prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — Dessa tillgångar är vägar, jämvägar, ej bokförda'försvarsanläggningar och pensionsskulder avseende sUtligakompletteringspoisioner. Även vissa andra poster - främst sUtens innehav avaktier - har värderate till nukostnad som ett koii>lemmt till denbokföringsmässiga värderingen. Mednukostnad avses för materiella anläggningstillgångar återanskaff-ningsvärdetminus avskrivningar och för aktier bolagms eget kapital plus avobeskattade reserver. Nukostnaden avser att ge m bättre bild av tillgångamasoch skuldemas maiknadsvärdm än de bokförda värdena. 3.3 Statens resultat, tillgångar och skulder 1993/94 Iavsnitt 3.3.1 sommanfettas de konsoliderade balans- och resulUträkningama försUten och i avsnitt 3.3.2 bduindlas sammanställningen av hela dm sUtligasdctoms tillgångar och skulder. 3.3.1 Kbnsoliderad resultat- och balansrfikning f5r staten . ResulUträkningen visar ett kraftigt negativt resulut -tmnus - för /94. Även om resuluträkningmtill stor del är upprättad mligt samma principer som företagens redovisningarså är det inte meningsfiillt att beräkna sådana nyckeltal som brukar användasvid traditionell räkenskapsanalys. Exempelvis är "nettomaiginali"minus . Det finansiella nettot utgörs i huvudsak avRiksgäldskontorets finansiella intäkter och kostnader. Riksgäldskontoretsredovisning bygger på kostnadsmässiga principer och skiljer sig därmed firånden kassamässiga redovisningen i sUtsbudgeten. En utförligare redogörelse förredovisningm av sUtsskuldräntoma lämnas i bilaga 1.3 till denna proposition. Enskillnad mot företagens redovisning är att orealiserade valutakursvinster pålångfristiga lån ingår i resulut. ThbeD 3.1 Resuluträkning fSr sUten 1993/94 Miljarderkronor Bidrag, utbetaln. Mcrksamheteru kostnader Transfereringar och bidrag Driftkostnader Avskrivningar Sununa kostnader bfksamhetens resultat Finansiellt netto -131,7 -88.6 Huvuddelm av sUtens kostnader utgörs av transfereringar.Den utan jämförelse störsU posten är ålderspoisioner. Därnäst följerskatteutjämningsbidrag till kommuner, arbetslöshetsersättningar ochräntebidrag. Driftkostnaderna består i huvudsak av personal- ochlokalkostnader, samt krigsmateriel. En grov uppdelning av sUtens kostnadervisas i Ubell 3.2. IkbeU 3 J översiktligspedfikation av statens kostnader 1993/ 1994/95 r 150Bilaga 1 - Ålderspensioner inkl. ATP - Slcatteutjimningsbidiag till Icommuner - Arbetelöshetseisåtuiing inkl. KAS - Förtidspensioner och sjukbidrag - Barnbidrag och bidragsförskott, m.m. - Sjukpenning och rehabilitering - Bidrag till . - Stöd till jordbruket m.m. - Stöd till Oota och - Försvaret inkl. krigsmateriel Balansräkningenför sUten skall ge en bild av sUtens förmögenhetsställ-ning vid utgången avräkenskapsåret. uppgick sUtens netttrförinögenhet, dvs.motsvarigheten till ett företags bokförda egna kapital, till minus 924miljarder kronor i bokförda värdm och till minus vid envärdering till nukostnad. Därtillhade sUtm garantiåtaganden för kapitalskulder på . Statensbalansräkning i sammandrag visas i Ubell 3.3. IkbeUSJBalansräkning gr staten per Prop.1994/95rl50 Omsittningstillgingar m.m. Fmonsiella anläggningstillgingar Jimvågar, vägar Övriga anläggningstillgingar Avsatt till pensioner Långfristiga skulder Nettoförmögenhet (eget kapital) varav: (-220.2) -762,5 Summa skulder och eget kapital De konsolideradebalans- och resulUträkningama för sUtm /94 visarsamman&ttningsvis att sUtens finansiella ställning är mycket svag.Resuluträkningm visar ett stort imderskott och balans-räkmngm ea kraftigtnegativ nettoförmögenhet. Därmed bekräftas i allt väsentligt dm bild av statensfinanser som framkommer i sutsbudgetens och nationalbudgetensut&llsrapportering. En rapportering enligt bokföringsmässiga principer kansåledes inte förändra bedömningm av det sUtsfinansiella läget. Tvärtom stärkerdea slutsatm att m fortsatt stram finanspolitik är nödvändig. 3.3.2Statliga sektoms tillgångar och skulder Isammanställningen över den sUtliga sektoms tillgångar och skulder ingår varjeverksamhets tillgångar och skulder med så stor del som motsvarar statmsägarandel. Den sUtliga sdctomssammanlagda förmögenhet framgår av tabell 3.4. Ävm om till atatea adderassUtliga bolags, Riksbankois och AP-fondms förmögmheter kvarstår för eanettoskuld på vid en bokföringsmässig värdering och eanettoskuld på vid ea nukostnadsvärdering. Mellan årm 1992 och1993 minskade den sUtliga sdctoms bokföringsmässiga nettoförmögenhet medomkring . SUten (myndighetenu) svarade för mer än heladenna förmögenhetsminskning medan övriga delar av den sUtliga sdctomtillsammans redovisar ea ökning. Ikbell3.4 Den statliga sektorns fSrmSgenhet (egna kapital) vid utgången av året Prop. 1994/95r 150 MUjarder kionor gyg j Staten (myndigheter) Statliga bolag exkl. finansinstitut Eliminering av interna poster (ej fullstindig) Sammanställningensuppgifter om den sUtliga sdctoms nettoförmögenhet bör av flera skäl tolkas medförsiktighet. Fördet försU är värderingen av flera av de sUtliga tillgångarna osäker. Det gällersärskilt de beräknade värdena för vägar, jämvägar m.m. Värderingm av skuldernaär däremot betydligt säkrare och grundas i huvudsak på marknadsnoteringar.Vidare baseras sammanställningen på årsedovisningar som grundas på något olikaredovisningsprinciper och avser olika räkenskapsperioder. Uppgiftema för sUtmavser budgetår medan redovisningarna för bolagen. Fördet andra är flera av tillgångarna till stor del reserverade för särskildaändamål. förmögenhet är exempelvis m nödvändig fömtsättning förpenning- och valuUpolitiken. Den kan därför inte tas i anspråk för att amorterasUtens skulder. Delar av ränteinkomsterna kan dock eventuellt användas fÖr attbetala räntoma på dessa skulder. Av särskilt intresse i detU sammanhang ärAP-fondens förmögenhet. Ett synsätt är att dessa tillgångar avser gjordapensionsåtagandoi på liknande sätt som livförsäkringsbolagens tillgångar svararför gjorda poisionsutfäs-telser. AP-fandens medel skulle då inte varatillgängliga för att reducera sUtens skuldsättning eller räntekostnader. Ettannat synsätt är att ATP-systemet Sr ett s.k. fördelningssystem som barabehöver m mindre förmögmhet som buffert för oväntade variationer ipoisionsutbetal-ningama. De överskjutande tillgångarna skulle oiligt detUaltemativa synsätt kunna användas för att reducera sUtsskulden. Det kan nämnasatt gjorda utfästelser inom ATP-systemet motsvarar en aktuariemässigt beräknadpensionsskuld på omkring 4 QOO miljarder kronor. Fördet tredje hävdas ibland att vissa sUtliga tillgångar som inte kan avyttras upp som förmögenhet, exempelvis konstskatter. Sådana tillgångar kan vaikenanvändas för att beUla räntor eller amortera sUtens skulder och bör därför inteingå i m redovisning av sUtens nettoförmögenhet. Slutsatsmär att uppgifter om den sUtliga sdctoms nettoförmögenhet kan ge en alltförpositiv bild av sUtsskuldsituationm - trots att netto- förmögmheten ärkraftigt negativ. Delar av tillgångarna är inte till- Prop. 1994/95rl50gängliga för att reducera sUtsskulden och ger inte heller avkastning som Bilaga 1 kan användas för räntebetalningar. Mycket talar därför för attanalyser av sUtrais skuldsättning bör U sin utgångspunkt i sUtsskuldoi och attkvittning mot olika tillgångar bör ske i mdast begränsad om&ttning. 4 Ekonomisk styrning av statlig verksamhet 4.1 Regeringens bedömning och åtgärder med anledning avrevisionens iakttagelser 1994 RRVgranskar och avger revisionsberättelser för myndigheter, stiftelser, bolag ochandra oiganisationer. Innevarande budgetår har RRV uttalat sig om drygt 400 oiganisationer.RRVrs revision har resulterat i 31 revisionsberättelser med invändning, varav29 avser myndigheter, en avser ett bolag och m avser m kyrklig organisation.AnUlet revisionsberättelser med invändningar har ökat något i förhållande tillföregående år. Ävm antalet revisionsrapporter till styrelserna har ökat. Regeringskansliete revisionskontor gör motsvarande årlig revision avdqwrtementen (inkl. utrikesförvaltningen), ,och . Revisionskontorets granskning har inte föranlettnågon invändning. I budgetpropositionen (prop. 1994/95r 100 bil. 1) redogjorderegeringen koitfettat för RRVrs rapport om resulutet av revisionenoch det dconomiadministrativa läget. Vidare anmäldes att regeringen skulleåteikomma i koiiq>letteringspropositionm med m närmare redovisning av vilkaåtgärder som vidtas med anledning av att RRV lämnat revisionsberättelse medinvändning eller på andra grunder visat på förhåUanden som bör åtgärdas. En självklar utgångspunkt för regeringens beredning är att bristfälligeller ineiictiv användning och redovisning av sUtliga medel inte kan occteras.Att erhålla revisionsberättelse med invändning är allvarligt då det riskeraratt leda tiU att skattebetalarnas förtromde för statsförvaltningen minskar. Dmaning av antalet invändningar som skett de senaste två årm måste brytas.Rering«i fömtsätter härvid att ansvariga st3rrelser och chefer för de sUtligamyndighetema, bolagm och stiftelserna gör sitt yttetstA för att tillse detU. Regeringai bedömer att de åtgärder som redovisas i det följande börmedföra att grunderna för de brister som revisionm identifierat undanröjs.Redovisningen har strukturerats efter olika problemområden. Regeringms bedömningoch åtgärder med anledning av RRVrs iakttagelser inomUtbildningsdepartemoitets område redovisas emellertid i ett s>arat avsnitt,bl.a. i syfte att ge plats for ea uppföljning sv vissa av de problem somuppmärksammades inom detU område vid revision. Åfgärdermed anledning av att RRV påvisat brister av mer principiell Prop. 1994/95r150 natur Bilaga 1 Frågor av generell karaktär RRVrsrevision har visat att flertalet myndigheter har haft svårt att relateraresultatet av verksamheten till verksamhetsmål och att koppla sanunan dendconomiska redovisningen med redovisningen av verksamheten. ResulUtstymingenfömtsätter aU resulutet bedöms i förhållande till uppsatU mål. Regeringm anseratt både målformuleringar och bedömningen av resulutet i förhållande tillmålen måste förbättras. En inter-departemental aibetsgmpp har i februari 1995lagt fram förslag till åtgärder för att stärka genomförandet av resulutstymingm(Ds 1995r6). I nqjporten hor bl.a. de problem som RRV visat på uppmärksammats.Arbetsgruppens förslag bereds inom Finaiisdq)artementet (dnrFi95/1458). Regeringen avser att återkomma till med enredovisning av de åtgärder som vidtas för att resulUtstyr-ningm skall fimgerafiillt ut. RRV har vidare uppmärksanunat problem som följer av bristandejäm-förbarhet i resultatiirformation för myndigheter som hor sammaveiksam-hetsuppdrag men där central myndighet saknas. Regeringen vill, motbakgrund av verkets iakttagelse, understryka att m fömtsättning för sUtsmaktemasmöjligheter att bedöma resulutet inom olika sektorer är att berördaniyndigheters redovisningar är baserade på samma grunder och har ett enhetligtinformationsinnehåll. Inom universitete- och högskoleområdet ochlänsstyrelseområdet pågår ett utvecklingsarbete för att öka jämförbaihetenmellan ndigheter med samma verksamhetsuppdrag. Regeringen kommer att följautvecklingsarbetet och verka för att möjlighetema till jämförbarhet och därmedtill rättvisande tolkning av informationen tillgodoses inom dessa och andraberörda områdm. Vidarehar RRV uppmärksammat att omläggningen till nyaftnansiella styrmetoder dcaparvissa problem inom kapitalfÖrsörjningsområdet vad gäller bristanderegeldterlevnad vid myndighetema. Det gäller bl.a. tillämpning av bestämmelsernaom att U upp lån i för att finansiera anläggningstillgångaroch att administrera såväl räntebelag-da som icke läntebelagda medel. Fleramyndigheter, särskilt de mindre myndigheterna, uppfiittar regelveiket omkapitalförsörjning och redovisning som betungande i förhållande till dmverksamhet som bedrivs. Utgångspunktmför den nya finansiella stymingm har varit att tydliggöra ansvaret för samtligakostnader i dm verksamhet som orsakat kostnadema, att skw fömtsättningar förrationella investeringsbeslut samt att kunna f& m fiiUgod återredovisningav medelsanvändningen och dm dccMiomiska ställningen i sUtm. Mot dmna bakgrundkommer regeringen att vara restriktiv med förändringar av regelverket.Emellertid slull naturligtvis reglerna utformas så enkelt som möjligt för attunderlätta en ändamålsenlig tillämpning. En löpande översyn av bintligaförordningar inom området görs av Finansdepartemitet. Ofta torde det dock handla om verksamhetsföreskrifter liksom kompetenshöjande insatser för attundanröja brister. RRV goiomför m över- Prop. 1994/95 r 150 syn av bl.a.kapitalförsörjningsbestämmelsema för att pröva om mtiner Bilaga 1 som av myndighetenuuppfettas som krångliga kan ändras eller om andra åtgärder kan vidtasutan att fekten av de finansiella styrmetoderna I övrigt utgårregeringoi från att de åtgärder som bl.a. RRV kan vidU goiomutvecklade föreskrifter, råd och stöd undanröjer de RRVrs granskning har föranlett verket att rekommoidera att affärsverkensredovisning av leasingåtaganden förbättras. Regeringen vill understryka viktenav m god och rättvisande redovisning av de ekonomiska förpliktelser som ärförknippade med den sUtliga verksamheten. Sedan RRV avgav sin nqjport har deprinciper som skall gälla för hur leasingåtaganden skall redovisas klarlagtsg«iom att kompletteringar till föreskrifterna till bokföringsförordningen harbesluUts av RRV. Regeringen utgår fiån att de brister som RRV idmtifieratdärmed undanröjs. RRV har vidare konsUterat att affärsveikms rätt att ingå leasingavtalbör förtydligas. Det finns också, mligt RRV, behov av att för affärsverkenförtydliga avkastningskraven samt att se över styrelsemas sammansättning.Dessa rdcommmdationer avser principfirågor som rör dea närmare utformningen avsUtens styrning av affärsdrivande verksamhet, vilka är relevanU inte bara föraffärsverken utan även för bolag och andra sUtliga eller sUtligt ägdaaffärsdrivande oigan. Regeringen avser att göra m översyn av styrningen avaffärsdrivande versomhet och därvid beakta det underlag som tagits fram.Regeringen avser dock inte, som RRV föreslår, att nu ompröva behovet avaffärsveiksformm som sådan. RRV har ivea påtalat att det kan finnas skäl att samordna frågor som rörstatens ägande av bolag inom m coitral funktion i . Regeringmdelar RRVrs upp&ttning att det är angeläget att dm ägarstyming av bolag somutövas inom de olika dartemmtsområdema är samordnad. I syfte att utvecklaägarstyming«i och öka somordningm i beredning och beslut i ägarfrågor inomregeringskansliet har m in-terdepartemmtal rrensgrupp bildate vilkm inlett möversyn av dessa fiågor. Sedan översynm har slutförts, planerar regeringm atttill höstoi redovisa resulutet för . Verket hor vidare pdcat på att det föreligger oklarheter humvidaregeringois godkännande erfordras för samtliga typer av privatiseringar. RRVidrommoiderar att regeringen regelmässigt bör besluU i frågor som innebärovhändande av väsentUga tillgångar eller verksamheter t.ex. i form avförsäljning eller överlåtelse förknippat med avtal att återköpa tjänster. RRVrspåpdcande rör frågor som behandlas bl.a. i betänkandet om statliganiyndigheters avtal (SOU 1994r 136). Förslaget har remissbe-handlats och är förnärvarande föremål för beredning inom (dnr Fi94/3530).Regeringen avser vidare att uppdra åt m särskild utredare att närmare övervägabdiovet av att giom lag stärka dm rättsliga regleringm av budgetprocessen ochhur m sådan lag skulle kunna utformas. Frågan om tydliggörande avkontmsfördelning när det gäller beslut om överlåtelse av statliga tillgångar(och skulder) mellan riksdag, regering och myndighet avses att ingå i utredarmsuppdrag. MyndighetemasinterhkontroU uppvisar enligt RRV fort&rande klara Prop. 1994/95r 150brister. Som redovisats för riksdagm i årets budgeroposition anser Bilaga 1regeringen att detU fölhållande är oaccepUbelt. Regering«i avser bl.a. attgenom förordning besluU om striktare krav på införande av intem revision vid destatliga myndigheterna. Förordningm skall träda i kraft . I sammanhanget kan nSmnas att regeringen ävm uppmärksammat RRVrsiakttagelse att det finns anledning att säiskilt prioriterakontroll-fiinktioner inom transfererings- och uppbördsmyndigheter och -systemfÖr att på ett bättre sätt tillvaraU det sUtsfinansiella intresset. En allmäntsvag myndighetsbevakning av sUtens ekonomiska intressen liksom system somriskerar att leda till bidragsfusk och annat undandragande av sUtliga medel kaninte accepteras. Regeringm vill peka på att avsikten med införandet av intemrevision är att höja kvalitetm på myndigheternas egm kontroll av bl.a.medelshanteringm. Vidare genomför RRV , på regeringens uppdrag, mkartläggning av fördcomsten av fiisk med förmåner och bidrag av såväl socialkaraktär (i försU hand socialförsäkringen) som vad gällerarbetslöshetsersättning och kontant arbetsmarknadsstöd. Syftet är att kartläggafiiskets omfiittning och karaktär. Svagheter i regelsystem och dess tillämpningskall analyseras. Det finns, enligt regeringen, ett behov av att mer tematisktgå igenom samtliga berörda regelsystem och deras handläggning för att prövabalansen mellan medboigamas rättigheter och deras skyldigheter gmtemot detallmänna, hur sUtens åtagande inom respektive område formulerats och hur sUtmsmöjligheter till kontroll tillgodosetts. Regeringens åtgärder kommer att berobl.a. på resulUten av RRVrs pågående utredning. RRV pekar i sin årliga rapport också på bdiovet av en effektiviseringav myndigheternas informationsförsörjning och användning av itor-mationsteknik.Regeringen delar RRVrs bedömning. budgetproposition (prop. 1993/94rl00 bil. 1 och bil. 8)underströk dea dåvarande regeringen den offentliga sdctoms roll i utvecklingenav en eldctronisk infrastruktur för informationsförsörjning. Som utgångspunktför det fortsatU arbetet angavs också vissa riktlinjer för förvaltningmsinformationsförsörjning. En uppföljning gjordes i årets budgeroposition (bil.8) där regeringen redovisade inriktningen av ett program för att fömya denoffentliga förvaltningen giom ökad användning av informationstdcnik.Programmet syftar till att utveckla gemoi-samma strategier och stödjaer&rmhetsutbyte mellan sUtliga myndigheter, kommuner och landsting. RRVhar pdcat på behovet av att förenkla och förtydliga gällande för-fettningar somrör bisysslor. DetU gäller särskilt ansvarsfördelningrai för uppföljning ochkontroll av de anställdas bisysslor. Enligt RRVrs mming bör ett regelsystemövervägas som ger aibetsgivarm rätt att kräva att samtliga bisysslorinrapporteras. Fråganom bisysslor har nyligm behandlats i propositionen En ändrad lagstiftning försUtsanställda m.fl. (prop. 1993/94r65, bet. 1993/94r AU16, rskr. 1993/94r257).Något behov av ändringar i bl.a. reglerna om s.k. förtromdeskadliga bisyssloransågs därvid inte föreligga utan reglema fördes i sakoförändrade över till dm nya lagm (1994r260) om Prop- 1994/95rl50 oftotliganställmng. Regeringoi kommer emellertid, mot bakgrund av Bilaga 1 bl.a. RRVrs iakttagelser inom universitete- och högskoleområdet, överväga omveikete förslag i firåga om handläggningen om bisysslor bör leda till någraförändringar . Vissa frågor inom några departementsområden InomMiljödepartementets område har, liksom , inte någon myndighet fåttrevisionberättelse med invändning. Den ekonomiadministrativa koiiq>et»isenvid de granskade ndighetema är dock skiftande. Några av myndigheterna liggerlångt framme beträffende dconomistyr-ning, värderingsfrågor ochbudgetuppföljning. Bland dessa nämns särskilt SUtens lantmäteriverk ochCentralnämndm för fiistighetsdaU. Regeringen anser att myndigheterna inomområdet generellt bör arbeU vidare med att konkretisera sina veiksamhetemål ochatt utveckla presUtions- och kvalitetemått. Ett exempel härpå är det arbete somhar bedrivite i en arl>etegmpp med företrädare för SUtens naturvårdsverk,Miljödqurte-mmtet, Finansdq>aitemmtet och . Aibetegmppoihar aibetat med att göra veiksamhetemåloi för meraändamålsenliga, konkreU och mätbara. Inom område har RRV bl.a. uppmärksammat brister iden interna kontrollen, stymingm och uppföljningm, dock ej så grava att deföranlett revisionsberättelse med invändning. Departementet har som ett led idialogen om mål- och resulUtetymingen, anordnat seminarier för myndighetema ochinstitutionerna för att tydliggöra redovisningskroven infÖr den fördjupadeanslagsframställningen 1996 samt för att bereda veiksamhetemål m.m. infÖrregleringsbrevet 1995/96. RRV har i sin årliga rapport avseende Försvarsdepartementets områdebl.a. påpdcat att myndighetemas resulutredovisningar uppvisar brister ifölhållande till regeringens krav. Det är av niycket stor vikt att myndighetemasverksamhet går att bedöma på ett rättvisande sätt. ResulUtredo-visningama haren nyckelroll i detU sammanhang. Som ett led i att utvecklaresulutredovisningama så att de motsvarar regeringois krav aviserade regeringmi budgetpropositionm (prop. 1994/95r 100 bil. 5) en konferms förekonomiansvarig personal inom Försvarsdepartemmtete område. Konferensoigoiomförs i två eUpper under varm 1995. Vidare har hanteringm av förskott inomFörsvarsmaktm lyfts fram i RRVrs n4>port. Regeringen har uppmäiksammatproblemet redan i årete budgeroposition (prop. 1994/95rl00 bil. Fråganbereds inom med utgångspunktm att de kostnadersom fidler på sUten vid föiskottegivning skall beaktas till fiillo. bildades stiftelsm Riskcentmm. Stiftare var Handelskammarm iVärmland och kommim. Enligt stadgarna är Länsstyrelsm i ,SUtms och representerade i styrelsen förRiskcentmm. RRV anser att och genom sittmgagemang kringgår sUtemaktemas i olikasammanhang uttalade restriktioner rörande stiftelser. Regeringm har Prop.1994/95r 150 för avsikt att följa frågan. Även inom område har arbetet med att utvecklaresultatdialogm med myndigheterna givite hög prioritet vilket resulterat ikDnq)etensutveckIingsinsatser för handläggare, projektlagd verksamhet ochnärmare och tätare dialog med myndigheterna, främst med avseende påregleringsbrev och årsredovisningar. Departementet kommer att ge särskildprioritet åt resulutredovisningama inför näsU årsredovisnings-tillfäUe. Vad beträffer socialförsäkringsadministrationm inom Socialdepartementetsområde anser regeringen att det finns anledning att skärpa kraven påresulUtetyming och på tillsynen över hur reglema tillämpas och utvecklas. Somanförs i årete budgetproposition skall en översyn avsocialförsäkringsadministrationen göras. Ansvaret för samordning avrehabiliteringsåtgärder och insatser för att begränsa behovet av ersättning vidsjukdom och handikapp har gett socialförsäkringsverksamheten en mer sammansattkaraktär. Härtill kommer de generella kravm på uppföljning och utvärdering.Översynm utförs bl.a. mot bakgrund härav. Vidare anser RRV att försöken att styra missbrukarvården genom riktadestatsbidrag inte varit lyckosamma. Det har inte bidragit till att stimuleraöppna vårdinsatser i den om&ttning som önskate. Som framgår iSocialdqurtementete bilaga i denna proposition föreslår regeringm atthuvuddeloi av sUtebidraget till missbrukar- och ungdomsvård läggs in i det nyautjämningsbidraget till kommunema. För att behålla möjligheten att påverkautvecklingen inom dessa vårdområden föreslås att de särskilda utvecklingsmedlenfinns kvar. Dessa bör disponeras av länsstyrelsema i form av riktade bidragtill sådana verksamheter som bedöms behöva utvecklas. I RRVrs årliga rq)port avsemde område föreslårverket »tt det bör prövas om inte länU skall utgå på belopp som bidragsmottagarefelaktigt erhållit. RRV har konsUterat att återkrov på felaktigt utbetaldabidrag mdast avser kapitalbeloppet och att bidragsmottagare därför räntefrittkan förfoga över felaktigt eihållna belopp ea . Regeringen har tagit&sU på RRVrs synpunkter och för nu in regler om ränta i samtliga nyaförfettningstexter avseende bidragsutbetalningar. Inom område har RRV uppmärksammat regeringen påatt bristm på helhetssyn och samordning inom rättsväsendet kan medföra riskför ineffektiv styrning och bristfälligt resursutnyttjande. Sett utifirån ettöveigripande perspdctiv är det, mligt RRV, möjligt att betraku delar avrättsväsmdet som ett produktionssystem.