prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Man kan utgåfrån att i sitt anslummgsfördrag konuner att anslute sig till alla umonens tidigare fördrag. skulle i så fallbetyda att, från sfrikt juridiska utgångspunkter, det skulle räcka att i densvenska anslut ningslagen föreskriva att det svenskaanslutotogsfördraget skall gälla i . Genom en sådan bestenunelse skulleju också övriga fördrag (och för den delen även sekundärrätten) inkorporeras isvensk rätt eftersora de är en del av anslutotogsfördraget. Edigt vårraerang bör eraellertid en sådan sttikt niimmalistisk och för andra än specialister svårbegriplig lösmngmte väljas. Det bör i stellet dfrekt av den svenska anslutdngslagenframgå vilka fördrag sora blir gällanderätt i . För en sådan lösmng telar goda pedagogiska skäl ochinttesset att i anslutoingslagen tydligt ange att de grandläggande fördragenutgör en del av den svenska nationella rätten. Vi har vidareövervägt om fördragen skdl tokorporeras i sin hetoet eller bara i vissa delar.T.ex. valde man i den danska tillttädeslagen att begränsa inkorporermgen tUl "umiddelbartanvendelige" bestämmelser. Vi har fiinml det vanskligt att selektivtinkorporera fördragen. Detto gäller särskilt, ora raan gör urvaletgenora att endast i allmänna ordalag ange de bestemmelser som skallinkorporeras. En generell inkorporering av fördragen är edigt vår medng attföredra och leder till det juridiskt raest korrekte resultetet. Del ärnäraligen angelägel att reglerna tokorporeras med den effekt de har edigtEG-rätten, varken raer eller mmdre. Vi anser därför att den mest korrekte lösdngenär att inkorporera fördragen i derashetoet raed tiltoörande bilagor och protokoll. torde också bästsvara mot de förpliktelser åter sig som medlem i EU. Även i fråga om sekundärrätten gäller - åöninstonesom en teoretisk utgångspunkt - kan tänka sig att införliva denna raed svensk rätt antingen genorattansformation eller genom mkorporering. Valet är emellertid här något merakomplicerat än befräffande de gmndläggande fördragen. Förorddngarskall ha allmän giltighet, vara bindande i sin hetoet och duekt tillämpliga i alla medlemssteter. Efter en svensk anslutmng till EU måste således alla förordningar som redan har beslutets kunna tillämpas direkt av våra domstolar och andra myndigheter på samma sätt som andra nationella normer. De redan beslutede förordmngama bör 2 därför inkorporeras i svensk rätt. I fråga omdirektiven är förhållandel annorlunda. Vi konsteterar till Bilaga 4 en början att direktiv som har beslutets fraratill tidpunkten för en svensk anslutomg tUl EU i prmcip då redan skallha omsatts eUer vara på väg att omsattes till inheraska föreskrifter i den raånså har beftiimits nödvändigt. Problera kan eraellertid uppste, ora vi av någonadedning skulle ha förbisett ett direktiv eller missförstett dess rätteinnebörd. Ett direktiv kan vidare, åtminstone till vissa delar, ha direkteffekt och därigenom skapa rättigheter och skyldigheter för dera det berör. Viraåste därför, för att säkerstella dessa rättsliga effekter, också bettäffandede redan beslutede dfrektiven se till att de kan göras gällande i isådana fall. Det måste emellertid, även när det gäller direktiven, bli fråga om en inkorporering. Vi vill framhålla att denreglermg vi föreslår mte ersätter det vedertagna sättetför att omsätta direktiv till svensk rän. Vad sora sagts ora direktiv gälleräven bettäffande beslut. I fråga ora rekonunendationer och yttranden gällerdäreraot i princip att de inte kantilläggas någon direkt effekt eller någon bindande verkan. Däreraot kan dessa typer av rättsakter habetydelse för att förste den rätte innebörden av annan EG-rätt. Del äremellertid vanskligt att med bestämdhetuttala sig om vilken betydelse sådana rättsakter kan få i det enskilda fallet, ora frågan skulle konuna underEG-domstolens prövnuig. Även dessa rättsakter bör därför inkorporeras. För att på ett resolut och entydigt sätt raedsvensk rätt införliva den EG-rätt sora finns vid ett svenskt inttäde föreslårvi således att inte bara förordmngama, uten alla de rättsakter som harbeslutets av fram tUl tidpunkten för en svensk anslutning till EUskall inkorporeras i svensk rätt. bör ske genom en särskild bestänunelsei anslutningslagen som anger att den redan beslutede sekundärrätten skallgälla här i landet. För att undvika risken för missförstånd föreslår vi dockatt det i lagen utttyckligen sägs att rättsakterna "skall gälla här ilandet på det sätt som följer av fördragen". Vi konsteterar att det sora främstutmärker samarbetet mom EU är att medlemsstetemainom de områden som samarbetet avser har avstett från att på egen handfatte beslut ora lagar och förordmngar och ancfra åtgärder sora kan behövas föratt uppnå syftet raed saraarbetet och i stellet utövar dessa beslutsbefogenhetergeraensamt inora EG:s to-stimtioner. Genom att ratificera anslutomgsfördraget raed EUkommer vi att åte oss att överlåte beslutenderätt till gemenskaperna iden omfattning som krävs edigt de grandläggande fördragen föransluöungen. Vi har övervägt hur dette lämpligen bör ske. Kravet på att medlerasstetema skall avstebeslutsbefogenheter till geraenskapema följer av innehållet i degrandläggande fördragen. Sora redan harfraragått föreslår vi nu att alla de grandläggande fördragen sora ger gemenskapemas organ sin kompetens skall mförlivas medsvensk rätt Prop. 1994/95:19 genom en särskUd bestenunelse i anslutningslagen.Det kan raed fog BiUiga 4 hävdas att vidärmed rent faktiskt också överlåter beslutenderätt till gemenskapema iden omfattaing som fördragen kräver eftersom just dette är en del av innebördenav de grandläggande fördragen edigt EG:s rättsordning. från en sådanutgångspunkt skulle del mte behövas någon särskild bestenunelse ianslutningslagen ora att överlåte beslutanderätt tUl . Överlåtelsenföljer av fördragen. Del fakmra attraedlemsstetema överlåter en betydande del av sina befogenheter att fattebeslut till de gemensamma organen är något som skiljer samarbetet mom EU frånannat mtemationellt samarbete. Vidare är del just överlåtelsen avbeslutsbefogenheter till de geraensanuna organen som utiöser de konstimtionellaeffekterna av ett medlemskap i . Överlåtelsen av beslutenderätt är således enviktig och avgörande åtgärd vid ett raedleraskap i EU. Vi har därför ftinml attden överlåtelse av beslutenderätt till de gemensamma organen som följer av ettmedlemskap i också bör slås fast i en särskild författmngsbe-stämmelse. Vi utfrycker det så att fårfatte beslut med verkan här i landet i den omfattoing som följer av degrandläggande fördragen. Gemenskapsrättens förhållande till svensk rätt I ufredningens dfrektiv stellsfrågan huravida principema om gemenskapsrättensförettäde och - i vissa fall - dfrekte effekt bör framgå av den svenskalagstiftmngen eller om förhållandet mellan EG-rätten och intem svenskrätt bör lösas på något annat sätt. Vi konsfaterar att Romförcfraget - bortsett frånartikel 189 - inte innehåller några uttryckliga cx;h preciseradebestemmelser om förhållandel mellan medlemsstetemas nationella rältsordmngaroch gemenskapens regler. praxis har eraellertid vissa inom geraenskapen och medlemsstetema numera inte ifrågasatte principer eteblerats. fastslog sålunda tidigtatt gemenskapsrätt har förettäde framför nationell rätt. Vidare harEG-domstolen slagit fast bl.a. att för medlerasstetema bindandebestemmelser i grandfördragen och i direktiv ger upphov till rättigheter förmedlemsstetemas innevånare och att dessa rättigheter kan göras gällandegentemot raedlemsstetema under föratsättmng att bestämmelsema är så klara ochentydiga att det går att tillärapa dera. Genom sådana och andrauttelanden av , sora inom delEG-rättsliga systemet har exklusiv rätt att uttolka EG-rätten, har detutkristelliserats vissa prmciper rörande EG-rättens förettäde, direktetillämplighet och direkte effekt. Principen omgemenskapsrättens företräde innebär att EG-rätt har förettäde fraraförnationell rätt. en författmngsbesteraraelse sttider raot en EG-regel, ärlandets dorastolar och andra myndigheter skyldiga att tillärapa EG-regetofraraför den idiemska lagen. Den direktatillämpligheten innebär att stora delar av grundfördragen och den sekundärarätten automatiskt utgör en del av medlems stetemas intema rätt. Den direktaeffekten innebär att enskilda kan Prop. granda rättigheter och i blandäven åläggas skyldigheter dfrekt på basis Bilaga 4 Föralsätmingama föratt en regel skall ha direkt effekt är att den är tillräckligt klar ochprecis samt ovillkorlig. gäller primär EG-räit och förordnmgar föreligger enpresumtion för att dessa regler har duekt effekt. gäller emellertid mteför direktiv. Genora anslutoingslagen konuner EG:s befintiigaprimär- cx;h sekundärrättsliga regelverk att förklaras vara gällande iSverige. Härav följer att och de på dem baserade och av faststellda rättsprinciperna koraraeratt utgöra en mtegrerad del av den svenska rättsordmngen och får fulltgenomslag i denna. Vid nu angivna förhållanden framster del edigtvår bedönuiing sora överflödigt att påpeka att de tidigare redovisadeprincipema ora EG-rättens förefräde, direktetiUäraplighet och direkte effekt blfr tillärapliga även i , oraSverige blir raedlera i EU. Hur påverkas och EES-författningarna? EES-avteletär ett associationsavtel raellan EG, dess raedlerasländer och EFTA-ländemautora . Del är tillärapligt inte bara i EFTA/EG-förhållanden utenockså EFTA-ländema sinsemellan. EES-avtelet innehåller dels huvudbestemmelsersora motsvarar vissa av degrandläggande EG-bestämmelsema i Rorafördraget, dels protokoll och bilagor sora innehåller närraare bestenunelserför avtelets tillärapntog särat hänvismngar tUl de EG-rätisakter, dvs.EG-regler som också ingår i avtelet. En grandläggande skillnad meUan EES ochEU-medlemskap är au avtelspartema i EES mte överlämnar någonlagstiftrangskompeiens till gemensamma organ. Det gäller följaktiigen förrespektive EFTA-stet att försöka efterlikna EG-rätten så långt det gårnär EES-avtelets regler av sådan EG-karakter görs tUl en del av den egnarättsordningen. För attuppfylla skyldighetema edigt avtelet har inkorporerat vissa delar av avtelet i svensk lagstiftomg.Det gäller i förste hand EES-avtelets huvudbestemmelser och deEG-förordningar sora är en del av avtelet.Inkorporeringen innebär att reglema tillämpas som svensk rätt precis somde ser ut inom EG. Bettäffande dedfrektiv som avtelet innefatter så gäller för dera detsamma som gäller inomEU:s medlemssteter, dvs. de är inte direkt tillämpliga men bindande föravtelets parter tUl det resultet som skall uppnås. Del iimebär att del krävslagstiftningsåtgärder i som uppfyller direktivens mål, men självadirektivet blu mte som sådant dfrekt svensk rätt. Med ett svensktEU-medlemskap följer att EG-rätten som den är blir en del av den svenskarättsordningen. De grandläggande fördragen och redan beslutede rättsakter blirgenom den svenska anslutmngsakten och densvensaka anslutouigslagen gällande för och i på samma sätt somde gäller inom EU. Såvitt kanbedömas medför ett svenskt medlemskap i inte i och Prop. 1994/95:19 försig några skyldigheter att vidte några åtgärder bettäffande EES-regler Bilaga 4 som mförlivats i svensk rätt. Inte ens om det finns dfrekteEG-motsvarigheter till bestenunelsema, torde del finnas någon skyldighet attupphäva EES-bestemmelsen till förmån för EG-bestemmelsen. Allmännaeffektivitets- och tydlighetsskäl telar emellertid för att man i Sverigebegränsar regelgivningen där det går. Några nackdelar med att upphävabestämmelser som ändå gäller i landet kan knappast finnas. För svensk del tordedette innebära att stora delar av de författningar sora uiförlivat EES-avteleti princip kan upphävas. Vi har såledeskommit fram till att EES-lagen bör upphävas i sin hetoet och att debestämmelser av i huvudsak admimsttativ namr vars motsvarigheter vi alltjärat konuner att behöva vid ett raedleraskapskall införas i annan författoing. Svenska författoingar som uikorporeratEG-förordningar bör också upphävas. Det bör ankomma på resp. departement elleri förekommande fall på den myndighet sora inkorporerat förordningen ifråga att avgöra vilka svenska tillämpningsbestenunelser sora kommer attbehövas även efter ett raedleraskap och ivilka förfatmingar dessa i så fall bör placeras. Svenska författoingar som ttansforraerat direktivbör behållas i den raån svensk rätt därigenom redan anpassats till EG-rätten.De bör dock ändras så att det fraragår att författoingama inte längre iförste hand har sin grand i EES-avtelet uten i ett svenskt EU-medlemskap. Samråd och information mellan regering och riksdag Vi konsteterar att denna fråga ärav en annan karakter än de frågor vi har tegit stellmng till som ihuvudsak varit av juridisk-teknisk namr. Den rör folkstyrets framtida villkoroch former på de onuåden som samarbetet inom EU avser och har stor politiskbetydelse. Om blirmedlem i EU, flyttes vissa befogenheter från svenska organ, däribland riksdagoch regermg, till . Del är frärasl fråga om normgivning därbefogenhelema kan tillkomma , regeringen eller någonförvaltoingsrayndighet. Europeiska unionens råd är EG:s främste lagstiftare.Edigt folkrätten och edigt regeringsformen är det regeringen som förefräderSverige i raeUanfolkliga relationer. Det blfr således regermgen sora kommer attagera på vägnar i rådet och i andra EG-organ. Man kundenamrligtvis tenka sig att inflytende, som i vissa av EU:smedlemssteter, skulle utövas endast sora en kontroU i efterhand raed hjälp av de mstrament för sådan konfroll som redanfinns. Edigt vår menuig bör man emellertid inte nöja sig med dette uten sfräva efteren ordnmg där parlamentet, sora i en del andra raedlerassteter, därutöver får ett aktivt och reellt mflytendesora gör det raöjligt att på förhandpåverka de stendpunkter skall inte vid förhandlmgar och beslutsfattandeinora EU. Författningsreglering eUer ej Prop. Bilaga 4 Det parlamenteriska stetsskicketmedför att regeringen vid hanteringen av frågor sora rör samarbetet inom EU,liksora bettäffande alla andra frågor, för sin existens är beroende av att rUcsdagen tolererarregeringen. Man kandärför ante att varje regering i eget inttesse ser till att hålla väl inforraerad oravad sora pågår inora EU och hos den förankrar sto stendpunkt i de frågor soraskall bli föremål för beslut i rådet föratt inte i efterhand råka ut för ett bakslag. Det kunde mot den här bakgrandenhävdas att en särskild lag-reglermg för just saraarbetet inora EU vore överflödig och att raan i stellet kunde nöja sig med endastett parlamentariskt ansvar för regeringengentemot även för de frågoma. Å andra sidan spännersaraarbetei inom EU över stora och vikliga områden. avslår en del av sina befogenheter ochSverige blir folkrättsligtbundet av gemenskapemas beslut sora fattets under regeringens medverkan. En fastereram för regeringens skyldigheter i förhållande till ler sig därför påkallad ochstämmer för övrigt välöverens med svenska lagstiftningsttaditioner. En ordning uten författmngsreglering skulle ocksåkunna leda till att benägenheten att sprida information till och samråda raed förettädama föroppositionen minskar,i vart fall då regeringen har en stebil riksdagsmajoritet bakom sig. Det vore olyckligt. Vi har därför uten större tvekanstennal för att regeringens skyldigheter i förhållande till i dessa hänseendenskall slås fast i en särskildbestenunelse. Närmare om regeringens skyldigheter Samarbetet inora EU rör både stort och smått, viktigtoch mindre viktigt, och både sådant sora det är förbehållet attbeslute ora och sådantsom regeringen eller förvaltnmgsrayndigheteraa kan besläniraa. Vi poängterar alt det inteankoraraer på oss eller på regeringen an te stellmng till i vilka former rUcsdagen skall arbete.Vi har emellertid somarbetshypotes utgått från att förslagen i betenkandet EG och våra grandlagar (SOU 1993:14) i detteavseende skall genomföras. De förslagen bygger på tanken att regeringens information så långt som raöjligt skall länmas vid öppnariksdagssammanttäden men att det också skall inrättes en särskild raellanriksdag och regering mförförhandlmgar i rådet. I fråga ora den närmare omfattoingen av regeringensskyldigheter gentemot har vi därför funnit del ändamålsedigt att skilja mellanett raera formellt samrådsförfarande, som bör vara imiktel på beslutsfattendet i Europeiskaunionens råd och en allmän informationsskyldighet sora bör vara bred ochallorafattende. Samrådsförfarandet Prop.1994/95:19 Bilaga 4 Ifråga om del formella samrådsförfarandet mellan regering och riksdag infördiskussioner och beslut i rådet har vi övervägt om dette skall omfatte allafrågor eller om området för samrådsskyldigheten bör avgränsas på något sätt.Allmänt sett vore det angeläget att finge goda raöjligheter attpåverka förhandlingsupplägget i mera betydelsefullafrågor medan defaljer och teknikaliteter med fördel kunde hanteras avregermgen på egen hand. Vid vårt slutiiga stellnmgstegande tUl hur denforraeUa skyldigheten för regeringen att samråda med börbestämmas har vi stannat för en lösmng som anknyter till den praxis sora harutbildats i för hanteringen av dessa frågor. innebär attregeringen skall underrätta det organrikscfagen utsett för ändamålet ora alla frågor sora skall behandlas irainisterrådel. Däratöver skall regeringen rådgöra raed näranda organ iriksdagen om hur förhandlingama i ministertådet skall läggas upp mför beslut ibetydelsefulla frågor. Men organ skall däratöver ha rätt att påkallasanuåd i vilken annan fråga på rådets dagordning som riksdagsorganel anser varaså betydelsefull att sararåd bör äga rara. Med en sådanordning ges rUcsdagen en god inblick i alla frågor sora skall behandlas i rådet sora ett av särskiltutsett organ får vara raed och besteinraa hur förhandlingama i viktigafrågor skall läggas upp. Det ligger fråndemokratiska utgångspunkter ett särskilt värde i att partiema i rUcsdagen får raöjlighet att uttrycka sm åsikt ialla frågor som leder tillbetydelsefulla och bindande beslut för del. Utöver det undenättelse- ochsamrådsförfarande som bör komma till stend raellan regering och riksdag iedighet raed vad vi har föreslagit ovan bör regeringen åläggas en skyldighetatt lämna allraän information till ora samarbetet inom Europeiska umonen.Denna information bör, i motsats tillsamrådet, kunna ges vid öppna riksdagssammanttäden på det sättGrandlagsuttedningen inför EG har föreslagit. För all skall få en möjlighet attkonttollera att regeringen har fullgjort sina skyldigheter i nu angivnahänseenden förelår vi också alt regermgen skall en gång lärana enskriftlig redogörelse till över utvecklingen inora Europeiska unionentillsammans med en förteckning över samtliga rättsakter sora har beslutets avrådet. Frärast med tanke på de politiskabindningar som uppstår i dette råd anser vi det namriigt att skallges inforraation ora den stend 40Riksdagen 1994/95. punkt skdl mte även i defrågor som skall avhandlas på kora- Prop. 1994/95:19 mande möten . Del bör i huvudsak kunna gå tUl på Bilaga 4 samma sätt somvi har föreslagit befräffande frågor som skall behandlas i Europeiska umonensråd, dvs. normalt i det organ vi föratsatt att rUcsdagen skall imätte för sittsararåd med regermgen. kan eraellertid finna att det hellre bör ske inågon annan ordmng. Bilaga 5 Betänkandets (SOU 1994:10) författningsförslag Lag om anslutning till Europeiska unionen Härigenom föreskrivs följande. Denna lag gäller tillämpmngen av fördraget den 00 (månad)1994 ora RepublikenFidands, KonungarUcet , och Republiken anslutoingtill Europeiska unionen. Europeiska geraenskapemas organ får fatfa beslut raedverkan här i landet i den omfattnmg som följer av de fördrag somanges i 5 §. De fördrag som anges i 5 § skall gälla här i landet. De rättsakter som har beslutets av Europeiskagemenskapernas organ medstöd av de fördrag som anges i 5 § före och som haroffentiiggjorts i Europeiska geraenskapemas officiella tidning skaU gälla här i landet på det sättsom följer av fördragen. De fördrag som avses i 2-4 §§ är: 1.Fördragetden ora upprättendet av Europeiska kol-och stdgemenskapen 2.Fördragetden om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen 1.Fördragetden om upprättendet av Europeiska Prop. 1994/95:19 atomenergigeraenskapen Bilaga 5 2.Konventionenden ora geraensanuna instimtioner för Europeiska gemenskapema 3.Konventionenden om ändring av fördraget ora upprättande av Europeiska ekonomiskageraenskapen i syfte att göra den särskilda ordning för associering av utoraeuropeiska länder och områden sora behandlas i del 4av detta fördrag tilläraplig på NederländskaAntillema 4.Fördraget den8 om upprättende av ett enda råd och en enda konunission förEuropeiska geraenskapema 5.Fördraget den22 om ändring av vissa finansiella bestänunelser i fördragen oraupprättende av Europeiska geraenskapema 6.Fördraget den22 om , , och Förenade konungariketStorbritennien och anslutoing till Europeiska ekonomiskagemenskapen och Europeiskaatomenergigemenskapen 7.Beslut avEuropeiska gemenskapemas råd ora , friands, KonungarUcetNorges och Förenade konungariketStorbriteiuiien och anslutoing tiU Europeiska kol- och stelgemenskapen Fördraget oraHellenska Republikens anslut ning lUl Europeiska ekonomiskageraenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen Beslut avEuropeiska geraenskapemas råd den 24 raaj 1979 ora Hellenska Republikens anslutmng tUlEuropeiska kol- och stelgemen skapen 12.Fördraget den13 om ändrmg i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonoraiska geraenskapen vadavser Grödand 13.Fördraget den12 jum 1985 om Pormgisiska RepublUcens och anslutmng till Europeiskaekonomiska gemenskapenoch Europeiska atomenergigeraenskapen 14.Beslut avEuropeiska gemenskapemas råd om Pormgisiska Republikens ochKonungariket anslutmng till Europeiskakol- och stelgemenskapen 15.Europeiskaenhetsakten den 17 och 28 febraari 1986 16.Fördragetden 7 febraari 1992 ora Europeiska unionen 17.Beslut den12 deceraber 1992 bettäffande vissa frågor sora har rest befräffande fördraget den 7febraari 1992 om Europeiska unionen 18.Fördragetden 00 (månad) 1994 om Republiken , , KonungarUcet och RepublUcenÖsterrikes anslutotog tUl Europeiskaumonen; allt jämte protokoll och bilagor samt med de tillägg ochändrmgar som godkänts och trätt i kraft . Information och samrådmeUan regering och riksdag Prop.1994/95:19 Regeringen skall underrätte ett av rUcsdagen utsett organ ora allafrågor sora skall behandlas i Europeiska unionens råd. Regeringen skdläven rådgöra raed rUcsdagsorganet hurförhandlmgama i rådet skall föras inför beslut som regeringen bedömersora betydelsefiilla och i andra frågor sora organet bestemmer. Regeringen skall dessutom dels fortlöpandeinformera om vad som sker inom raraen för saraarbetet iEuropeiska umonen, dels tillrUcsdagen lämna en skrifdig berättelse över utvecklmgen i Europeiskaumonen tillsammans med en förteckning över de rättsakter sora har beslutets avEuropeiska umonens råd. Denna lag fräderi kraft då lagen (1992:1317) om ett europeiskt ekononusktsamarbetsonuåde upphör att gälla. Den upphävda lagen skall dock fortsatte atttillämpas på förhållanden . BILAGA 6 Prop. Bilaga 6 Betänkandet (SOU 1994:10) - Remissinstanser Efter remiss avEG-lagsuttednmgens betenkande Anslutoing till EU -Förslag till övergripandelagstiftomg har ytttanden avgetls av RUcsdagens ombudsmän. Fullmäktige i riksbank,Justitiekanslem, Hovrätten över och , Karamartätten i Sundsvdl, Stockholras tingsrätt. ,, , , ,, ,, Juridiska fakultetsnäranden vid iStockholm, vidumversitetet i , Juridiska fakultetsnäranden vid umversitetet i , Samhdlsvetenskapligafakultetsnäranden vid i , ,. , , ,Arbelarskyddsstyrelsen, Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC), Akademikers , Landsorgamsationen i , Svenskaarbetsgivareföremngen samt Medborgarrättsrörelsen i . Arbetsdomstolen, Instimtet förutiändsk rätt AB och Tjänstemännens Cenfralorgadsationavstår från att yttta sig. BiUlga 7 Lagrådsremissens lagförslag 1.Förslag till lag om anslutning till Europeiska unionen Härigenom föreskrivs följande. 1§ I denna lag finns bestemmelser med adedning av anslutmng tillEuropeiska unionen.