prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Underextrema år kan variationen vara större. Det finns enUgt : s bedömning en ekonomiskutbyggnadspotential av vattenkraft på ca . EmeUertid finns störte delenav potentialen inom områden som är skyddade från vattenkraftutbyggnad. Av denåtersfaende potentialen för stora kraftverk, ca , är hälften upptagen iden s.k. vattenkraftplanen. Av planens projekt har ca I TWh inte kunnatgenomföras av mUjöskäl. Regeringen har tiUsatt en uttedning.Vattendragsutredningen (M:1993) med uppgift att bl.a. pröva om även andra älvaroch älvsfräckor bör undantas enhgt namrresurslagen. omprövasbefintUga vattenkraftverk enUgt vattenlagen. bedömer att den totalavattenkraftsproduktionen under normalårsförhåUanden kommer att uppgå tiU ca 64TWh . Kärnkraftenstotala effekt uppgår tiiU ca 10 000 MW. Produktionsförmågan i de svenskakärnkraftverken är omkring . För kämkraftsproduktionen bedömer attnågot kämkraftsaggregat evenmeUt kan ha kortare teknisk-ekonomisk livslängd äntiU . Å andra sidan kan energiuttaget från de återsfaende aggregatenökas genom effektiviseringsåtgärder. EnUgt bedömning kommer kärnkraftensproduktionsförmåga inklusive risken för längre driftstopp att Ugga omkring 72TWh , vilket också är den nuvarande nivån. utgår från möjlighetentiU ökat energiuttag med oförändrad effekt genom bl.a. snabbare bränslebyte,kortare avställning för teknisk revision och längre intervaU meUanbränsleomladdningama. DenbefintUga kapaciteten i de kommunala kraftvärmeverken uppgår tiU ca 1 700 MW elvarav ca hälften baseras på fasta bränslen med en tekniskelproduktionspotential på ca 7 . Den ekonomiska potentialen beräknasvara ca . Tidpunkten vid vilken ny kraftvärme kommer in ielproduktionssystemet beror på flera faktorer, däribland värmeunderlaget,elpriset och elanvändningens nivå. Likaså har beskattningen av kraftvärmenstor betydelse. bedömer att elproduktionskapaciteten i kraftvärmen framtiU skuUe kunna öka tiU drygt . DenbefintUga industrieUa mottryckskraften har en potential på 6,5 ä , varavhälften umyttjades . Tekniska och ekonomiska skäl begränsarelproduktionen. EnUgt väntas en Uten utbyggnad fram tiU . Ienergibalansen för uppskattas det mdustrieUa mottrycket tiU 4,2 TWhvilket är en ökning med ca jämfört med dagens produktionsnivå. Vindkraftensvarade för ca . har antagit attelproduktionen från vindkraftverk ökar tiU . DenuistaUerade effekten i oljekondenskraftverk uppgår tiU ca 3 200 MW. Dettamotsvarar knappt i produktionskapacitet. Anläggningama umyttjashuvudsakUgen som reservkapacitet i elproduktionssystemet. Investeringar hargjorts i de större anläggningama för att klara av de StäUda mUjökraven. TiU år2005 antas återsfaende verk ha mUjöanpassats. räknar mte med någonutbyggnad av oljekondenskraftverk. I prognosen för uppgårkondenskraftproduktionen tiU . uppskattningar var koldioxidutsläppen från elproduktionen år1990 1,5 mUjoner ton vUket motsvarar av totalakoldioxidutsläpp. EnUgt beräkningar för har utsläppen avkoldioxid från elproduktionen ökat med ca 1,1 nuljoner ton tiU 2,6 mUjoner ton.Ökningen av utsläppen beror, enUgt , på ökad användning av fossUabränslen, som en följd av den låga kämkraftsproduktionen detta år. EnUgt NUTEKkommer koldioxidutsläppen från elsektom att uppgå tiU ca 4,9 mUjonerton vilket innebär en ökning med 3,4 mUjoner ton . EnUgt : sprognos kommer det att föreUgga behov av ytterUgare krafttiUskott på ca 5,5 TWhår 2005. Detta ytterUgare kraftbehov som krävs för art facka den av NUTEKberäknade ökade efterfrågan på el har mte beaktats i utsläppsberäkningama. 2.2.3 De energipoUtiska programmen DeenergipoUtiska programmen för omställning och utveckling av energisystemet infördes den I juU 1991. I Energfrapport har särskUt redovisat vissa verksamheter som får stöd ur Energitek nikfonden. Energiteknikfonden umyttjas för att stödja utveckling av eUer 1 9 förberedelsetiU kommersieU mfroduktion av ny energiteknik. 1994/95:100 tiUförs sammanlagt 189 mUjoner kronor . EnergiteknUcfondenmrättades (prop. 1987/88:90, bet. I987/88:NU40, rskr. 1987/88:375). Iregeringens proposition betonades behovet av en samordning av de statUgastödinsatsema för utveckling av ny mUjövänUg energiteknik. Stöd urEnergitekiukfonden skaU ges tiU projekt, vars ändamål är att utveckfa eUerförbereda kommersieU inttoduktion av ny energiteknik. Genom riksdagensenergipoUtiska beslut ändrades regleraa för fonden så att stöd ocksåkan lämnas tiU programorienterad forskning och koUektivforskning. Därigenom kanfonden komplettera energiforskningsprogrammet i den senare delen avutvecklingsprocessen. Beslutet har fått stor betydelse för användningen avfondens medel. Insatsema till sådana utvecklingsprocesser har ökat kraftigtmedan stödet tiU demonstrationsanläggningar har minskat. En minskning avanslagen tiU energiforskningsprogrammet har dessutommedfört att finansiering av vissa msatser har överförts tiU Energiteknikfonden.KoUektivforskningsprogram med en ökad tiUämpningsinrikming har på detta sättfått ökad finansiering. Stöd från fonden kan lämnas som villkorliga bidrag,bidrag, lånegarantier och I99I även som lån. Bidragsandelen frånfonden kan högst uppgå tiU , vilket innebär art aUa projekt finansieradefrån fonden är samfinansierade med organisationer eller företag. Av det hittiUsbevUjade stödet från fonden har ca 180 nuljoner kronor använts tiU demonstrationsanläggningar,ca 75 mUjoner kronor tiU pUotanlägg-ningar, ca 119 mUjoner tUI forsknings- ochutvecklingsprojekt, ca 76 mUjoner kronor tiU projekt av utredningskaraktär samtca 11 mUjoner kronor tiU metodutvecklingsprojekt. Den totala projektkosmadenför de projekt som erhålUt medel ur fonden är ca 1,8 mUjarder kronor varavfonden har bidragit med 460 nuljoner kronor. I Energirapport har valt att särskUtgranska vissa områden som får stöd ur fonden. Dessa områden är frädbränsle ochenergiodling, förbränning och förgasning, kraftvärme, vindkraft, industrieUaprocesser och flottförsök med altemativa drivmedel. Av det hittiUs bevUjadestödet från fonden har ca 57 mUjoner kronor använts tiU onuådet frädbränsle ochenergiodling, ca 75 mUjoner kronor tiU området vindkraft, ca 152 mUjoner kronortiU förbränning och förgasning, ca 36 mUjoner kronor tiU området uidustrieUaprocesser samt ca 38 nuljoner kronor tiU området altemativa drivmedel. EnUgt har fondens medel bidragit tiU art ökakunskapen på aUa de smderade områdena. Ansvaret för art sprida kunskap somgenereras i de projekt som finansieras av fonden har dcKk delvis överlåtits påstödmottagaren. konstaterar att en sådan strategi fömtsätter mycketaktiva branschföreningar eUer partners. Renussinstansema har inga invändningar mot av omstäUningsprogrammen. anser i princip att stöd tiU forskmng medför mindrerisker för negativa effekter på konkurtensen, Prop. än om stödet riktas tiUaktörer i senare och mer konkurrensutsatta led. Flera renussinstanser pekar dock på avsaknaden av en analys av saknar beskrivningar av de resultat satsningama har gett ochRPy anser att enbart behandlar frågor som rör kunskapsutveckling genom stödet och att inget sägs om konsekvensen avförskjutningen eUer om detta är en önskvärd utveckling. och Föreningen () har uppmärksammat resultatspridningen frånenergitekiukfonden i sina yttranden. Kunskapsspridningen från de projekt somfinansieras måste förbättras anser . FSE anser att det ärmycket väsentUgt att metodiken för t.ex. drift, skötsel och underhåU utvecklas. framhåUer att om vindkraftenskaU kunna ge ett mera påtagUgt bidrag tiU landets elförsörjning krävs enutbyggnad av stora aggregat och det är därför angeläget att vuidrika områdenlämpade för vindkraft markeras, som riksinttessen för energiproduktion. anser att insatser för att minskaanvändningen av fossUa bränslen friom transportsektom bör ges hög prioritet ochatt stödet tiU både energieffektivisering och utveckUng av altemativa drivmedelbör öka. Verket föreslår därför att en del av resursema avsättsför ett projekt för tekiukupphandUng av bränslesnåfa tjänstebUar. anser att biomassa bör användas på ettsamhällsekonomiskt effektivt sätt, varvid användning för fordonsdrift bör StäUasmot altemativa umyttjandemöjUgheter i samhäUet. anser attytterUgare medel bör avsättas för utveckling av kosmadsreducerande åtgärder vadgäUer gasfordon. 2.3 Programmet för efifektivare energianvändning Isamband med energipoUtiska beslut inrättades av regeringen ettenergianvändningsråd för effektivare energianvändning. Rådets uppgift är attsvara för samordningen av sektormyndighetemas verksamhet förenergieffektivisering. I mgår förefrädare för ,, , , Kommunikationsforskningsberedningen(KFB) och för byggnadsforskning (BFR). Berörda sektorsmyndigheterhar ansvar för de statUga energieffektiviseringsmsatsema mom sina områden.Härigenom kan åtgärder för att främja en god energUiushållning mtegreras medandra åtgärder inom myndighetemas ansvarsområden. har samordningsansvaretför sektormyndighetemas verksamhet för energieffektivisering. har inkommit med rapportenProgrammet för effektivare energianvändning (1994:8) med bUagor. I rapporten konstateras att den specifika elförbmkningen inom vissa energianvändningssektorer har minskat påtagligt tiU följd av insatser från programmet för eflektivare eneigianvändning. Ny energieffektiv teknik har upphandlats, spridits och kommersiaUserats mom vUctiga an vändningsområden. De utvärderingar som har gjorts visar att program- met fungerar väl. Enbidragande orsak tiU programmets positiva resultat Prop. 1994/95: IOO har enhgt rapporten varit det goda samarbetet meUan deltagande Bil. Rapporten har remissbehandfats. Några remissinstanser uttalar sig om de fiamtidaresultaten av energieffektiviseringen. Riks revisionsverket (RRV) efterlyser ensamlad ÖversUct över vad de hittiUsvarande msatsema har åstadkommit i form aveleffektivisering. BFR betonar att en större besparingspotential anges iEnergianvändningrådets rapport än vad som prognostiseras i Energirapport 1994.Svenska Elverksföreningen önskar fömtom redogörelsen av den energi- ocheffektbesparing som har uppnåtts i vissa projekt också få information om vadbesparingen har gett för samhäUsekonomiska och mUjömässiga konsekvenser. En remissammanställning finns tiUgängUg i (dnr 94/1063). 2.4 Svenska insatser i bl.a. och för energi-effelktivisering ochfömybara energislag Programmetsyftar tiU främst energieffektiviseringsåtgärder och ökat umyttjande avfömybara energislag i och och är en central del av denenergirelaterade klimatpoUtiken. I den av faststäUdaklimatstrategin framhöUs att uidustrUändema har en särskUd roU och ett särskUtansvar för att niinska klimatpåverkan. Det intemationeUa arbetet för att uppnåglobala mål för utsläppsreduktioner bör utgå från ett mtemationeUt rättvistsynsätt. Kosmadema i länder som redan genomfört långtgående minskningar avanvändningen av fossUa bränslen uppvisar jämförelsevis höga marginalkosmaderför att ytterUgare minska koldioxidutsläppen som marginalkosmademaofta är låga i länder med ineffektiv energianvändning eUer stor andelfossU-bränsle i sitt energisystem. Krav på ländema bör utformas så att åtgärderkan vidtas i samarbete som möjUggör kosmadseffektiva lösningar. I samband med om mUjö och utveckUngi undertecknades en ramkonvention om klimatförändringar. EnUgt klimatkonventionen skaU åtagandena motklimatförändringar kunna vidtas gemensamt av konventionens parter håUs den första s.k. partskonferensenmom ramen för klimaticonventionen. Konferensen kommer bl.a. behandla frågor omåtaganden och kriterier för s.k. joint frnplementation (gemensamtgenomförande). har i sm årsredovisning 1994/95 redovisat än 30 energiprojekt i främst BaltUaim inletts. TUl dominerande del utgörsdessa projekt av konvertering från oljeeldade tiU biobränsleeldadeanläggningar. Infresset för delfagande från främst de baltiska statema harvarit stort. Bioenergiär den fömybara energikäUa som har den ojämförUgt största 122 potentialentiU en ökad produktion av värme och el i det svenska energi- För att dennapotential skaU kunna umyttjas på ett kosmadseffektivt sätt är det angelägetatt på oUka sätt främja en utveckling som sänker kosmadema för framtagning avbiobränslen och för effektiv och mUjövänUg omvandling av biobränslen tiU värmeoch el. Det statUga stödet tiU forskning och utveckling innefattar tiUförsel avbiobränslen producerade på och skogsmark. Omvandlingen stöds genomforskning och utveckling av ny och bättre teknik inom olika storleksområden,från vedpannor och vedkaminer för viUabmk tiU kraftvärmeverk som skaU försörjastörre sfader med värme och el. Vidare stöds forskning om ny teknik förproduktion av etanol från ceUulosarika råvaror. är världsledande inomdessa områden. Svenska forskare deltar i stor utsfräckning i forskningsprojektsom finansieras inom EU:s forskningsprogram. Det mtemationeUa intresset fördenna forskning ökar som ett resultat av bl.a. sttävandena mot en håUbarutveckling och en anpassad Uvsmedelsproduktion i industriländema. 1994/95: BU. 2.6.1 De energipoUtiska programmen Regeringensbedömning: De energipoUtiska programmen bör i stort sett fortsätta i enUghetmed energipoUtiska beslut. Flertalet program avslutas den 30 juni1996. DeenergipoUtiska programmen har pågått under av denprogramperiod som inleddes . När det gäUer programmet föreffektivare energianvändning, som har förlängts t.o.m. /98,återstår halva programperioden medan utveckUngs-och demonstrationsprojektrörande användning av alteraativa drivmedel avslutas redan den 1 juh 1995. visar att uitresset ärstort för stödsystemen för främjande av energiteknisk utveckUng och uittoduktionav ny energiteknik. De medelsramar som avsattes för investeringstödetför biobränslebaserad kraftvärme och småskaUg solvärme är redan heltintecknade. Energikommissionengranskar nu bl.a. de energipoUtiska programmen. Syftet med granskningen är attanalysera behovet av förändringar och ytterUgare åtgärder. Därför finns ingenanledning att nu genomföra några större förändringar av de energipoUtiskaprogrammen. EnaUtmer effektiv energianvändning och en ökad energihushållning ärfömtsättningar för att vUctiga energi- och mUjöpoUtiska mål skaU kunna Riksdagsbesluten år1991 om riktlinjeraa för energipoUtUcen samt Prop. 1994/95:100 år 1993 omåtgärder mot klimatpåverkan är vUctiga utgångspunkter för Bil. 13 de StatUgaenergieffektiviseringsinsatsema. Energihushållnings-programmet omfattar entotal medelsram på 911 mUjoner kronor och syftar tiU att öka kunskapen om ochstimulera marknadens intresse för ekonomiskt motiverade energieffektiviseringsåtgärder. Teknikupphandling av energieffektiva produkter ochprocesser är det dominerande frislaget i programmet. Sammanlagt har 750nuljoner kronor avsatts för detta stöd . har lämnatstöd tiU upphandlingar mom ett antal produktområden, t.ex. vitvaror, belysning,fönster, datorskärmar och elbUar. Programmet för effektivare energianvändning skaUenUgt beslut löpa t.o.m. . Programmet bör fortsätta mednuvarande omfattning och inriktning. Anslagsfrågan behandlas under anslaget E6. Vissa åtgärder för effektivare användning av energi. StödettiU kraftvärmeprcxiuktion med biobränslen Förstödet tiU kraftvärmeproduktion med biobränslen avsattes i 1991 årsenergipoUtiska beslut 1 000 mUjoner kronor. Stödet administreras av ochkan lämnas fr.o.m. den 1 juU 1991. Medlen anvisas med 200mUjoner kronor . 1990/91:88 framhöUs att det frånprincipieUa utgångspunkter är rimUgt med ett energiskattesystem i vilketskatten på fossUa bränslen är beroende av de utsläpp förbränningen ger upphovtiU, men oberoende av tiU vad energin används. Sådana beskattningsprinciperskuUe dock höja totalkosmaden för den elintensiva industrin. Det betonades atti avvaktan på en intemationeU samordrung av åtgärder mot koldioxidutsläppmåste andra styrmedel än koldioxidskatten umyttjas för att främja de fömybaraenergislagen och kraftvärmen. Mot denna bakgmnd förordades ett stöd tiUinvesteringar i biobränsleeldade kraftvärmeverk. Den totala ramen på 1 (X)0 mUjoner kronor är redannu tagen i anspråk eUer mtecknad genom beslut av . Någon ändraddisposition är sålunda uite aktueU. Anslagsfrågan behandlas under anslaget E 7.Insatser för ny energiteknik. StödettiU investeringar i vindkraftverk Förstödet tiU vuidkraft avsattes energipoUtiska beslut 250 mUjoner kronor. Medlen utbetalas från anslaget Insatser för ny energitek nik. höjdes stödnivån från högst tiU högst av frivesteringskosmaden (prop. 1992/93:99, bet. 1992/93:NU20, rskr. 1992/93:137). beslutade om ändrade riktiinjer för vmdkraftprogrammet. De nya riktlinjema mnebär att medel tiU viss del skaU användas för uivesteringstöd tiU vindkraft, teknikutveckling och forskning avseende vmdkraft. Vidare bör teknUcupphandling kunna 124 umyttjasinom vissa gränser inom ramen för investeringsbidraget. faU teknikupphandlingtiUämpas bör stödandelen utgöra högst av Prop. Medelfrån investeringsprogrammet får numera Bil. även disponeras förtekniska utvärderingar av de anläggningar som har erhåUit stöd samt i vissafkU för rådgivningsverksamhet. skaU enUgt 1991 årsenergipoUtiska beslut avslutas den 1 juU 1996. finns ingen anledningatt genomföra några förändringar i programmet Anslagsfrågan behandlas under anslaget E 7.Insatser för ny energiteknik. StödettiU mvesteringar i solvärmeanläggningar Förstödet tiU mvesteringar i solvärmeanläggningar avsattes 50 mUjoner kronor i1991 års energipolitiska beslut varav 25 mUjoner kronor tiU anläggningar ibosfader utbetalas från anslaget E 7. Insatser för ny energiteknik. ansvarar för stöd tiU solvärme i bosfader.NUTEK ansvarar för stöd tiU solvärmeanläggningar inom andra användningsområden. har vid några tUIfaUen tiUfört ytterUgaremedel för solvärme i bosfader. Sammantaget uppgår ramen för tiU 42,5mUjoner kronor . SamtUga medel är redan intecknade.Beviljade bidrag omfattar mstaUation av drygt 32 000 m solfångare. Detmotsvarar en årUg värmeproduktion på omkring . Infresset för stöd tUl storskaUg solvärmeteknik harvarit Utet. De medel som tidigare anvisades fr.o.m. /94 skaUöverföras tiU EnergiteknUcfonden för utveckUngsmsatser avseende storskaUgsolvärmeteknik. föreslår i sm anslagsframstäUan att 30mUjoner kronor skaU anvisas för stöd tiU solvärme i bosfader för det /96. Detta är en ökning med 18 nuljoner kronor jämfört medföregående år. Programmet skaU enUgt energipoUtiskabeslut avslutas den 1 juU 1996. Det finns därför mgen anledning att genomföranågra förändringar i programmet . Anslagsfrågan behandlas under anslaget E 7.Insatser för ny energiteknik. Stödlänmas ur EnergiteknUcfonden för att utveckla eUer förbereda kommersieUuittoduktion av ny energitekmk . EnergiteknUcfonden tiUförs fr.o.m. budgetåret1993/94 medel som motsvarar per kubUcmeter olja av koldioxidskattenpå oljeprodukter. Dämtöver har fonden, enligt energipoUtiska beslut,årUgen tiUförts 110 mUjoner kronor dvs. tiU utgången av den 30juni 1996. INUTEK:s prognos för väntas transportsektom öka sm andel 125 Med hänsyn tiU att det nästan uteslutande rör sig om fossUa bränslen kommertransportsektom enUgt prognosen att svara Prop. 1994/95:100 för en stor delav oljeberoendet och mUjöbelastningen från energian- Bil. Motdenna bakgmnd finansieras tre program som avser energirelaterad fordons- ochdrivmedelsutveckling m.m. EnUgt energipoUtiska överenskommelse pågårett program för utvecklings- och demonstrationsprojekt rörande användning avmotoralkoholer. I enUghet med beslutet har sammanlagt 120 mUjoner kronoranslagits . Det klimatpoUtiska beslutet år 1993mnefattade inom energiområdet ett treårigt program för en fortsatt utvecklingoch teknikupphandling av nuljöanpassade fordon. har hittiUs anvisatsammanlagt 30 nuljoner kronor för de två budgetåren 1993/94 - 1994/95.KUmatbesIutet mnefattade dessutom ett treårigt program företanolproduktion ur skogsråvara. har hittiUs anvisat sammanlagt 30mUjoner kronor tiU programmet under anslaget E 10. Bioenergiforskning för detvå budgetåren 1993/94 -1994/95. Även för /96 avses 15 mUjonerkronor på anslaget E 10. Bioenergiforskning komma att disponeras för finansieringav det ttedje och avslutande året av etanolutveckUngsprogrammet. Med hänsyn tiU den ansfrängda budgetsimationenkommer EnergiteknUcfonden inte att tiUföras några medel utöver dem somomfattas av energipoUtiska beslut och de medel som motsvarar 10Icronor per kubUcmeter olja av koldioxidskatten på oljeprodukter. Av StatsfinansieUa skäl kommer därför programmenatt behöva krympas något som vissa omprioriteringar kommer attvidtas. Regeringen avser att återkomma tiU denna fråga i årets kompletteringsproposition. Utöver de justeringar som föranleds av denansfrängda budgetsimationen, finns det frite anledning att göranågra förändringar vad gäUer den allmänna inriktningen av verksamheten momramen för EnergiteknUcfonden. Frågan om den fortsatta verksamheten fårövervägas i samband med ställningstagandena tiU EnergUcommissionens förslag.Anslagsfrågan behandlas under anslaget E 8. Bidrag tiU Energiteknikfonden. 2.6.2 Ny teknik för elproduktion med biobränsle, m.m. Somen följd av energipoUtiska beslut anvisades fr.o.m. /93för en femårsperiod sammanlagt 625 mUjoner kronor för UtveckUng av ny teknikför elproduktion med biobränsle. Medlen fördelas av Programstyrelsen förfrämjande av biobränsleanvändningen. Regeringen beslutade den 2 december 1993bemyndigade Program-styrelsen att disponera medlen också fördemonstrationsanläggningar för produktion av etanol ur ceUulosarika råvaror.Projekt med stöd av anslaget beräknas starta i större omfattning under senaredelen av femårsperioden. Det finns därför mga skäl att föreslå några ändraderiktlinjer för programmet. 2.6.3 Svenska uisatser ibl.a. och för energieffektivisering och fömybara energislag 1994/95:100 BU. Regeringensbedömning: Insatsema under nästa budgetår kan finansieras genom befintUgamedel. Programmet bör främst inriktas mot energieffektiviseringsåtgärder ochökat umyttjande av förnybara energislag i och . Kraven påuppföljning och utvärdering kommer att ses över. Riksdagenanvisade 45 nuljoner kronor på tiUäggsbudget för /93 (prop.1992/93:99, bet. 1992/93:JoUlI, rskr. 1992/93:138) för att stödja ettmUjöanpassat energisystem i . beslutade (prop.1992/93:179, bU.4, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361) om ett program medsyfte att bidra tiU främst energieffektiviseringsåtgärder och ökat umyttjandeav fömybara energislag i BaltUcum och . För /94anvisades 95 nuljoner kronor och för /95 87,5 mUjoner kronor.Stödet administreras av . Återsfaende medel uppgick tiU 88,6 mUjonerkronor uiför /95. Av dessa var 33,4 nuljoner uppbundna medel.Således fanns 55,2 mUjoner kronor disponibeU utöver detbelopp på 87,5 nuljoner kronor som anslagits för /95. Programmet kan ses som en möjUghet för attmom ramen för klimatkonventionen genomföra åtgärder i andra länder för attbegränsa utsläppen av koldioxid. Genom programmet får praktiskaerfarenheter av gemensamt genomförande, vilket är av värde i det kommandeförhandlingsarbetet inom klimatkonventionen. MöjUgheten tiU gemensamtgenomförande är vUctig för att kraven på kosmadseffektivitet i kUmafatgärdemaskaU kunna tiUgodoses. IntemationeU samverkan för att uppnå kosmadseffektivitetär av stor betydelse för , eftersom de svenska utsläppen av koldioxid istort sett har halverats och margmalkosmadema förytterUgare utsläppsminskningar i är höga. Som en jämförelse kan nämnasatt utsläppen av koldioxid från energisektom per capita i varmer än dubbelt så stora som de i . InsatsemaskaU enUgt uttalande pågå . Det rådande statsfinansieUaläget gör nu emeUertid att programmet enUgt regeringens bedömning inte börtiUföras ytterUgare medel. Regeringen anser dock att det är möjUgt att på basisav återsfaende medel driva programmet vidare under /96. Stödetges tUl största del i form av lån som skaU återbetalas och lönsamheten iprojektverksamheten är gcxl. Därför bedöms att medel kommer att återförasanslaget med början under senare delen av budgetperioden. Regeringen kankonstatera att verksamheten hittiUs främst inriktats mot konvertering avoljeeldade anläggningar tiU biobränsleeldade anläggningar.