prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — fatte beslut som gäUer här i landeti den omfattning som följer av Vidare skallnatmligtvis de beslut som fatfas av gemenskapema ha sanuna rättsliga verkan häri landet som i de nuvarande medlemsländema, dvs. tolkas och tillämpas i edighetmed de EG-rättsliga principer som utvecklats av EG-dorastolen och sora har sin grund i domstolens tolknmg av fördragen.Regermgen föreslår därför att det dessutom i överlåtelsebestämmelsenskall anges att beslut sora Etaopeiska geraenskapema får fatte skall gälla häri landet raed den verkan sora följer av fördragen. 38.3 Införlivande av EG:sexisterande regelverk Prop.1994/95:19 38.3.1 Anslutningsfördraget och degrundläggande fördragen Regeringens förslag: Ianslutningslagen föreskrivs att anslutmngsförcfraget och de grandläggandefördragen ra.m., dvs. priraärrätten, gäller här i landet med den verkan somföljer av fördragen. Primärrätten anges i en särskUd bestämmelse. Utredningens förslag:Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstansema: TiUstyrker i alhnänhet förslaget.Sveriges Domareförbund ifrågasätter dock om del behövs någon inhemsk lagstiftning över huvud faget för att mförlivadet gemenskapsrätlsliga regelverket med svensk rätt. Någraremissinstenser har synpunkter på utformningenav bestämmelsen och dess förhåUande till bestämmelsen ora överlåtelse avbeslutenderätt tUl Europeiska gemenskapema resp. förhållandet tillbestänunelsen ora mförlivandet av sekundärrätten. förordar attmförlivandet av de grandläggande fördragen ochsådana rättsakter sora har beslutets av EG före tUlttädet regleras i en ochsarama bestenunelse och att det i bestemmelsen knyts an tUl EG-domstolenssärsteUmng. advokatsamjund föreslår en annan disposition av lagtextenoch förordar att mförlivandet av de grandläggande fördragen skall regleras isarama bestämmelse som överlåtelsen avbeslutanderätt och att det i den bestämmelsen skaU anges vilka fördragenän Därefter kan edigt samfundet följa en ny bestämmelsevarigenom sekundärrätten mförlivas. vid och () anser att det är tillräckligt att i anslutningslagen föreskriva art delsvenska anslutningsfördraget skdl gäUa iSverige. Hovrätten över och anser att endast ansluttungsfördragetoch de tte grandläggande gemenskapsfördragen bör införlivas med svensk rätt. Skälen för regeringens förslag: Iavsmtt 37.3 har redovisats de konstimtionella utgångspunkterna för införlivandeav EG:s existerande regelverk. Sanuna beslulsregler som föreslås gälla föröverlåtelse av beslutenderätt föreslås i grandlagspropositionen också gällaanslutningens andra sida, nämligen övertegandet av EG:s existerande regelverk.Förslaget tUl övergångsbestemmelse till 10 kap. 5 § förste stycketregeringsformen utgår från att skall beslute inte bara omöverlåtelsen av beslutskompetens uten också om inföilivande med svensk rart avEG:s vid tUlttädestidpunktenexisterande regelverk. Utgångspunkten för övertegandet av EG:sexisterande regelverk är dels vårt eget konstitutionella system, delsförpliktelserna i anslutningsfördraget. För att skaU kunna leva upp tUlde förplUctelser sora anslutningsfördraget föreskriver i fråga om redanbeslutede EG-regler m.m. och för att dessa regler skdl kunna tillämpas iSverige krävs svensk lagstiftning. I så måtto innebär inte ettanslutningsfördrag någon särstelhung i förhållande tUl andra mtemationeUaöverenskommelsen Emellertid finns här särskUda svårigheter på grand av att de regler och den materia som överfas genomanslutningsfördraget är av en speciell karakter och har vissa effekter som skUjersig från innehållet i ttaditioneUa fördrag. skaU således ingå och tUlämpaansluöiingsfördraget med de förplUctelser sora dette medför När detgäller de grandläggande fördragen och anslutningsfördraget och de redanbeslutede rättsakterna av olika slag niåste dessa få samma effekt i Sverigesora i EG:s nuvarande raedlerasländer Den rättsliga effekten av bestenunelsemai de grundläggande fördragen och av bestämmelsema i olUca typer avEG-rättsakter har beskrivits i förste delen avsmtt 8 och i denna del, avsmtt35. Oavsett metod för övertagande av de redan beslutede rättsakterna skaU dessa rättsliga effekter säkerstellas vid ert svensktmedlemskap. Såvitt gäller degrundläggande fördragen är ett medlemsland oförhindratatt uppte dem i den egna rättsordmngen på del sätt som krävs med hänsyn tiU den egna konstitationen. I övrigtsvarar de grandläggande fördragen själva på frågan om hur de, liksomsekundärrätten, skall behandlas av medlemsstetema. Vidare skall,edigt de av EG-dorastolen utvecklade principema, bestämmelsema i såvd degrundläggande fördragen som i de redan beslutederättsaktema i förekommande fdl ha förefräde framför eventaellt däremotstridande svenska föreskrifter på olika konstitationella mvåen Anslutningsfördragetsbestämmeber om de grundläggande fördragen Ianslutnmgsfördraget stedgas (artikel 1) att genom fördraget blfr medlem i Europeiska umonen och part i de fördrag som ligger till grand för umonen, edigt den lydelse sora fördragen har efter ändringar och tiUägg. I anslutmngsakten, sora utgör enmtegrerad del av fördraget, sägs vidare (artikel 2) att bestänunelsema i de grandläggande fördragen för anslutningen är bmdande för de nya raedlemsstetema och skall tiUämpas där på de villkor som fördragen och anslutningsakten anger Med de grandläggande fördragen avses edigt anslutningsakten fördragen om upprättandet av de fre gemenskapema, Emopeiska geraenskapen. Kol- och stelgeraenskapen och Atomenergigemenskapen raed de tUlägg till och ändruigar i fördragen söm gjorts genom andra fördrag eller andra rättsakter och som frätt i kraft före ansluöungen. Till de grundläggande fördragen hör också fördraget om den europeiska umonen (Maasttichtfördraget). 33 1994/95. Med utttycket"villkor som fördragen och anslutningsakten anger" Prop. 1994/95:19åsyftas de nödvändiga fördragsändrmgar som upptes i anslutmngsakten med adednmgav de nya medlemssfatemas inttäde. De äncfringar som är aktaella är bl.a.EG-fördragens regler om institationemas sammansättnmg och omröstning som behövsför att göra de nya medlemsstetemadelaktiga i beslutsprocessen samt utsfräckning av den territoriellatillämpligheten. I artUcel 176 iansluöungsakten stedgas att och Euratomfördraget, tidigare fördragom anslutningar tUl Emopeiska gemenskapencx;h Atomenergigemenskapen och Maasfrichtfördraget skaU i finsk, norskoch svensk text bifogas anslutningsakten. När del gäller mtemationellafördrag i dlmänhet är partema folkrättsligt förpliktade att tUlse att de följerde förpliktelser som åläggs dem genom fördraget. Vadigen innehåller mtefördraget några bestänunelser ora hur de avtelsslutande partema skallåsfadkomma detfa. Partema har således oftast handlmgsfrUiel att utifrån sinaegna konstitationella förhållanden välja hur de vUl gå till väga för attuppfylla förpliktelsema i fördraget. I EG:s grandläggande fördrag finns ingabestämmelser om uppfyUandet såvitt gdler sjdva förcfragsbestämmelsematUl skUhiad från de av institationema utfärdade rättsaktema, den s.k.sekundärrätten. haremeUertid när det gdler olUca aspekter på förhållandet mellan EG-rätten och dennationella rätten integit en integrationsvädig attityd, så tUl vida attdorastolen menar att EG-rätten måste tUlämpas dfrekt i den nationellarättsordningen ulan meUankommande normgivdng i den mån sora EG-rätten hardfrekt effekt. Ikraftfrädandet och tUlämpningen av en EG-regel som har dfrekt effekt är oberoende av varje införlivande i dennationella rättsordningen. Medlemsländerna får inte vidfaga någraåtgärder sora döljer den EG-rättsliga nataren och effekten av en sådan regel. frånEG-rättens horisont skulle dltså några särskUda mförlivandeåtgärder i fråga om de gmndläggande fördragen mte vara nödvändiga,bara det inte finns några hinder mot att de fördragsbestemmelsersom har direkt effekt också kan av de nationella domstolama ochmyndighetema tillämpas på ett sådant sätt att en sådan effekt uppkommen Som sagts raåste frågan om den nationellahantermgen av ett anslutmngsfördrag och de grandläggande fördragenemellertid ankomma på varje medlemsland att avgöra i edighet med desskonstitation. Ansluttungsförcfraget fömtsätter sålunda attbestäraraelsema i de gmndläggande fördragen - med de anpassningar som framgår av anslutmngsakten - blu bindande för de nya medlerassfatema. Ufredmngen firamhåUer att det från sfrikt juridiska utgångspunkter därmed skulle vara lUfräckligt att i den svenska anslutningslagen föreskriva att anslutningsfördraget skall gälla i . Ufredningen avvisar emellertid denna lösning som alltför rainimalistisk och anser att det dfrekt av ansluöungslagen bör firamgå vUka fördragsom blu gäUande Prop. 1994/95:19 rätti . Som några remissinstanserpåpekar skuUe det med ett sfrikt juridiskt betraktelsesättvara tiUräckligt att föreskriva att endast ansluttungsfördragetskdl gälla här i landet. Det är emeUertid de grundläggande fördragen och då främst de tte gemenskapsfördragen som utgör den huvudsakliga nya rättsliga ordning somskaU gäUa i vid ettmedlemskap. Anslutningsfördraget iimebär justeringar och anpassnmgar av dessa fördrag och avsekundärrätten. Regeruigen anser därför, ilUdiet med ufredningen, att det av lagen bör framgå inte bara att anslutningsfördraget utanockså att de grandläggande fördragen skaU gälla i . Från EG-rättslig synpunkt föreliggerinte hinder raotdette föratsatt att det säkersteUs att fördragsbestämmelsema i får den effekt och denverkan de har edigt de prmciper som utvecklatsav dorastolen. är också det angreppssättsora valdes i och flera andra medlenisländen Man förklarade heh enkelt i sinansluniingslag implicit eUer uttt7ckligen att fördragsbestenunelsema ellervissa av dem (för del de som edigt EG-rätten är "umiddelbartanvendelige") skall utgöra mhemsk rätt (Storbritanmen: "recognbed arui avaikiblein law" och :"part of domestic law"). Genom att anslutningsfördragetoch de grandläggande fördragen toförlivas raed svensk rätt i anslutdngslagenoch konsteteras gäUa i blfr dessa förcfrag att betrakte som en del av den svenska nationella rätten. De konunerockså att gälla här i med den effekt de har edigt EG-rätten, dvs. edigt EG-domstolenspraxis som ju är grandad på bestänunelsema i de grandläggande fördragen. Edigt ufredmngen är det angeläget attfördragen införlivas med den effekt de har edigt EG-rätten, varken mer eller mindre. Regermgendelar ufredmngensbedömning härvidlag, men anser att dette också bör framgå av lagen. Regermgen föreslårdärför att det i anslutningslagen skaU tes m en bestenunelse i vilken konsteteras attansluttungsfördraget och de grandläggande fördragen skall gälla här i landet med den verkan som följer av dessa. HeU eller delvis övertagande av de grundläggandefördragen? En fråga som ufredmngen behandlar är om fördragen skallinförlivas i sm helhet eller bara ivissa delan I den danska anslutmngslagen har mförlivandetbegränsats till att gälla de delar som är "omiddelbart anvendelige".Edigt uttedmngens bedönmmg är det vanskligt att selektivt införliva fördragenoch ufrednmgen förordar ett genereUt mförlivande, eftersom del ärangeläget att reglerna införlivas med den effekt de har edigt EG-rätten.Resultetet kan visserligen bli att vissa bestämmelser kan få olika stetasi den svenska rätten från tid till annan. Men reglema får därmed, edigt ufrednmgen, just den innebörd de har edigt EG-rätten och utgör alltid på dette sätt en del av den nationeUa rätten. Hovrätten över ochBlekinge förordar att en avgränsdng görs på del sätt som skett i den danska lagen och attde mellanstetiiga delama av de Prop. grundläggande fördragen på så sättundantas, viUcet hovrärten ser som en Regeringen gör här följande bedömmng. Befräffandede ursprangliga fördragen är det främst huvudbestäinmelsema ochändringama i dessa som bör mförlivas medsvensk rätt. Det uppslår emellertid svåra avgränsningsproblem när mankommer m på t.ex. Maasfrichtfördraget meddess bestänunelser om mellanstetiigt samarbete på uttikespolitikens ochett antel andra områden. Dessutom skuUe det vara mycket svårt att te ställningtiU vUka bUagor och protokoll sora bör gälla här i landet. Härtill kommer atten hel del bestämmelser som mte har dfrekt effekt ändå kan vara av betydelseför tillämpningen här i landet. Regeringen delarufredmngens bedömmng och föreslår dltså att ansluttungsfördraget och degrundläggande fördragen i anslutningslagen skaU förklaras gälla här i landet i sm heUiet. Regeringen finner mteadedning att avgränsa införlivandet till bestämmelser som är dfrekttiUämpliga eUer som har dfrekt effekt.Anslutningsfördraget och de grundläggande fördragen skall, sora harföreslagits, gälla här i landet raed den verkan de har edigt EG-domstolenspraxis, dvs. Att i övrigt mförliva bestämmelser av mellanstetiig karakter kan, sora regermgen ser det,inte vara någon nackdel. Så har skett i flera lagstiftningsärenden avmtemationell karaktär , t.ex. vad gäller EES-avtelet (se prop.1991/92:170, bU.l.s. En särskiM bestämmebe därfördragen m.m. anges Utredningen har föreslagit attanslutningfördraget och de grandläggande fördragen m.m., dvs. den s.k. prunärrätten anges i en särskild Hovrätten över Skåneoch påpekar otydligheter i uppräkmngen av de olika instturaenten och förordar närraast att bestänunelsen får utgå. Regermgenanser för sm del att det är viktigt att denna prunärtätt tydligt anges ochatt den bör kungöras i Svensk författningssanUmg (se avsmtt 43). Det är som JuridiskaJakultetsstyreben vid påpekar intebara fråga ora fördrag uten också, sora uppräkningen visar,intemationella instraraent i förra av beslut. tilläggas att del också är fråga ora instrament med benämningen konventioner och akten När del gällerden eventaella möjligheten att, somSWEDAC framhåller, beslutsbefogenheten hos organen i enskilda fall kan ha mskränkts genom rättsakterav lägre digmtet, vill regeringen framhålla att, om instimtionemasbeslutsbefogenheter på något område mte utayttjas till fiillo, derta inte påverkar den överlåtelse av beslufanderätt sora sker genom den nu föreslagna bestemmelsen. Gemenskapemas institationer måsteju ges möjlighet an utoyttja den korapetens de kan ha edigtfördragen, även om delte på något område eller i något hänseende rentfaktiskt ännu inte har skett. Regeringen föreslår alltså att det i en särskUd bestenunelse i ansluöungslagen föreskrivs vilkafördrag m.m. som gäller här i landet. Regeringens förslag: I samband raedanslutningslagens bestenunelse ora införlivande av fördragen ra.ra. föreskrivsockså att de rättsakter, avtel och andra beslut sora före anslutmng till Europeiska umonen har antegits avEuropeiska geraenskapema gäller här i landet med den verkan som följerav dessa fördrag. Utredningens förslag:Överensstämmer förslag. i huvudsak med regertogens Remissinstanserna: Mångaremissinstenser tiUstyrker eller har mgen eriman raot uttedmngens förslag.Arbetarskyddsstyreben, sora särskUt uppehåller sig vid sättet för mförlivandeav dfrektiv, och avstyrker dock förslaget om en bestenunelse orainförlivande av sekundärrätten. vid och () anser attbestemraelsen är onödig. Även Domareförburui menar att del är svårtatt inse del pedagogiska värdet av att slå fast att rättsregler somredan genom ett ansluöimgsfördrag och enanslutningslag förklaras gälla i riket, skdl gäUa i rUcel. Flerarenussinstanser har synpunkter på den närmare utformningen av bestämmelsen.Försäkringsöverdomstolen frågar sig om det mte är motiverat att raarkeraskiUnaden raellan olUca slag av rättsakter och föreslår att del skall anges attförorddngar skall gälla här i landet och övriga rättsakter ha den verkan här ilandet som följer av fördragen. påpekar att genom bestemmelseninkorporeras även sådana sekundära rättsakter som mte är bmdande för andra ändel utfärdande organet, vilket är viktigt på konkurrensområdet där reglemadfrekt rör enskildas rätt. påfalar att del mte går att ur lagtexten utiäsa vad sora menas med rättsakteroch framhåller att dessa har olika stetas och att motiven raåste varatydliga på denna punkt, eftersombestemmelsen har stor betydelse för enskilda och allmänna rättssubjekt.Domstobverket anser att den i bestemraelsen angivna tidsgränsen tiUsammans raedrabriksättdngen kan skapa oklarhet om giltigheten av senare rättsakter ochföreslår att tidsgränsen, liksom hänvismngen till publicering i Europeiskagemenskapemas officiella tidmng (EGT) utelänmas. Även Styreben för tekniskackreditering (SWEDAC) har synpunkter påden angivna lidsgränsen och anser i övrigt att det behöver klargöras vadsora raenas med rättsakter och vad som gäller för beslut som tote publiceras iEGT. Skälen för regeringens förslag: Prop.1994/95:19 Anslutningsfördragets och degmndläggande fördragens bestämmeber om rättsaktema m.m. I den till anslutningsfördragethörande anslutningsakten föreskrivs i artikel 2 att bestämmelsema i rättsaktersom har beslutets av institationema fråncfagen för ansluöiingen är bmdande för de nya medlerasstetema och skall tillämpas där på de vUUcor som förcfragen ochanslutmngsakten ängen I artUcel 170 sägs att textema på finska, norskaoch svenska tUl de rättsakter som institationema har antegit före anslutnmgen skaU upprättes av rådet ellerkommissionen och vara gUtiga för anslutningen på samma vUUcorsom textema på de nuvarande mo språken. De skall offentiiggöras i Europeiskagemenskapemas officiella tidning, om textema på de nuvarande språken haroffentiiggjorts dän Anslutningsfördraget innehåller också ett antelartUdar (artUdama 4-5) om fördrag av olUca slag som ett nyttraedlerasland förpliktar sig att lUlfräcfa. Del gdler såväl fördrag som ingåttsav EG ensamt med utomsteende länder sora fördrag som EG tillsammans medraedlerasländema har ingått raed sådana länder, s.k. blandade avtel. Ett nytt raedlerasland blfr alltså redan genomanslutningen bundet tiU de existerandeEG-avtelen. Även de nya raedlerasländemas förplUctelser i fråga ora deblandade EG-avtelen regleras i anslutningsaktema (artUcel 4.2 och 3). När detgäUer avtel meUan medlerasländema edigt artikel 220 som tar sUrtepå ett anfal områden där det ansetts lärapligt att medlemsländema samarbetarmed varandra föreskriver anslutnmgsfördragetatt de nya raedlerasländema förpliktar sig att tUlttäda dessa konventioner(artikel 3.2). I vissa faU blfralltså de nya raedlerasländema dfrekt genora anslutmngsfördraget bundna av EG:sttakteter och i vissa andra fall förpliktede att tUlfräda ttaktetema. För bäggekategoriema gäller att del kan behövas särskilda tekmska anpassningar.Anslutningsfördragen föratsätter attförhandlmgar om sådana anpassmngar sker mellan berörda parten Reglema omdette återfinns i särskilda avsmtt i anslutningsakten. Dessa förhandlmgar har vid tidigare ansluöiingar kommit att föras efterikraftttädandet av EG-anslutningen i övrigt. Vissa andratyper av icke-bmdande dokuraent, sora mte utgör rättsakter i Romfördragetsmedng, är t.ex. förklarmgar, resolutioner eller andra tiUkännagivanden som harantegits av institationema. De nya raedlerasländema blir försatte i sammasitaation som de nuvarande. Olika slag av rättsakter och avtel m.m. harbeskrivits kortfattel i förste delen, avsdtt 8 och i denna del, avsmtt35. Av artikel 166anslumingsakten framgår bl.a. att dfrektiv och beslut edigt artUcel 189 och artikel161 i Euratorafördraget särat rekommendationer och beslut edigt artikel 14 Parisfördraget skall anses vara rUctede tUl de nya medlerasländema.Vidare fraragår av artikel 168 att de nya raedlemsländema skall vidte de åtgärder som är nödvändiga för att för ansluöiingen följa bestenunelser i sådana rättsakter ° om mte någon annan dag har angettsi anslutningsakten. Om det i en anslutningslagföreskrivs att ansluöiingsfördraget och de grundläggande fördragen skdl gäUahär i landet konuner föreskriftema i anslutningsfördraget och i degrancUäggande fördragen om olika typer av rättsakter att dfrekt gäUa här ilandet på de vUlkor sora anges i fördragen och i anslutdngsakten. Sålundakommer föreskrifterna i anslutningsfördragetom att de hittUls beslutede rättsakterna skaU vara bindande för de nyamedlemsländerna och att de för anslutningenskaU på svenska språket vara gUtiga på samma vUlkor som textema på denuvarande nio språken att utgöra del av den nationeUa rätten. Det skulle aUtså,som utredningen också framhåller, från sfrikt juridisk utgångspunkt varaobehövligt att särskilt föreskriva att rättsakterna skaU gälla här i landet. Ufredningen har emeUertid bettäffande existerandeförordningar ansett att det torde vara nödvändigt att mförliva dessa inationell rätt vid en anslutning.Bettäffande de befintiiga dfrektiven har uttedningen framhållit att det - oaktet dfrektiven föratsätts bliföremål för särskUt nationellt införlivandegenom författtiingar av olUca konstitationell valör - måste säkersteUas att dfrektivbestänunelsers eventaelladfrekte effekt kan få genomslag i den nationella rättsordmngen.Ufredningen föreslår därför att ävendfrektiven mförlivas genora anslutningslagen, raen framhåller samtidigtatt den föreslagna regleringen inte ersätter det genomförande av dfrektiven i det svenska rättssystemet som börske genora att lagar och andra författningar utfärdas på resp.sakområden. Även rekommendationer och yttranden bör edigt uttedningeninförlivas genom anslutningslagen.Uttedningen anser - fröts att bestämmelsen kan leda till vissa missförstånd,särskUt vad gäller mförlivandet av dfrektiv - att tycUighelsskäl tdarför att i en särskild förfataiingsbestämmelse ange att den redan beslutedesekundärrätten skaU gälla här i landet. Ufredningen har föreslagit att derättsakter sora avses är de som har beslutels före och somhar publicerats i Europeiska gemenskapemas officieUa tidmng (EGT). Flera remissuistanser har påtelal oklarheter iolUca hänseenden med den av Uttedningen föreslagnainförlivandebestämmelsen. Detfa gäller såväl hänvisningen tUl EGT sora tidsangivelsen. Några remissmsfanser har påpekat att det inte fiamgår viUca slagsrättsakter del är fråga om. En remissinstans raenar att skUlnaden raellan olUca slag av rättsakter bör raarkeras. En annan åter framhåller att förordmngar inte får införlivas edigt samt att dfrektiv och beslut i stor utsfräckning redan borde vara mförlivade genora EES-avtelet och i övrigt föradeda nationell lagstiftnmg. Saramareraissinstens påpekar också att del vore märkligt art ge s.k. icke-bindande rättsakter, som rekonunendationer och ytaanden, rättsligt bmdande kraft med lags rang. Oklarhet vidlåder också förslaget i fråga om av EG ingångna frakteter med ttedje land. Vidare har några reraissuistenser synpunkter på den rättsliga effekten av att " mföriiva dfrektiv som ger vidhanden att ufrechiingens förslag toUcats Prop. 1994/95:19 vidare än som varavsett. Regeringendelar bedömningen att tydlighetsskd tdar för att reglera införlivandet avsekundärrätten i anslutningslagen. Regeringen anser emeUertid - mot bakgrund av de oklarheter och misstolkmngar sora renussinstansemapåtdat - att det är tillräckligt att det i samband med bestämmelsen om mförlivande av anslutningsfördraget och övriga fördragm.m. föreskrivs att rättsakter, avtol och ancfra beslut som antogits av geraenskapema också gäUer här i landet.Ufredningen har föreslagit att rättsaktema skdl gälla här i landet pådet sätt som följer av fördragen. Härigenom blfr rättsaktema, edigt ufrednmgen,gällande i med den EG-rättsliga betydelse de har edigt EG:srättsordning. Regeringendelar ufredningens bedömning men vill, i likhet raed vad som har föreslagits idet föregående, befräffande överlåtelsen av beslutanderätt och införlivande avprimärrätten förorda att de EG-rättsliga effekterna skdl uttryckas så, attsekundärrätten skall gälla här i landet med den verkan den har edigt fördragen. 38.4 EG-rättens förhållande till nationell rättsordning Regeringensbedömning: Någon särskUd bestämmelse behövs mte för att i svensknationell rättsordning säkerstdla principema om EG-rättens förefräde och dfrekto effekt. Inte heUer finns behov av någonsärskUd bestänmielse om EG-dorastolens korapetens. Utredningens bedönuiing:Överensstemmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Delaruttedningens bedömning.