prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — En satsning påflera lokda slakterier skulle underlätte genom att minska Bilaga 9 behovetav fransporter. I det fortsatte arbetet med en svensk sekiorplanbör diskussionen utgå frän enönskvärd cxUingsvolym. Utifrån denna kan mål läggas fast för den geografiska spridningen, inrikmingen på verksamheten cxhdel fortsatte miljöarbetet samt därpå följande investeringsbehov. OcUingenav sätlfisk är ert viktigt inslag i svensk strukturpolitik. Betydande ul-säimingar sker av framför allt de för yrkesfisketViktiga artema lax cxh ål. Ul-sättningamasker huvudsakligen dl följd av vattendomar. Övriga utsättmngar har framför dit finansierats medprisregleringsmedel. I cxh med prisregleringssystemets upphörande saknar den senare verksamheteni princip finansiering /95. Med hänsyn tUl utsättningamas betydelse för svenskt fiske är det därför av storvikt att denna verksamhet kan erhålla medfinansiering frän EG. Detlämnas inget statligt stöd till anläggningar i fiskehamnar. Kommunalt stöd finns dock. Vid ett medlemskap finnsdet möjlighet tiU medfinansieringvid investeringar i hamnar. Dessa satsningar bör i första hand ske i de omräden som är viktigalandningsplatser cxh har naturliga föratsättningar att utveckladistributionen. Vissa investeringar kan emellertid behövas även i de mindre hamnama för att behällalandningsplatser för det småskaliga fisket. Utvecklingen mot RSW-tankar och containrarställer större krav på hamnensutformning. Det är cxkså viktigt art landning och lossning kan ske under goda arbetsvillkor. Vidare måste den landadefisken hällas kyld i väntan pä fransport.Kvalitet är en viktig faktor dä svensk fisk skall konkurrera med såväl övriga länders fiskprodukter som andrajämförbara livsmedel. Tidigarefanns del i möjligheter för beredningsindusttin an få subventioneradefiskberedningslän. Vid ett medlemskap kommer det att finnas möjlighet att erhålla sådant stöd, under såväl mål 5asom under antingen mål 2 eller 5b (se nedan). Ett medlemskap innebär avsevärcfa fördelar försvensk beredningsindusoi dels i formav fri handel, dels genom tiUgång till EG:s oUka former av investeringsstöd. Sedanår 1973 har det rått en snedvriden konkurrenssituation för svensk Prop.1994/95:19 beredningsindusoi. EU har haft frin tillttäde till den svenskamarknaden me- Bilaga 9 dan svenskafiskprodukler mötts av restriktioner pä EU-marknaden. Situationen har letttill att många företeg, i synnerhet de större, har koncentterat sina investeringar till anläggningar inom EU cxh attsvenska säljbolag i stor utsfräckning har försetts med produkter fiinprcxluktionsenheter inom EU. Vid ett mecUemskap kommer emellertid dessaskillnader i handelsviUkoren attupphöra. Ökade exportmöjligheler kan ge slörre volymer cxh slordriftsför-delar. gynnar svenskt fiske och svenskakonsumenter. En mycket stor del av den svenska industtins ochhandelns råvara tas från svenska landningar. En viss del av råvaran mästeemellertid importeras bl.a. beroendepä svackor i den svenska rävaraiUlgången. Handeln och beredningsindusttin bör därför bendctes som självständigadelar inom den svenska fiskerinäringen. I en svensk strakiurplan är det viktigt attsatsningama inom beredningsindusttin koncentreras till sådana områden där detredan i dag finns en antel utvecklingsbarabäde Slörre cxh mindre företag, bl.a. för an ha närhet till yrkeskunnande och fransportmöjUgheter. En stor del avinvesteringama torde komma an avseåtgärder för att tillmötesgå konsumentens ökade krav på kvalitet ochcUversifierad föräding. stöds säväl konsumentfiimjande som exportfrämjande åtgärder med särskilda medel. Inom ramen för EG:s strakturpolitikför fisket utgör stöd för marknadsätgärderert viktigt medel för att främja fiskerinäringens utveckling. Härigenom kommer de svenska ansnlingningama pådessa båda områden att kunna öka. avser att även i fortsätmingen satsa päkonsumentfrämjande åtgärder, bl.a.vad avser sill cxh sillprcxlukter. Det finns framtagna prcxlukter baserade pä sill, men det krävsmarknadsföringsinsatser för att skapa en avsättning för dessa. Även för andra fiskprcxlukter, inte minst fränvattenbraket, krävs satsningar förart öka avsättningen säväl inom som utanför . Marknadsföring bör kompletteras med ätgärder föratt tillförsäkra konsumenten tillgäng till färsk fisk året om. Genomförbätttade förpackningsteknikerskulle fisken kunna saluföras färsk cxh styckad i butiksdisken i likhet medflertalet köttprodukier. Somframgår av avsnitt 2.6 varierar EG:s bidrag beroende på vUken typ av insatser som avses. Det är först när en sekiorplanhar utformats som det med större säkerhet gär att ange dels stödets totala omfattning, delsfinansieringen Prop. 1994/95:19 via svenska statsbudgetmedel cxh EG:sfonder. Med utgångspunkt i cfagens nivä pä det statligastödet till fisket bör det ur EG:sfonder ställas medel till svenskt förfogande motsvarande 8 miljoner ecu. Del som dä avses är det stöd som kan finansierasvia FIFG cxh Pesca (se vidare avsnitt 2.8). Vid ett EU-mecUemskap krävs emellertid särskildainsatser som syftar till att uppfyllakrav som medlemskapet ställer pä fisket genom installation av RSW-tankar eller containrar. Dessa insatser bidraräven tiU att höja kvditeien pä fisken txh därmed stärka det svenska fisketskonkurrenskraft. För detta ändamål bör ärligen avsättasunder en trcärspericxl. Därigenom bör krav ställas på EG om insatser undersamma pericxl med 3 miljoner ecu . 2.7 Övriga strukturpolitiska mål Som mål 2 definieras en omstrakturering av regioner eller delar av regionersom påverkas aUvarligt avindustriell tUlbakagång. Mål 2-stöd finansieras ur regional- och scxialfondema (ERDF cxh ESF).Medfinansieringen frän EG är maximdt . I dessa regioner finns det möjlighet att fä stödför projekt som syftar tUl att bibehållaeller utveckla sysselsättningen inom fiskerisektom. Ätgärder som kan bli aktuella är i huvudsak sådanaförbättringar av infrastrukturen som un-deriätiar för näringsidkare attutöva sin verksamhet. Mål5b syftar till att underlätta strakturomvandlingen på landsbygden i omräden som står utanför mål 1 cxh mål 6.1 juli 1993ändrades urvdskriteriema för att fä5b-stöd (rådets förordning (EEG) nr 2081/93 av om ändring av förordning (EEG) nr 2052/88 omsfrukturfondemas uppgifter och effektivitetsamt om samordning av deras verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andrabefintiiga finansierings-organsverksamheter) bl.a. med anledning av de scxicxkonomiska problem som översynen av den gemensamma fiskeripolitUcentorde komma att orsaka i vissa kusfregioner. De grandläggande kraven för att erhålla 5b-stödär a» regionen har en låg socioekonomiskutveckling beräknat som BNP per invånare cxh att regionen däratöver uppfyller minst tvä av kriteriema högandel sysselsatte inom jordbraket, låg inkomst från jordbraket resp. lågbefolkningstäthet eller avfoUc-ning. Stöd kan lämnas även till andra områden, t.ex.till öar och omräden på fast- Prop. 1994/95:19 landet som har ett perifert läge i förhållande till större centta samttill regioner Bilaga 9 däromstraktureringen av fiskerisektom får en stor socicxkonomisk inverkan. Fiskerisektom har ingen särskild fond ur vilkenmedel till 5b-stöd lämnas. Deninordnas under 5b-siödens övergripande finansieringskällor, i huvudsak jordbraksfondens (FEOGA) utvecklingsdel. Även denregionala fonden (ERDF) och densociala fonden (ESF) kan beröras (jfr. avsnittet i jordbraks-delen där5b-områdena i redovisas). En viktig del i svenskt yrkesfiske är detsmåskaliga kust- cxh insjöfisket. Detär i många faU beroende av kompletterande verksamheter såsom jordbrak cxh turism. Inom ramen för mål 5b finns detmöjligheter an fä stöd för åtgärdersom syftar tiU att uppnå cUversifiering, särskilt sådana åtgärder som leder tiUkombinationsverksamheter eUer dtemativa inkomsdcällor. Exempel på sädana satsningar är en utvidgning avverksamheten till vidareförädling.En framgångsrik förädling cxh marknadsföring är dessutom ofta knuten till ökade inkomster från mrismen. En annanform av diversifiering är övergångfrän tracUtionellt fiske till ocUing av fisk. Genom en ökad utsätming ökar föratsättningama för ett atttdcrivtsportfiske cxh därmed turistinkomsterna. Medanledning av förhållandena i de nordiska kandidatiändema har ett nytt mål för EG:s sfruktur- och regionalpolitikformulerats, nämligen mål 6. Grandkriterietför att omfattas av detta mål är att regionen är glest befolkad. Stöd lämnas inom fiskerinäringen till samma slagsprojekt som under mål 5a menmedfinansieringsgraden från EG är högre. 1 anslutningsfördraget har Kdix cxhHaparanda kommuner samt inland klassificerats som mål6-omräden. 2.8 Kommissionsinitiativ - Pesca Rådetsförordning (EEG) nr 2082/93 av den 20 juU 1993 (om ändring av förordning (EEG) nr 4253/88 omtillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 om samordningen av de olika sirakturfondemas verksamheter dels inbördes, dels med Europeiskainvesteringsbankens och andra befintliga finansieringsorgans verksamheter)innehåller regler om kommissionsinitiativ. För åtgärder som är av särskilt infresse för gemenskapen kankommissionen beslute om att föreslåmecUemsstetema att de lämnar in ansökningar om stöd. Pä grand av att fiskerisektom är sä splilttad , med undantag för mål 5a-fiske,svårigheter att dra nytta av gemenskapens strakturella stöd. Mot dennabakgrand beslutede kommissionen an införa ett s.k. kommissionsinitiativ för omstraktureringen avfiskerisektom, kaUat Pesca. Pesca skallutgöra ert komplement till de stöd som kan erhållas under mål 1-6. Den strakturella krisen inom fisket, främst orsakad av överkapacitet,har Prop. 1994/95:19 medfört storaproblem för hela fiskerisektom. Pescas målsätming är att möjlig- Bilaga 9 göra omstrakturering och underlätta de ekonomiskacxh scxida konsekvenserna samt att bidra till cUversifieringen av sektom genomatt utveckla ny sysselsättning. Pesca är i huvudsak avsert för omräden somsorterar under mål 1, 2 cxh 5b. Dock kan av de medel som står tillförfogande användas utenför dessaomräden. Inom ramen för Pesca kan bidrag lämnas till offentliga organ och enskilda personer som kan bidradirekt till diversifieringen saml till fiskare cxh andra som arbetar inomfiskerisektom. En rad olika ätgärder kan stödjas, nämligen - diversifiering av verksamheten i området (t.ex.utveckling av fiskehamnar för nyaändamål, såsom turism eUer nystartande av företag), - administrativa tjänster (t.ex. utbUdning avseendemarknadsföring, förvdt-ning cxh ny teknologi), - bibehållandeeller skapande av arbetstillfällen (t.ex. utvidgning av fiskamas yrkesmässigakunskaper eller omskolning), - finansiella tjänster (an underlätte tillträdettill kapitalmarknaden för mindre företeg, i huvudsak genom att lämnagarantier), - särskilda projekt av dlmänt eller intemationelltintresse inom fiskerisektom (t.ex.pUotprojekt för resursförvaltning eller kvalitetsförbättringar), - prcxiuktiva investeringar i sektom (såsomutveckling av marin turism). Pescakommer att finansieras gemensamt av medlemsstaten, gemenskapen Reglema för medfinansiering är samma som gäller för söiik-urfondema (FEOGA, ERDF och ESF), dvs. högst 50 %från EG i omräden som står utenförmål 1 cxh mål 6 samt som en generell regel nationell offentlig finansiering. Det totda bidragettill Pesca frän EG är 250 miljonerecu för pericxlen 1994-1999, varav 125 miljoner ecu har avsatts för mål 1-omräden. 3 Skogsbruk Prop. 3.1EU:s skogsstrategi och regelverk InomEU finns inte någon gemensam övergripande skogspoUtik som t.ex. för jordbruk cxh fiske. betyder dcxk inte attdet helt saknas en poUtik inom skogsbruksområdetSkogsbruksfrågor hanteras bl.a. inom industri- cxh mil-jövärdsdirektoraten men främst inom jordbrukscUrektoraiet.Bland de nuvarande mecUemsländemaär synen på skogsnäringen och skogspoliiUcen samt skogens roll i samhället mycket skiftande. Degemensamma skogsfrägoma harhuvudsakligen med landsbygdsutveckling att göra cxh befraktes som en del avjordbrakspolitiken. Den harmoniserade lagstiftningen inom skogsbraket är av blygsam omfatming cxh gällerförsäljning av växtmaterid, skydd motskadliga organismer och virkesmäining. Stora delar är föråldrade. Lagstiftningen kom till under 1960-idet cxh början av1970-tdet cxh är under omarbetning. Inom ramen för den gemensamma jordbrakspolitUcen,CAP, fastställdes ett skogligt aktionsprogram. Stor vikt fästs vidgemensamma, fram-älsyftande åtgärder av karaktären att samla och spricfakunskap om skogliga förhållandensaml förbätfra skyddet mot luftföroreningar och skogsbränder. En stående skogskommitté har bildats somkommissionen kan konsultera i frågorsom rör skogsbraket. Kommittén är beslutande i frågor om stöd till brandskydd och övervakning. Kommittén skallfrämja en nära samarbete mellan medlemsstetema cxh kommissionen i fråga omskogliga ätgärder inom ramen förjordbrakspolitiken saml främja en ulvecklingspolicy för landsbygden. Medlemmama skall hälla varandra underränadeom tUlstånd, utveckling cxh poUtikinom den egna nationen. YtterUgare områden som tes upp i skogsprogrammetär - rekonstruktion av nedbränd skog cxh projekt förbrandbekämpning cxh brandskydd, - rationdisering av fastigheter, - diverse stöd till anläggning av skogar cxh vägar,tiU erosionsskydd, till information och rådgivning, till skogsägareföreningarsamt till viss förädling och upparbeming. Vidare har kommissionen utarbetat enskogssfrategi som ansluter till den gemensamma jordbrakspolitiken. Därframhålls särskilt att ländemas skogs-poUtUcskaU respekteras och att strategin skaU ses som en komplement tiU den nationeUa poUtiken. Innehållet i sfrategin är förnärvarande - att arbeta för att skogssektom inarbetas iplanering av markanvändningen sä attden kan bidra tiU landsbygdens framtida utveckUng, - an skapa en rimUgt säker dlgäng pä frä inom EU, - att bidra tiU an bevara och förbättra miljön, - att ge skogssektom en egen dynamUc och se tillatt den bätfre fyller sina funktioner. - an säkra skogsbeståndet och skydda det fränangrepp, Prop.1994/95:19 - att utveckla skogens roU som en naturligrekrearionsfomi. - att hjälpa tiU att utveckla några av världens mesteftersatte omräden främst i utvecklingsländema. EU:scUrektiv för skogsfrö cxh skogsplantor reglerar handel med skogsod-lingsmaterid internt cxh externt cxh i vissutsfräckning även skogsocUings-materidetskvaUtet i samband med handel. Under begreppet handel inkluderas t.ex. varors fria rörlighet, krav på dokumentationcxh märkning cxh krav pä ett konax)llsystemsom kan garantera materialets äkthet i hela kedjan från kon-plockning cxh klängning till avsdu till konsument.Direktiven tillkom under 1960-tdetcxh början av 1970-tdet. De grancUäggande direktiven pä området är - rädets direktiv /404/EEG av onthe marketing of reproductive material, - rådets andra direktiv /445/EEG av den 26 juni1975 med ändring av 66/404, - rädets direktiv /161/EEG av onextemd quality standards for forestreproductive material marketed widiin die community. Skogsodlingsmaterial indelas, när det gäller dengenetiska beskaffenheten, i grappema utvalt material och testet material.Skogsodlingsmaterial i handel måstetillhöra någon av dessa kategorier. Användningen av själva materidet ärinte reglerad. För gcxlkännande av utgångsmaterial, dvs.enskilcfa bestånd eller planlager,anges deteljerade krav. Härkomstomrädena skall avgränsas. Varje enskUt medlemsland skall officiellt gcxlkännautgångsmaterial och upprätta en förteckning över gcxlkänt sådant. Även när det gäller skogscxilingsmateridets ytfrekvalitet finns vissa regler. Frönfär inte säljas om de inte uppfyUer kraven för EG-standard vad gäller renhet cxh materidtyp. Plantor kan men mästeinte säljas som EG-standard. EU ställer vidare krav på an mecUemsstatema skdlha ett konfrollsystem som garanterar - art utvdt och testet material uppfyller EG:skrav, - att bara officiellt godkänt, utvdt eller testetmaterid säljs, - att frön och plantor inte blandas ihop undertransport och alt de produceras och identifieras under vissa angivnanormer, - an frön och plantor säljs med en åtföljandeidentifikationshandling samt att officiella handlingar upprättas videxport, -att med minst stickprov konfrolleraatt frön och plantor uppfyller EG:s kvalitetskrav cxh kraven på dokumentation när de skall säljas som 'EG standard". 7Riksdagen 1994/95. 1 saml Nr 19. Detär möjligt att begära cUspens från c ;ssa regler vid t.ex. brist pä frö men Prop. 1994/95:19 det är besvärligtoch tidsödande. Det är kommissionen som lämnar dispens Bilaga 9 efter ansökan frän ett medlemsland.Ansökningama behandlas vid ärUga förhancUingar. SkogscxUingsmaterial från fredjeland fär barasäljas inom EU om landets konfroUsystemuppfyller EG:s krav cxh om materidet samticUgt har tilldelats EG-stetus eller dispens lämnas. Material somexporteras till fredjeland behöverdäremot inte uppfyUa EG:s krav på kategorier eUer kvditet. InomEU brinner ca 500 000 ha skog. Del är främst i som skogsbrand är ett aUvarligt problem. För attreducera antdet bränder och storleken pä de brända områdena finns ett särskilthandlingsprogram. MecUemsländemaskall klassificera sina skogar efter brandrisken i fre klasser. Hög-riskomräden, mediumriskomräden där risken förbrand inte är permanent eller cyklisk men ändå ett betydande hot motskogsekosystemen samt lägriskomrä-den.Kommissionen gcxlkänner ländernas klassificering. För hög- och mediumriskområdenskall medlemsländema upprätta cxh sända brandskyddsplaner till kommissionen samt information om vilkaåtgärder som har vidtagits och effektema av dessa. Ärlig statistik överskogsbränder skall cxksä insän-cfas.EU kan delfinansiera förebyggande ätgärder cxh uppbyggnaden av informationssystem om skogsbrandfrågor med resp. 50, 30och i de olika riskområdena. Brandfrekvensen i EU är mycket högre än iSverige. EU stöder i första handätgärder i högriskomräden i sydeuropeiska länder inkl. södra . Reglema finns i rädets förordning (EEG) nr2158/92 av on theprotection of the community's against fire cxh kommissionens föronlning (EEG) nr 1170/93 med riktiinjer till2158/92. InomEU finns ett direktiv som rör virkesmätning, nämligen 68/89/EEG rådetsdirektiv av on the approximation of the laws of the memberstates conceming tiie dassification of wcxxl in the rough. Direktivet innehåller regler för mätning cxh klassificeringav virke och hela ttädstam-mar. Ireglema beaktas inte virkets eller stammamas lämplighet för en viss ämnad förädling. Del fär inte finnas nägonnationell lagstiftning inom direktivets omräde. I kapas fräden eller stammarna i sambandmed avverkningen till stockaravsedcfa cxh lämpliga för skilda användningsområden. Mätmetcxlema är i hög grad kopplade till att, utöver mätning avvolymen, gradera virkets lämplighetför avsedd föräcUing. Motsvarande reglering saknas som nämnts i EG-direktivet Statistik om skogsbruk Prop.1994/95:19 Bilaga 9 Som ett led i uppföljningen av EG:sskogsförordningar cxh ett underlag för hanteringav skogsfrägor har det inrättets ett europeiskt skogligt informationssystem, EFICS. Reglema om dette finns i rådetsförordning (EEG) nr 1615/ 89 av den29 csteblishing a european forestry information and communication system (EFICS). Avsikten är att cfataom skogssektom cxh dess utvecklingskdl samlas in, samordnas, standardiseras cxh behandlas för att underlätte genomförandel av de gemensamma reglema.Systemet skulle ha varit operativt men är ännu inte fulltgenomfört. Genom beslut i rädet den 24 febraari 1994 har tiden för uppbyggnadenav systemet förlängts med tiU . Vissafrågor rörande inventering av skogsskador cxh tillstånd i skogsmarken regleras i rådets förordning (EEG) nr 1696/87 avden . Invente-ringamaöverensstämmer inte helt med dem som tillämpas i . Isamband med CAP-reform beslutades, föratom de marknadsreglerande åtgärdema, om kompletterande ätgärder isyfte att minska överskons-prcxluktionen cxh nä en slörre flexibilitet inomjordbmksföretagen. Bland de kompletterandeåtgärdema ingick ett program för stöd till skogliga ätgärder inom jordbruket. Detta regleras i rädetsförordning (EEG) nr 2080/92 av instittiting a Community aidscheme for forestty measures in agriculture.Stödprogrammet är obligatoriskt för mecUemsländema. Medlemsländema skdl genomföra stödprogrammet med hjälp avnationella eller regionala flerårigaprogram. Dessa liksom annan befintiig eller planerad lagstiftning som behövs för genomförandet av förordningen skdllämnas till kommissionen för gcxlkännande. EU delfinansierar av kostnademaför programmen i s.k. mål 1-regionercxh i övriga områden. Andra nationella stöd är tillåtna sä länge stetsstödsreglema i respekteras. Syftet med förordningen är att understödja deförändringar som införts inommarknadsordningaraa inom jordbraket, bidra till en förbättring av skogstillgångarna, bidra till driftsformer pålandsbygden som är bättre mil-jöanpassadesamt bekämpa växthuseffekten cxh absorbera koltUoxid. Dessutom skallförordningen främja äterplantering av skog som ett dtemativt användningssätt av jordbraksmark cxh bidra tillutvecklingen av den skogliga aktivitetenhos jordbrakama. Förordningen reglerar de olika typer av stöd som ärtillåma. Stöd fär lämnas till beskogning av jordbraksmarkcxh beständsvärdskost-nader under enperiod på fem är. Även mark som tagits ur livsmedels- produktion räknas som jordbraksmark. Alla kategorier av markägare kanfå Prop. 1994/95:19 stödet. En vUctig del i stödet är möjligheten att årligentäcka inkomstbortfaU under skogensanläggningstid. Stödet kan lämnas till alla aktivt brakande markägare. Slutiigen kan investeringsstöd tillskogsförbätfrande ätgärder ges, såsom tillanläggning av skyddsbälten och till brandskydd eller skogsbilvägar. Normda skölselätgärder som t.ex. gdlring ellervägunderhåll är inte stödberättigade. Endast den som är jordbrakare kanerhålla detta stöd. Dettastöd, som beskrivits närmare i det föregående (förordning 2078/92), syftar även inom det skogliga området bl.a. tillatt gynna användningen av miljövänligabrakningsmetoder samt gynna cxh bevara naturiiga resurser och den genetiska mängfdden. De stöd som kan förekommaär t.ex. stöd till utbildning av aktiva skogsbrakare i miljövänligabrakningsmetcxier eller stöd tiU mindreskogsområden i hagmarker där skogen bör skötes miljövänligt för att främja helheten i landskapet. Stödet kan ävenanvändas för naturrcsursin-venteringaroch demonsttaiionsobjekt rörande miljövänliga brakningsmetoder. Ävenskogsbruket omfattas av EU:s regiondpolitiska åtgärder. 1 huvudsak är det de mål som är aktuella för jordbraket somgäller även här, dvs. mål 1,5a och5b samt mål 6. När det gäller föralsätmingama för stöd enligt 5b fmns en särskild förordning för skogsbraket, rädetsförordning (EEG) nr 867/ 90 av den29 on improving the prcxessing and marketing concUtions for forestry products. I denna anges att enföratsättning för att EU:s ansfrängningaratt minska överskottsprcxluktionen inom jordbraket skdl lyckas är att det dessutom införs medel som främjar förädling iförsta produktionsledet cxhmarknadsföring av skogsprodukter. Syftet med stödet är att utveckla eller rationalisera marknadsföring och behandling avskogsprodukter. Med derta åsyftas t.ex. investeringar som rör fällning,terrängfransport, skyddsbehandlingoch torkning av inhemskt virke cxh dia arbetsmoment fram dl industtiellsågning. Investeringsstödet skall i första hand gä till små cxh medelstora företagsom kan bidra till förbättring cxh ekonomisk utveckling av jordbrakets cxhlandsbygdens miljö. Genom en hänvisning till reglema för jordbraksprodukter görs samma medel cxh samma vUkortillämpliga pä skogssektom. 3.2 Nuvarande svenska regler, förhandlingsresultatet och behovet av ändringar vid enEU-anpassning 1994/95:19 Bilaga 9 Regeringensbedömning: Någon gemensam skogspolitik finns inte inom EU. Även om skogsnäringen fär en ökad tyngdi ett utvidgat EU ligger det i intresse att, mot bakgrand av de vittskilcfa förhållandena i de nuvarandeEU-ländema, hävda en nationell skogspolitik även i fortsätmingen. Sverigekommer all verka för en mcxlemisering av EU:s speciahiegleringar päskogsområdet. Frö- och plantfrågorna är det omräde som främstkommer att beröras av nya regler.