMU-gmppenombildades till aktiebolag (prop. 1992/93:152, bet 1992/93:AU6,rskr. 1992/93:175). Koncemen består av ert moderbolag och ertantal dotterbolag. Överiätelsen av verksamheten regleras i ert avtal mellanstaten och . För budgetåret uppgick kostaadema för avveckling avpersonal och lokaler till 31,6 miljoner kronon Därmed har merparten avavveckluigs-kostnadema vad avser personal nu klarats av. Även för nästa budgetår bör det finnas ett formelltanslag för detta ändamål. RRVhar i sm revisionsberättelse anmält, art felaktigt tillgodogortsig en ränta på ca 15 miljoner kronon Någon reglering har inte skertkonstaterar . har underhand meddelat att räntebeloppet, sombolaget bokfört som intäkt, beräknas till sedan myndighetenAMU-gmppen numera är avvecklad och räkenskaperna är avslutade. Regeringen konstaterar art hartillgodogjort sig ert visst räntebelopp. Beroende på bolagets kommande resultatkan staten genom sitt ägarskap påverka dispositionen av resultatet. Regeringenlåter saken bero vid det nu sagda. Regeringenföreslår art Prop. till Vissa kostnader Jör aweckling av AMU-gruppensom myndig- Bilaga 11 het, m.m. för /96 anvisar ettförslagsanslag på . Bidrag till arbetslöshetsersättning m.m. Nyttanslag (förslag) 59 765 000 000 varav 39935 000 000 är beräknat för -juni Frånanslaget finansieras statsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen, det kontantaarbetsmarknadsstödet och utbildningsbidrag till deltagare i arbetslivsutveckling.Dessa utgifter finansieras t.o.m. innevarande budgetår från den s.k.arbetsmarknadsfonden. Vidare finansieras från anslaget ränteutgifter som härtörfrån den skuld som kvarstår från arbetsmarknadsfonden. Sålänge den höga arbetslösheten kvarstår kommer kostnader för ersättning till dearbetssökande art belasta statsbudgeten med stora belopp. Det är endast genomen minskad arbetslöshet som dessa kostaader väsentligt kan minska och därigenombidra till att sanera statsfinansema och pressa ner inflation och realräntor.Den ökade tillväxt som härav följer skapar nya arbetstillfällen och en godcirkel i samhällsekonomin etableras. En arbetslöshetsförsäkring som ersätterinkomstbortfall under den arbetslöses aktiva sökande efter ert nytt arbetebidrar tillsammans med en i övrigt aktiv arbetsmarknadspolitik till art ökaarbetsviljan och arbetskraftens rörlighet och flexibilitet För att motverkaatt motsatt effekt erhålles med passivitet och inflationsdrivande flaskhalsarmåste det ges klara signaler om att arbetslöshetsersättaingen är enomställnmgsförsäk-ring. Det är därför av största vikt att tydliggöra vilkarättigheter och skyldigheter den arbetslöse som erhåller ersättaing har. Den arbetslöse ska ta anvisat arbete, även om detinnebär viss lönesänkning, pendling eller byte av bostadsort. Den arbetslöseska också anta anvisad utbUdning eller rehabilitering. Fusk och manipulering avregelsystemet accepteras inte. Den arbetssökande som godtar dessa villkorerhåller som mest av den inkomst som gällde före arbetslösheten. Leverden arbetslöse däremot inte upp till dessa krav ska han eller hon stängas avfrån ersättning. Arbetslinjen måste upprätthållas. Mot bakgmnd av ovanstående måste utbetalningama avarbetslöshetsersättaing tillåtas uppgå till de nivåer som styrs avarbetslöshetens nivå. Vissa besparingar på gmndav regelförändringar (se nedan) är med hän- Prop. 1994/95:100 syn till detansträngda statsfinansiella läget nödvändiga att genomföra. Bilaga 11 Denstora besparingen kommer dock av den minskade arbetslöshet som blir följden avdet handlingsprogram som regeringen presenterat i m-ledningen till dennabilaga. Närutbetalning av dagpenning i arbetslöshetsförsäkringen sker beviljas statsbidragtill hela det utbetalda beloppet. Statsbidraget betalas från den s.k.arbetsmarknadsfonden. Fonden är egentligen bara ert konto hosRiksgäldskontoret. Till kontot har en kredit knutits om 100 miljarder kronorför innevarande budgetår. Fömtom ersärtningen från arbetslöshetsförsäkringenbetalas ur fonden även kontant arbetsmarknadsstöd (KAS),permitteringslöneersärtning (PLE) och utbildningsbidrag till deltagare iarbetslivsutvecklmg (ALU). Därtill kommer utbildningsvikariat som finansierasvia avdrag på arbetsgivaravgiften och som därmed ger reducerade inkomster tillfonden. /94 utbetalades via fondenoch avdragen för utbildningsvikariat uppgick till knappt 2 miljarder kronon Arbetsmarknadsfonden finansieras till och med den31 dels av en arbetsmarknadsavgift om av lönekostaadema,dels av en allmän avgift, som den enskilde betalar, om I % av /94 var intäktema knappt 16 miljarder kronon För samma perioduppvisades ett driftsunderskott om , varavräntekostaadema uppgick till knappt 3 miljarder kronon Vid utgången avbudgetåret var det ackumulerade underskottet drygt 53 miljarder kronon Den 22december 1994 var den rörliga krediten utnyttjad med 71,7 miljarder kronon I enlighet med förslaget i proposition 1994/95:99Förändringar i arbetslöshetsersättningen avskaffas den allmänna avgiften frånden och , enligt förslaget i den ekonomisk-politiskapropositionen (prop. 1994/95:25), höjs arbetsmarknadsavgiften till 4,32 %.Vidare återinförs, i enlighet med förslag i proposition 1994/95:99, denfinansieringsavgift som arbetslöshetskassomas medlemmar betalar. Behovet avstatsbidrag kommer därför art minska något. För /95 beräknas utbetalningama urfonden uppgå till ca som intäktema beräknas blidrygt 22 miljarder kronon Till detta kommer ränteutgifter på över 5 miljarderkronon Krediten hos beräknas vid utgången av budgetåret1994/95 vara utnyttjad med omkring 83 miljarder kronon 1 enlighet med principema om en ökadbmrtobudgetering bör den s.k. arbetsmarknadsfonden avskaffas.Arbetsmarknadsavgiften behålls således på statsbudgeten under en egeninkomsttitel och ert anslag bör inrättas under denna huvudtitelvarifrån ifrågavarande kostaader ska betalas. 1994/95:100 Kontot hosRiksgäldskontoret behålls, men får inte längre disponeras. Bilaga 11 Räntorpå den kvarstående skulden bör belasta anslaget På gmnd av de relativt sert stora utgifter sombetalas från anslaget är det av stor vikt art prognoser över dessa belopp blirså rättvisande som möjligt. Det är därför angeläget art det statistiskaunderlag på vilket prognosema bygger och som lämnas av arbetslöshetskassomassamorganisation och i det s.k. AKSTAT-systemet yrteriigare förbättras. 1.2Statsbidraget till permitteringslöneersättningen upphör Sedanden har det varit möjligt för arbetsgivare som betalatpermirteringslön att i vissa fall fä statsbichag till sådan lön. Ert villkor för statsbidraget är art arbetsgivarengenom kollektivavtal är ansluten till ert permitteringslöneersättamgssystem somhar inrättats enligt överenskommelse mellan partema på arbetsmarknaden.Permirte-ringslöneersärtning utbetalas för högst undervarje kalenderår för en arbetstagares anställning hos en och samma arbetsgivare.Permitteringslöneersättaingen är per dag i normalfallet och vidväderpermittering. Permitteringslöneersättaingen administreras av tvåbolag: Instimtet för utbetalning av partsavtalade ersättaingar AB (lUP) ochPermirteringslö-neaktiebolaget /KAB-LO. lUP står för av detbelopp som utbetalas i permirteringlöneersärtning. Utbetalningama avstatsbidrag till permitteringslöneersättaing har varierat , men harunder senare år beräknats till . Utbetalningama avstatsbidraget till permitteringslöneersättaingen görs ur den s.k. arbetsmarknadsfonden. Regeringen föreslår, av besparingsskäl, artstatsbidraget till permitteringslöneersättaingen slopas från den 1 juli 1995.Besparingen blir ca för /96. Förslaget innebär flera lagäncfringar. Ett förslagtill lag om upphävande av lagen (1984:1009) om beslutanderätt för bolag ellerannan juridisk person med uppgift art lämna permitteringslöneersättning och ertförslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter samt ettförslag till lag om äncfring i lagen (1947:756) om statlig inkomstskatt har upprättatsinom . Förslagen finns i bilaga 11.1. Med hänsyn till art det förstaämnda förslaget är avenkel beskaffenhet samt att de två övriga förslagen är av teknisk natur anserregeringen art Lagrådets yttrande inte behöver inhämtas. Budgetåret1993/94 utbetalades i arbetslös- hetsersättaingtill medlemmar i arbetslöshetskasson Med anledning av förslag i proposition1994/95:99 Förändringar i arbetslöshetsersärtnmgen har helt nyligentagit beslut (bet. 1994/95:AU5, rskr. 1994/95:124) om regeländringar somminskar utgiftema för arbetslöshetsförsäkringen. Under /95beräknas utbetalningama uppgå till omkring 34 miljarder kronon Under budgetåret1995/96 beräknas ersättaingen uppgå till omkring 45 miljarder kronon 20-årsgränsJör ersättning från arbetslöshetsförsäkringen Somert led i art begränsa kostnadema för arbetslöshetsförsäkringen, men också förart tydliggöra för de unga att kontantstöd inte är ert altemativ tillutbildning och arbete, föreslår regeringen en viss begränsnmg i möjlighetenatt få sådant stöd. Regeringen har vid medelsberäkningen för statsbidrag tillarbetslöshetsförsäkringen tagit hänsyn till förslaget. I fanns andrakvartalet 1994 drygt 400 000 ungdomar i åldem 16 - . Av de , somräknas till arbetskraften, var ca 17 000 arbetslösa (genomsnirt för ). Knappt 20 000 ungdomar befann sig iarbetsmarknadspolitiska åtgärder och av de ungdomama fanns drygt 18 000 iungdomspraktik. Någon nedre åldersgräns för infräde i enarbetslöshetskassa finns inte. Enda kravet är art den som söker infräde arbetari genomsnirt inom kassans verksamhetsområde vidinträdestilltallet. Det är alltså fullt möjligt art fä inträde under ertsommararbete eller under ert extraarbete vid sidan av stadien Från och med den1 krävs art den arbetslöse har varit medlem i kassan under minstert år innan han eller hon kan fä ersättning. Dessutom måste den arbetslöseuppfyUa arbetsvillkoret, dvs. ha arbetat eller ha med arbete jämställd tidunder minst närmast före arbetslösheten.Ungdomspraktik är ett exempel på vad som jämställs med arbete i detta avseende.En ungdom kan alltså bli medlem i en arbetslöshetskassa på några veckorssommararbete på deltid och uppfylla merparten av arbetsvillkoret medungdomspraktik. När den unge varit medlem far han eller honarbetslöshetsersättning. Regeringen anser att kommunema bör ha ansvar föralla ungdomar (se anslaget A 2.). Alltså även den som varit medlemi en arbetslöshetskassa och uppfyller arbetsvillkoret. Regeringenanser att samhället bör erbjuda arbetslösa ungdomar något annat änenbart ekonomisk ersättaing. De kan behöva ytterligare utbildning eiler praktiki en eller annan form. Många ungdomar som far ersättning frånarbetslöshetskassan har uppfyllt sitt arbetsvillkor med en liten andel arbeteoch merparten genom någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd,främst ungdomspraktik. Ungdomspraktiken i sig ger inte rätt till Prop.1994/95:100 inträde i arbetslöshetskassan eftersom den inte är en anställning,men är Bilaga 11 den unge medlem i kassan före ungdomspraktiken far ävenungdoms-praktiktiden ingå i arbetsvillkoret i form av tid jämställd med arbete. Genom att ge kommunema ett ökat ansvarstagande förungdomama minskar behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder för deima åldersgmpp.Å andra sidan kan de åtgärdsprogram som kan tänkas komma i kommunerna, på sammasärt som tidigare arbetsmarknadspolitiska åtgärder, kvalificera tillarbetslöshetsersärtning för den som är medlem i enarbetslöshetskassa. Mot denna bakgmnd föreslår regeringen artåldersgränsen för ersärtning från arbetslöshetskassa blir fno.m. den 1juli 1995. gäller som åldersgräns för kontantarbetsmarknadsstöd. är också åldersgräns för arbetsmarknadsutbildning(med undantag för vissa handikappgmpper). Rärten till arbetslivsutveckling(ALU) har byggt på att personen är berärtigad till arbetslöshetsersärtning. Omrärten till arbetslöshetsersärtning upphör för den som är kan inteheller ALU beviljas för denna gmpp. Det förhållandet art den unge ännu inte fyllt 20 årbör däremot inte vara något hinder för inträde i en arbetslöshetskassa.Ersättning ska kunna utbetalas från det att den arbetslöse har fyllt 20 årvilket innebär att medlems- och arbetstid som ligger före 20-årsdagen fårtillgodoräknas. För /96 iimebär förslaget att införaen åldersgräns för arbetslöshetsersättaing en besparing på (inkl. ALU). Förslaget föranleder en ändring i lagen (1973:370)om arbetslöshetsförsäkring. Ett förslag till lagändring har upprättats inomArbetsmarknadsdepartementet Förslaget finns i bilaga 11.1. Förslaget är avenkel beskaffenhet varför Lagrådets hörande torde sakna betydelse. Sedanjanuari 1994 har stödbeloppet i det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) varit245 kr per dag. Den infördes också regler om en inkomstrelateradersättning liknande den i arbetslöshetskassoma. /94 utbetalades omkring 2 miljarderkronor i KAS. I enlighet med förslaget i proposition 1994/95:99 Förändringar iarbetslöshetsersättningen avskaffas den inkomsfrelaterade ersärtningen i KASfrån den och kostnadema för dessa s.k. statliga kassor fallerdärför ut under en endast begränsad tid. Under /96 beräknasutbetalningama från KAS art uppgå till drygt 2,7 miljarder kronon 6 1994/95. Vidslutet av /96 bör, som anförts under anslaget Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder (avsnirt 2.2), antalet platser i arbetslivsutveckling omfatta ca 10000 personer i genomsnirt vid slutet av nästa budgetår. Kostnademaför utbildningsbidrag till deltagarna under budgetåret beräknas till 1,7 miljarderkronon Räntomapå den skuld som kvarstår på kontot hos bör belasta anslaget.Krediten hos beräknas vara utayttjad med 82 895 miljonerkronor . Räntoma på detta belopp beräknas under budgetåret1995/96 uppgå till 10 320 miljoner kronon Medhänsyn till art formema för hur den kvarstående skulden hos Riksgäldskontoretska hanteras och slutligt regleras inte är tillräckligt uttedda avserregeringen art senare återkomma i denna fråga. 1994/95:100 Bilaga11 1. antarregeringens förslag till lag om upphävande av lagen (1984:1009) om beslutanderätt för bolag eller annan juridisk person med uppgift att lämna permitteringslöneersättning, lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter, - lag om ändring i lagen (1947:756) om statlig inkomstskatt, 2.antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 3.till Bidrag till arbetslöshetsersättningm.m. för /96 anvisar ett förslagsanslag på 59 . Regeringensförslag: En rörlig kredit fär disponeras i om högst under /96 för lönegarantiutbetalningar. Skälenför regeringens fbrslag: När en arbetsgivare har försatts i konkurs kan enarbetstagare under vissa omständigheter fa ersättaing för sina löneforcfringargenom den statliga lönegarantin. Utbetalningama av lönegarantimedel handhas avlänsstyrelsema som i sin tur rekvirerar medel från lönegarantifonden, somförvaltas av Kammarkollegiet Fon- densintäkter består av influtna arbetsgivaravgifter i form av lönegaranti- Prop. 1994/95:100 avgift.