prop · GI0335 · 1994-12-31 00:00:00 — Tillkomstenav ett avtol som reglerar den interaationella handeln med tjänster har varitett av högst prioriterade förhandlingsmål. Även om det är mindretillfredssteUande att viktiga sektorer inom tjänstehandeln inte kunnatfärdigförhandlas, är det av störste vikt att ett avtel som reglerar den internationellahandeln med tjänster nu tillskapate och att ett foram därmed inrättate förforteätta förhandlingar i liberaliserande riktoing om tjänstehandeln. Dettakommer att få stor betydelse inte bara för den gränsöverskridandetjänstehandeln (som sannolikt utgör en mindre del av den handel avtelet tecker)uten även för tjänsteföretegs möjligheter att investera utomlands eller attförflytte vissa kategorier av sina anstellda över gränseraa för att arbete itjänsteföreteg. Tack vare de nationella bindningslistorna ges nu möjlighet attgöra sig undenätted om vilken regim ett visst land upprätthåller med avseendepå tjänstehandel. Vidare ges en helt annan förateebarhet än tidigare eftersomden i bindningslisten återspeglade regimen inte kan försämras uten att krav påkompensation kan riktes mot landet i fråga. Eftersomde åteganden gjort i tjänsteförhandlingaraa inte går utöver vad som förnärvarande gäller i fråga om marknadstillträde etc., föranleder avtelet intenågra krav på ändrad eller kompletterad lagstiftning. Detnärmare utfallet av de bilaterala tjänstehandelsförhandlingaraa för Sverigesoch viktigare deltegarländers del redovisas i propositionens bilaga 6. 5.17 Avtalet om handelsrelaterade aspekter avimmaterialrätter (Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights, TRIPs) Sammanfattning:TRIPs-avtelet tillför ett betydelsemilt regelverkinom ett område som inte förekommit i GATT-sammanhang. Avteletbehandlar skyddet av de immaterialrätteliga ensamrättema och innefatterbestemmelser om bl.a. upphovsrätt, varamärken, patent, mönster, kretemönster,geografiska kännetecken och företegshemligheter. Avtelet syftar till att främjaett adekvat och effektivt skydd för immaterialrättema och att motverka denomfettande intemationella handeln med förfelskade varor. Av stor betydelse äratt avtelet också stoller krav på att medlemmama inför nationella förfarandensom skall säkerstolla skyddet för immaterialrättema. Bristfälligt ellerobefintligt immaterialrätteligt skydd i många utvecklingsländer har under långtid vållat rätteinnehavare avsevärda förluster Avtolet måste mot denna bakgrandanses ha en avsevärd principiell betydelse eftersom åtekilligautvecklingsländer för försto gången inlemmas i en övergripande och sanktioneradinteraationell immaterialrättelig skyddsordning. Avtoletkommer att underlätta för svenska rätteinnehavare och exportföretog att värjasig mot olika former av inttång i immaterialrättsliga ensamrätter påvärldsmarknaden. Svensk lagstiftning uppfyller avtelete bestemmelser utomsåvitt avser skyddet för geografiska ursprangsbeteckningar och de särskildakraven i samband med gränsåtgärder. Bestemmelseraa i avtalet behöver intetillämpas fönän . Regeringen avser att i annat sammanhangåterkomma till med förslag till sådan lagstiftoing som kan behövas. De immaterialrätteligaensamrättema är som en allmän utgångspunkt nationella och skyddet för demdärför tenitoriellt begränsat till det land där ensamrätten uppkommit. Dessaensamrätter kan emellertid i många fell ha ett betydande ekonomiskt värde förrätteinnehavaren på världsmarknaden. Som exempel härpå kan nämnas ensamrättentill välkända varamärken, musikaliska verk eller till patentekyddadeindustriella uppfinningar Ofta har avsevärda belopp lagte ned på att utvecklapatentekyddade uppfinningar inom t.ex. högteknologi- eller läkemedelsområdeteller på att marknadsföra och inarbete varamärken på marknaden. Rätteinnehavaraas ochindusttins behov av rätteskydd i andra länder har namriigt nog lett till attett stort antol intemationella konventioner slutite Immaterialrätten är därför Prop. i hög grad interaationell till sin karaktor. upphovsrätten, patenträtten och varamärkesrätten. inom upphovsrättenBemkonventionen och inom det har återkommandereviderate och byggte ut. Deras syfte är att säkerstella att rätteinnehavare i ettland som är anslutet till konventionen (s.k. konventionsstet) skall erhålla ett rimligt rätteskydd i övriga Konventionema bygger på två grandläggande principer, principeraa omnationell behandling och om minimiskydd. Densärskilda internationella organisationen för immaterialrätteliga frågor, () administrerar de internationellakonventioneraa på immaterialrättens område och verkar för derasvidareutveckling. är anslutet till Bemkonventionen ochPariskonventionen samt är medlem av . Detinteraationella regelverket har emellertid visat sig ha mndamentela brister Dettegäller både i materiellt och procedurellt hänseende. Ert effektivt patentekyddi utvecklingsländema har ofta saknate. Vissa länder har använttvångslicensiering som ert handelspolitiskt insttoiment i stor omfattning.Regelverket har saknat krav på införande av nationella sanktionsbestemmelseroch förfaranden för bindande tvistlösning på internationell nivå. Regelverketeefterlevnad har därför på många håll varit närmast obefintlig. Handel medförfalskade varor - i synnerhet varamärkesförfalskade och upphovsrättsligtpiratkopierade varor - har trote det internationella regelverket sedan lång tidoch i betydande omfattoing förekommit i många delar av världen. Handeln harsärskilt varit koncentterad till ett antel utvecklingsländer i Sydostesien ochLatinamerika. Försökinom ram att komma överens om förbättringar av regelverket i nämndaavseenden har inte varit tillräckligt framgångsrika. Unilateralapåtryckningar och bilaterala överenskommelser mellan enskilda i-länder ochu-länder har därför förekommit i stor utettäckning. De här redovisadeförhåUandena har sammanteget lett till avsevärda ekonomiska förluster föråtekilliga innehavare av immaterialrättsliga ensamrätter. Frågor omhandelsrelaterade aspekter beträffande immaterialrätt togs mot denna bakgrandpå främst amerikanskt initiativ upp till diskussion redan under förberedelsernaför Uraguayrandan och kom efter hårda förhandlingar att ingå iministerdeklarationen från Punte del . Demoteättningar mellan framför allt i-länder och som konsteterate redan under förberedelsema kom också att prägla själva förhandlingarna. Först kom regelrätte multilaterala förhandlingar igång på allvar. Förhandlingarna var ytterst komplicerade. Flera ordförandetexter presenterades och diskuterades under långdragna och intensiva förhandlingar intensifierades förhandlingaraa ytterligare och presenterade GATT-sekreteriatet ett textförslag inom ramen för föne generalsekreterare s.k. avtelspaket som i allt 65 väsentligtmotevarar den slutiiga lydelsen av TRIPs-avtelet. 5 1994/95. 1 saml Nr 35. i moteate till många andrasom då lades fram en i allt väsentiigt Prop. 1994/95:35 förhandlad text. Ettmindre antel ändringar och tillägg kom att infogas i den slutgiltiga avtelstexten under slutförhandlingaraa i . Avteletinleds med en ingress och innefattar 73 artiklar uppdelade i sju delar Avavtelete ingress framgår att avtelet bl.a. syftar till att minska störaingaroch hinder för den interaationella handeln, särskilt sådana störningar ochhinder som följer av handeln med förfelskade varor, att främja ett effektivtoch adekvat skydd för immaterialrättema, att säkerstella att effektiva ochlämpliga nationella medel firms tillgängliga för skyddete säkerstellande samtatt tillse att effektiva och snabba multilaterala förfaranden för förebyggandeoch lösande av tvister mellan medlemmama finns att tillgå. Avavtelete inledande del, som innehåller allmänna bestemmelser och grandläggandeprinciper, framgår att bestemmelsema i avtelet är av minimikarakter Medlemmaraaär oförhindrade att införa ett längre gående skydd i sina respektive nationellarätteordningar. Förhållandet till vissa viktigare immaterialrättekonventioner,däribland Bera- och klargörs. I förhållande till dessakonventioner innebär avtelet ett på flera viktiga punkter försterkt skydd.Principen om nationell behandling skall iakttes. För förste gången i detmultilaterala internationella regelverket om immaterialrätt har införte enbestemmelse om mest-gynnad-nationsbehandling. Denna innebär att allaimmaterialrätteliga förmåner som en medlem beviljar en annan medlemsrättesubjekt och ovillkorligt skall medges alla andra medlemmarsrättesubjekt. Vissa undanteg medges, bl.a. för interaationella avtel om skyddför immaterialrätter vilka ttätt i kraft före WTO-avtelete ikraftttädande,förateatt att de anmäls till och inte utgör en godtycklig ellerotillbörlig diskriminering av andra medlemmars rättesubjekt. Vidare finns ensärskild artikel som hänför sig till avtelete förhållande till nationellabestemmelser om s.k. konsumtion av immaterialrätter. Avteleteandra del innehåller skyddsnormer i fråga om de enskilda immaterialrättema. Vadförst beträffar upphovsrätt och därmed närsteende rättigheter är av särskildbetydelse art datorprogram skall skyddas som litterärt verk i enlighet med vadsom föreskrivs i fråga om sådana verk i Bemkonventionen. Datorprogram gesdärmed ert fiillgort upphovsrätteligt skydd. Även datebaser som utgör verkskall erhålla sådant skydd. Vidare innehåller avtelet bestemmelser som gerrätteinnehavare tillfredssteUande uthymingsrärtigheter i fråga om datorprogramoch filmverk. De upphovsrärten närsteende rärtighetema, dvs. producenterav fonogram och filmer samt radio- och TV-företeg erhåller Prop. 1994/95:35genom avtelet ett inbördes balanserat och godtegbart skydd. MindretillfredssteUande är att upphovsmännens ideella rättigheter inte regleras iavtelet. Varamärken,mönster och kretemönster i halvledarprodukter har under förhandlingama utgjortförhållandevis okontroversiella områden. Förhandlingsresultetet är för svensktvidkommande tillfredssteUande. Särskilt kan nämnas att varamärkesskyddetutettäcks till att omfette även märken som avser tjänster, atttvångslicensiering av varamärken förbjuds och att möjligheten att föreskrivavillkor om att utländska varamärken måste användas i kombination med lokalamärken begränsas. Vidare innehåller avtelet särskilda bestemmelser ommönsterskydd för textilmönster I fråga om kretemönster har ett mer långtgåendeskydd kunnat överenskommas än vad som följer av fördraget om rättsligt skyddför kretsmönster i halvledarprodukter (den s.k. Washingtonkonventionen). Patentekyddethar under förhandlingarna utgjort ett nyckelområde där betydande moteättningarförelegat mellan i-länder och men också mellan de västeuropeiskaländerna och . Betydelsetolla framgångar har efter utdragna och kompliceradeförhandlingar uppnåtte på patentområdet. Grandstenarna i patentevsnittet ärföljande. Patent skall kunna beviljas för alla uppfinningar, både produkter ochförfaranden, inom alla teknikområden. Medlemmaraa kan i sin nationellalagstiftning föreskriva om vissa undanteg från det patenterbara området.Särskilt kan nämnas att undanteg kan föreskrivas för patent på enskildaexemplar av växter och djur Däremot skall patent kunna meddelas förmikroorganismer och icke-biologiska och mikrobiologiska förfaranden förframstellning av växter och djur En betydelsemil icke-diskrimineringsprincip ifråga om patent är inskriven i avtelet. Således föreskrivs att patent skallkunna meddelas och patenttättigheter åtnjutes oberoende av plateen föruppfinningen, teknikområde och huravida den patentekyddade produkten importeraseller tillverkas lokalt. Bestemmelsen sig såväl mot amerikanskdiskriminering av utländska patenteökanden som mot många krav pålokal tillverkning för erhållande av patent. Såväl produkt- som processpatenterhåller genom avtelet ett tillfredssteUande skydd. Patentekyddetegiltighetetid skall vara . I avtelet finns också deteljerade bestemmelserrörande villkoren för användning av föremålei för patent uten rätteinnehavarenssamtycke, främst tvångslicensiering. Möjlighet att erhålla rättelig prövning avbeslut om upphävande eller ogiltigförklaring av patent skall finnas. Ipatentevsnittet finns slutligen en bestemmelse om s.k. omkasted bevisbörda ifråga om processpatent. Iavtelet finns också bestemmelser om skydd mot vilseledande användning av geografiska ursprangsbeteckningar. Vidare ges ett särskilt skydd för geografiska ursprangsbeteckningar med avseende på vin och sprit. Slutiigen finns vissa bestemmmelser om skydd för företegshemligheter. Uppgifter och testresultet som rör läkemedel och lantbrakskemiska produkter ges ett särskilt skydd i samband med 67 nationellaförfaranden för marknadsgodkännande. I avtelete tredje del gesbestemmelser som avser att säkerstella att Prop. 1994/95:35 enskildarätteinnehavare tillhandahålles medel att värja sig mot olika former av intrångi sina ensamrätter Medlemmaraa åläggs således genom avtelet att i sinanationella rätteordningar införa vissa förfaranden för att möjliggöra atteffektiva åtgärder kan vidtes mot immaterialrätteliga intrång, inbegripetförfaranden för att förebygga sådana inttång och sanktionsmöjligheter somavskräcker från vidare inttång. Såväl civilrättsliga som straffrätteligaförferanden och sanktionsmöjligheter berörs. Särskilda bestemmelser omförateättoingaraa för interimistiska åtgärder föreskrivs. Krav uppsteUs om attde rätteliga myndighetema skall vara behöriga att beslute om snabba ocheffektiva interimistiska åtgärder för att förebygga inttång och för att bevarabevisning om intrång. Slutiigen uppsteUs ett obligatoriskt krav på medlemmaraaom införande av vissa gränsåtgärder i syfte att hindra import och spridning avvaramärkesförfalskade eller upphovsrätteligt piratkopierade varor på deninhemska marknaden. Åtgärderna innebär i korthet att skäligen misstenkte varorefter ansökan av rätteinnehavare tillfälligt hålls kvar vid gränsen avmllmyndigheterna i awakten på en närmare prövning av intrångsfrågan. AvteleteQärde del innehåller vissa bestemmelser om procedurer och förfaranden förerhållande och upprättiiållande av immaterialrätteliga ensamrätter DelV berör förebyggande och lösande av tvister Betydelsemilt är att tvister mellanmedlemmar i anledning av TRIPs-avtelet skall hanteras inom ramen för WTO:sintegrerade ordning för tvistiösning. DelVI innehåller övergångsbestemmelser för ochbehandlas nedan. Generellt gäller att ingen medlem är skyldig att tillämpabestemmelsema i avtelet före utgången av en period av räknat från dagenför WTO-avtelete ikraftträdande. Avteletesjunde del, slutligen, irmehåller vissa instimtionella och avslutendebestemmelser. Ett särskilt TRIPs-råd inrättas. Vidare finns en viktigbestemmelse om skydd för existerande skyddsföremål. U-ländema har i vissa fallerhållit relativt långa övergångsperioder, bl.a. för att införa skydd förproduktpatent inom tidigare oskyddade teknikområden. Mot denna bakgrandföreskrivs att berörda skall registrera patentensökningaravseende läkemedel och lantbrakskemiska produkter så art patent kan beviljas såsnart övergångsperioden löpt ut. Under vissa förateättningar skall också underövergångsperioden exklusiva marknadsföringsrärtigheter kunna beviljas försådana produkter av högst fem år TRIPs-avtelettillvarater på flera särt u-ländemas speciella intressen. Många bestommelser i avtelet är särskilt utformade för art möte u- ländernas speciella simation och önskemål i samband med genomförandet av förändringar i sin immaterialrättslagsiftning. Redan i avtelete ingress sägs atl medlemmarna är medvetna om de minst utvecklade länderaas behov i dessa avseenden i syfte att skapa en sund och livskraftig teknisk grand. har medgivite särskilda övergångsperioder för att genomföra avtelete bestemmelser För gäller således en allmän 68 övergångsperiodom Vissa östeuropeiska länder under utveckling från centralstyrdaekonomier till marknadsekonomier medges också en Prop. 1994/95:35 allmän femårig övergångsperiod. För produktpatent inom tidigare oskyddadeteknikområden erhåller berörda ytterligare en femårigövergångsperiod, allteå sammanlagt från WTO-avteleteikraftträdande. Avteletinnehåller också bestemmelser om tekniskt och finansiellt samarbete mellani-länder och , bl.a. i samband med genomförandet avavtelsbestemmelserna i u-länderaa. Tillskapandetav en sammanhängande immaterialrättelig skyddsordning med global giltighet harfrån svensk sida utgjort en högt prioriterad fråga i Uraguayrandan. Svenskarätteinnehavare och svensk exportindustti har sterka offensiva inttessen påvärldsmarknaden framför allt i fråga om skyddet för upphovsrätt, patent,mönster och varamärken. Förhandlingsresultetet får sammanteget betecknas somhögst tillfredssteUande, särskilt mot bakgrand av de kraftmila moteättningarmellan i-länder och som länge präglade förhandlingaraa. Förhandlingsresultotethar närmare kommenterate ovan. Somanförte är ingen medlem skyldig att tillämpa avtolete bestommelser föreutgången av en period av räknat från WTO-avtelete ikraftträdande. Föratt den svenska lagstiftningen skall uppfylla avtelete bestemmelser fordrasvissa ändringar i fråga om skyddet för geografiska ursprangsbeteckningar förvin- och spritprodukter och de särskilda kraven i samband med gränsåtgärder. Deändringar som behövs för att uppfylla kraven på skydd för geografiska ursprangsbeteckningarhar övervägte av i dess slutbetenkande Nymarknadsföringslag (SOU 1993:59). För att uppfylla åtegandena i fråga omgeografiska ursprangsbeteckningar enligt och Madridöverenskommelsenangående undertryckande av oriktiga eller vilseledande ursprangsbeteckningar påhandelsvaror (SÖ 1969:77) har den föratvarande regeringen i en nyligen beslutedlagrådsremiss begärt lagrådete yttrande över en ändring i lagen (1978:763) medvissa bestemmelser om marknadsföring av alkoholdrycker Regeringen har, ipropositionen 1994/95:34 Den svenska mllagstiftningen vid ert EU-medlemskap,lagt fram förslag till lagstiftning om mllkonttoll av varamärkesintrång, vilketföranleds av ett svenskt medlemskap i . 5.18 Överenskommelsen om regler och förfaranden förtvistlösning Sammanfattning:Den överenskommelse om tvistlösning som träffate i Uraguayrandan innebärpåtegliga förbätttingar Jämfört med det rådande systemet. Det nya integreradesystemet blir tillämpligt för hela det regelverk som omfattes av WTO ochinnebär en högre grad av automatik i förferandet och en snabbare hantering avtvister Överenskommelsen innehåller en uttelad avsikt att medlemmarna skalllösa tvister inom ramen för det multilaterala regelverk som omfattes av WTOuteslutende genom anlitende av det nya enhetliga tvistlösningssystemet. De nyatvistiösningsreglerna utgör en hörnsten i det försterkte multilateralaregelverket och är av stort potentiellt värde inte minst för att sterka mindrehandelsnationers möjligheter att hävda sina inttessen i tvister som foram för att lösa handelstvister har alltmer kommit att accenmerasunder . Det ökade antelet tvister har många förklaringar.Alltfler länder delter i det interaationella handelsutbytet, förekomsten avicke-teriflära handelshinder har ökat och oklarheter eller brister iregelverket på områden som jordbrak har medfört ökande konflikter, inte minstmellan och EU. I granden är det namrligtvis positivt att länder väljer attslite tvister inom det multilaterala regelverket i stellet för att tillgripagråzonsåtgärder som utenförsteende länder inte har insyn i eller kan påverka.Med ett ökande antel tvister i har dock även bristema i det rådandesystemet kommit att främste allt tydligare. Tvistlösningen förhalas ofte genomatt upprättendet av paneler fördröjs. Det händer också alltför ofte attpanelrapporter inte antes i och att antegna panelrapporter inteefterlevs av den part som felat. har också erfarite från svensk sida. Itvå panelfell rörande export av stelprodukter från svenska tillverkare till USAhar panelerna som undersökt respektive tvister givit rätt, men dettehar ännu inte lett till att avvecklat de berörda åtgärderna(antidumpningsmUar). Ettstärkande av tvistlösningssystemet har varit en förhandlingsmålsättning somomfattete av så gort som alla deltegare i Uraguayrandan. Den har också varit enav de prioriterade frågorna för svenskt och nordiskt vidkommande. Överenskommelsenom tvistiösning (Dispute Sertlement Understending, DSU) bygger på och utvecklarbåde existerande GATT-regler och procedurer och den preliminära överenskommelseom tvistlösning som träffades redan vid halvtidsöversynen av Uraguayrandan iMonttéal . Ett genomgående drag i de nya tvistiösningsreglerna är ökadsnabbhet och automatik i förfarandet. gäller såväl för upprättonde avpaneler, antegande av panelrapporter som för det nya överprövningsförfarandesom införs angående panelutelag. Tydligt angivna tidsgränser gäller för allafeser av tvistlösningsförfarandet. Ett permanent överprövningsorgan inrättessom överprövningsinstens för panelrapporter som inte accepteras av en part i entvist. Ett nytt inslag är att det ges utrymme för skiljedomsförfaranden då detråder oenighet om nivån på kompensation i förekommande fall. Detto är någraexempel på försterkningar av tvistlösningssystemet som bör leda till ettavsevärt effektiviserat system. Det skapas nu förateättningar för att kunnakomma ifrån de flaskhalsar som ofte uppster genom att beslut omupprättonde av paneler förhalas och att vissa panelutelag inte blir antogna irådet när de framläggs. Det fakmm att det nu etebleras ett enhetligttvistlösningssystem för hela det nya regelverket i WTO är också en klar fördel.Den hittillsvarande uppsplittringen av tvistiösningsregler mellan olikauppförandekoder och överenskommelser i har orsakat åtekilliga problem. Ettviktigt element i tvistiösningsöverenskommelsen är också att den slår fast enallmän förpliktelse att lösa tvister angående avtolsenliga rättigheter ochskyldigheter inom ramen för DSU och att följa däri fastelagna regler ochprocedurer Överenskommelsen innehåller således en stork presumtion för att sökalösningar i multilateralt accepterade former i stellet för genom unilateraltagerande. Somett uttikeshandelsberoende land med begränsad förhandlingsstyrka i bilateralasammanhang har ett sterkt inttesse av ett väl mngerande och respekterattvistiösningssystem. Bristeraa i det rådande systemet har tydligt illustreratei de tvister sökt lösa inom . Det försterktetvistlösningssystemet som överenskommite är därför av stort svenskt inttesseoch är ett av de viktigaste resulteten i förhandlingaraa om ett sterktmultilateralt regelverk. 5.19Avtalet om handelspolitisk granskning (Mechanism, TPRM) Sammanfattning:Ett system för regelbundna granskningar av WTO-medlemmarnas handelspolitikpermanentas inom . TPRM-systemet har varit i kraftprovisoriskt . Granskningarna skall särskilt te feste på vilkeninverkan enskilda länders handelspolitik har på det multilateralahandelssystemet. Granskningsintervallet bestems av ländernas andel avvärldshandeln, där de fyra störste handelsnationerna , , och Japangranskas vartennat år. tillhör den grapp länder som skall granskas vartfjärde år handelspolitik granskades försto gången och denandra granskningen av äger ram . Islutet av tillsatte dåvarande generaldirektör en informell grappbesteende av sju framstående personer för art smdera och rapportera om deproblem som det internationella handelssystemet stod inför. Detto arbete komart bli ert steg i förberedelseraa för Uraguayrandan. Grappen avlade sinrapport och rekommenderade bland annat art regeringaraaborde åläggas art regelbundet redogöra för och försvara sin handelspolitik.Detta kunde ske genom att införa regelbundna granskningar i i likhet medde granskningar av den ekonomiska politiken som redan ägde ram inom ram.Mot denna bakgrand beslutede ministtaraa i samband med halvtidsöversynen avrandan i att inrätte ett system med regelbundna granskningarav enskilda länders handelspolitik i syfte att skapa ökad insyn och kunskap omGATT-länderaas handelsregimer och hur det multilaterala handelssystemetpåverkas av dessa. GATT-medlemmaraa delas ini tre olika grapper beroende på landete andel av världshandeln.