prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Den öppna svenska telemarknaden är unik i Europa.Vi har från svensk sida ett stortinttesse av att kunna påverka utvecklingen inom EG i en liberaliseranderiktmng. Endast ert svenskt medlemskap ger oss dessa möjligheten Ibst- ochtelestyreben framhåller att det är ett påtegligt svenskt mttesse att en snabböppnmg av telemarknaden sker mom EG. Möjlighetemaart delte i beslutsfattendet vid medlemskap bedöms därför som betydelsefulla.Även på postområdet har en unik position och ert mttesse av attkunna påverka processen mot ändrad marknadsstrakmr 12.8Transeuropeiska nät (TEN) Som idedningsvis har nämnts,mnehåller numera en avdelmngXII om transeuropeiska nät (TEN). EG ges där möjligheten art koordmeratillskapandet av ttanseuropeiska nätverk mom transport-, tele- och energisektorn. Gemenskapens åtgärdersyfter i synnerhet till art sammanbinda nationella nätverk med varandra och attöka deras samverkansmöjligheter Kommissionen presenterade enrapport angående ttanseuropeiska nätverk. Målsätmmgen var att länkasamman olika ttansportslag för artframtvmga en samverkan mellan transportslagen. Tekniska standarder börharmomseras för art underlätte samverkan mellan väg-, järnväg- ochinrevattenvägttansporter. Konunissionen föreslog också datoriseradettafikledningssystem och utveckling av utrasmmg för datekommunikation. På det egentiiga transportområdet antog rådet ioktober 1993 på förslag av kommisssionen och efter att ha hörtEuropaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommirtén följande tre beslut somgäller t.o.m. : a) Nätverkför kombinerade ttansporter Beslutet anger att ert kombmerat järnvägs-, uue vattenvägs- och vägtranspormätverkbör tUlskapas inom gemenskapen i två faser (sexoch ) i edighet med ett till beslutet hörande förslag till översiktiigplan. b) Nätverkför vägar Beslutet ger föratsättmngar för en översiktsplan för vägprojekt för byggandeoch förbärtrmg av vägar . Planen syfter till bättte sammanbmdning av nationella motorvägsnät inom gemenskapenoch mellan gemenskapen och vissa tredje länder c) Nätverkför inre vattenvägar Den översiktiiga planen ibeslutet räknar upp förbätttings- och nybyggnadsprojekt av inttesse förgemenskapen som bör påbörjas . Med syfte art få fram ertnytt beslut om TEN till pågår inom kommissionen arbete med artte fram nya förslag till nätverk. har deltegit som observatör i dearbetsgrapper inom konunissionen somter fram förslag till nätverk inom olUca transportsekto- rer och har också kunnatpresentera de svenska mvestermgsplanema Prop. 1994/95:19 inom dessa områden.De väg- och järnvägsnät mom som är av intresse för gemenskapen kommerart redovisas i kommande förslag till nätverk. Betydelsen för av att ingå i de kommandenätverken är lUcsom för övriga länder att få tillgång till samverkandekommunikationsnät av hög stendard och med hög servicenivå. Medlemsländema har möjlighet art få finansielltstöd för art genomföra för gemenskapen viktiga projekt. Dock föratsättsrespektive land ste för merparten av deinvestermgar som är förenade med att uppfylla uppsatte mål. Vid ertsvenskt medlemsskap kommer också art kunna ansöka om bidrag tillprojekt av betydelse för gemenskapen. På några IT/telekommunikationsområden harkommissionen lagt fram förslag. -TEN-TNA (between Administrations) som avsertelenätverk mellan administtationema och anses som nödvändigt för art uppfyllakraven från den inre marknaden -TEN-ISDN som är en gemensam lösning för digitel kommumka-tion igemenskapen och som sttäcker sig utöver det nuvarande telefonnätet -TEN-IBC (), som handlar om införandet och spridningen på lite längre siktav bredbandskom-munUcation i gemenskapen. Än så länge har ministerrådet inte fattet beslutom dessa program, men viss verksamhet i edighet med förslagen haridetts. TEN-projekt påenergiområdet berörs i avsmrt 25 Näruigs- och energipolitiska frågor. Regeringensbedömning: Fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapitel ledertill effektivare konkunens som pressar kosmader och priser både inom produktionoch disfribution på ert sätt som gynnar konsumenterna. En nödvändig föratsättning för en besteendeeffektivitet i konkurrensen är att denna styrs av en enhetiigkonkunenspolitik och ster under verkningsfull överstetiig tillsyn. EG:s konkurrenspolitUc skall bl.a. säkerstella attdet inte reses nya protektionistiska hinder inom den inre marknaden.Konunissionen är det gemensamma övervakandeorganet inom EG i konkurrensfrågor Tillgång tillden uue marknaden ökar konkurrensen i . Svenska företeg utsätts för enhårdare konkunens från utlandet. kan de fritt konkunera på den storaeuropeiska marknaden. Genom EES-avtelet har övertegit på konkurrensområdet. De regler som tillkommit sedanEES-avtelet slöts har införlivats i den ordning som EES-avtelet föreskriver Förhandlingama om EU-medlemskap omfatter ocksåjordbraksområdet, vilket medfört att en förordning med konkurrensregler för jordbraksområdethar tillkommit. De viktigasteskillnaderna i förhållande till EES-avtelet av ert svenskt medlemskap är art får ett medinflytende på EU:s konkurrenspolitUc och art inordnas underEU:s eget system för övervakning. De lagstiftningsåtgärder momkonkurrensområdet som kan behövas vid ettmedlemskap kommer art föreläggas i en senare proposition. En av de grandläggandeföratsätmingarna för den europeiska gemenskapenär att enhetiiga konkurrensvillkor råder inom hela den gemensamma marknaden.EG:s konkurrenspolitik skall se till art konkurrensen inte snedvrids på ert sådant sätt att varor ochtjänsters fria rörlighet över medlemsstetemas gränser hindras ellerförsvåras. Man kommer inte att kunna uppnå de förväntede fördelama med den imemarknaden, t.ex. ökad produktivitet, lägre priser och stönesysselsätmmgsmöjligheter, om det inte råder fungerande konkunens inom EG. Konkurrenspolitiken skall säkerstella art det intereses nya protektionistiska hinder,oavsett om dette sker till följd av konkunensbegränsmngar mellan företegeller genom åtgärder som vidtes av medlemsstetema för att gynna det egnalandets företeg. EG:s nuvarande konkurrensregler,innefattende regler om konkunens- begränsande avtel, samordnade förfaranden och missbrak av enProp. 1994/95:19 dominerande stellning, gerredan ert viktigt bidrag till mtegrationsproces-sen genom art förhindrabildandet av marknadsdelande karteller, konkurrensbegränsande vertikala avteloch missbmk av en monopolstell-ning. Dessa regler kommer även ifortsätmingen art fylla en väsentiig funktion när det gäller art förverkligaoch konsolidera den inre marknaden. Dessutom gäller fr.o.m. september 1990bestenunelser om fiisionskonttoll som ert led i utbyggnaden av EU:sregelsystem, vilket är en föratsättning för ett maximalt umyttjande avfördelama med en integrerad marknad. En annan vUctig faktor är konttollen av sfatiigtstöd. Stetiigt stöd till företeg kan användas som ett protektionistisktmedel och därmed underminera den övergripande sttategin, som syftar till en frioch konkurrenskraftig inre marknad. Därförär en konsekvent tillämpning av om stetiigt stöd ett viktigtled i skapandet och upprätthållandet av en gemensam marknad. Artikel 223 iRomfördraget ger medlemsstetema rätt art vidte åtgärder för att skydda säkerhetsinfresseni fråga om tillverkdng av försvarsmateriel.Det innebär att stora delar av försvarsupphandlingen och andraförsvarsindusttiella frågor kan undantes från . har alltså även fortsättmngsvis möjlighet att bedrivaen självstendig för-svarsmdusttipolitdc. 13.2 Konkurrensregler för företag I finns två centtalabestemmelser på konkunensonuådet, nänUigen artiklama 85 och 86. De rörkonkurrensbegränsande åtgärder, som vidtes av företeg. Artikel 85 avser förbudmot konkunensbe-gränsande avtel och artikel 86 förbud mot missbrak av endominerande stellning. Bådabestämmelsema avser fall där samhandeln mellan ländema kan komma att påverkas.Det rör sig om två olika simationer där företegen genom sitt agerande hämmarden fria konkunensen. I det ena fallet är det fråga om ett konkurrensstörandesamarbete mellan företeg och i det andra om en ensidigt handlande av ertföreteg med en dominerande ställmng på den relevante marknaden. Artikel 85 förbjuder alla former av avtel mellanföreteg, beslut av företegssammanslumingar och samordnade förfaranden som kanpåverka handeln mellan medlemsländerna och som har till syfte ellerresultet att konkurrensen på marknaden hindras, begränsas eller snedvrids samtger exempel på förbjudna förfaranden. Förbjudna avtel är t.ex. avtel som direkt eller tnduekt faststeller inköps- eUerförsäljningspriser eller andra försäljnmgsvillkor Avtel som sttider motförbudet i artikel 85 är ogiltiga. Förbudet motkonkurrensbegränsande avtel är inte absolut. I de fall då de positiva effekterna av ett sådant avtelöverväger, kan kommissionen medge undanteg från förbudet. För vissakategorier av avtel har konunissionenmedgett s.k. grappundanteg. för vissa grapper av ensamåterförsäljaravtel, exklusiva inköpsavtel, Prop. försäljnings- och serviceavtel förmotorfordon, specialiseringsavtel, avtel om forskning och utveckling, patenflicensavtel,franchiseavtel, know- howlicensavtel samt för vissa grapper av avtel, beslut ochsamordnade Dämtöver finns grappundanteg som rör ttansportområdet samt kol- och stelområdet. Artikel 86förbjuder allt missbrak av dominerande ställning på den gemensamma marknadeneller uiom en väsentiig del av denna samt ger exempel på förbjudna förfaranden.Förbudet är undantegslöst. Företeg som villha besked om art deras samarbete inte sttider mot kordcurrensreglema eller att de inte kan anses missbraka sin stellningkan begära kommissionens förklarmg om dette. Regler finns också för att förhindraföretegskoncenttationer som skadar konkurrensen. Även här gäller regleraa barai fall där samhandem mellan EU:s medlemssteter påverkas. Reglerna omförvärvskonttoll innefatter en s.k. ttöskel som innebär att endast störreföretegsförvärv prövas av konunissionen. Kommissionen ärdet övervakande organet i konkunensärenden och kan utdöma böter om företegen bryter mot reglema. Riktlmjerna för kommissionenshandhavande av konkunensreglema i artiklarna 85 och 86 finns framförallt iförordning (EEG) m 17/62. Inom EG uppfattes konkurrenspolitik ofta som ettvidare begrepp än reglerna om företegs konkurrensbegränsande åtgärderBl.a. ses regleraa om offentiigt stöd resp. offentiiga företeg ochhandelsmonopol som en del av konkurrenspolitikeni vidare bemärkelse. Nära samband med konkurrenspolitUcenhar också regleraa om offentiig upphandling liksom reglerna omteriffära, fiskala och kvantitetiva handelshinder EG:s konkurrenspolitUc tillämpas av kommissionen.Kommissioasbeslut på dette område kan överklagas tillförsteinslansrätten, vars beslut i sin mr kan överklagas till . Konkurrensområdetär ett av de få onuåden där kommissionen fatter beslut med direkt verkan motfysiska eller juridiska personer Sådana beslut riktes inte bara mot företeg iEU:s medlemssteter Edigt praxis anses nämligen gälla allakonkunensbegräns-ningar som har effekt påsamhandeln inom den gemensamma marknaden, även om de företeg som harvidtegit konkurrensbegränsande åtgärder befinner sig utenför EG. Det har ocksåförekommit att kommissionen riktet beslut i konkurrensärenden mot exempelvissvenska företeg. Däremot har EG tidigareinte haft någon möjlighet art få hittade från myndigheterna i ickemedlemssteter med att verkstella åtgärder, t.ex. indriva böter Här innebärEES-avtelet en nyhet. handläggning avkonkurrensärenden sker i nära samverkanmed de behöriga myndighetema i medlemsstetema. Kommissionen översänderomedelbart viktigare handlingar i ett ärende till de nationella konkurrensmyndigheterna som i sin mr har skyldighet art på begäranbiträda kommissionen med de undersökningar som behövs. Fem rådgivande kommittéer med olika uppgifter ochi vilka ingår represententer för medlemsstetema delter i behandlingen av konkurrens- 173 ärenden och framtegandet av nyaföreskrifter på konkurrensområdet. Kommissionen har skyldighet attsamråda med den berörda rådgivande Prop. 1994/95:19 kommirtén innan denfattar slutiigt beslut i ett konkunensärende. I EU:s medlemssteter finns nationellakorUcurrenslagar som tillämpas parallelltmed bestemmelser på konkurrensområdet. EG-reglematillämpas därvid på konkurrensbegränsningar som påverkar handeln mellanmedlemssteter, medan de nationella konkunenslagama avser konkurrensbegränsningar med verkan mom resp. land. Nationellamyndigheter kan även tillämpa konkurrensbestenunelser, föratsattatt kommissionen inte har idett ett förfarande i det aktuella fdlet. EG-reglemainnefattar även vissa ttöskelvärden - som ovan nämnts bl.a. i fråga omförvärvsprövningen - som innebär att förfarandenunder en viss storlek inte prövas av konunissionen även om samhandempåverkas. EG:s konkurrenspolitik utvecklassuccessivt genom förändringar och kompletteringarav regelverket samt genom beslut av kommissionen och domstolen. har i en resolutionkommenterat konkurrenspolitikens roll mom gemenskapen. Edigt Europaparlamentetbör den framtida konkurrenspolitiken ha följande målsättningar: sterkaden inre marknaden -främja ekonomisk och social utjämnmg -främja en privatisermg ochliberalisermg av den offentiiga sektom som skapar konkunensneuttalitetsamtidigt som tillgången till allmänna tjänster säkerstells -främja stetlig stödgivning som påskyndar omstellningen inom industtm såatt en varaktig välfärdsutvecklmg stunuleras -verka för intemationella konkurrensregler, bl.a. inom ramen för verkaför en konkurrenspolitik som är brakarvädig, decenfraliserad ochunderkasted insyn och demokratisk konttoll. 13.3Översikt över de områden, där i sak redan har samma regler som EG Genom EES-avtelet harEFTA-ländema övertegit stora delar av på konkurrensområdet. Dessa regler innefatter dels Romfördragetskonkurrensregler, dels förordningar somutfärdats av rådet resp. kommissionen. Förordningama, som utgör en del av den s.k. sekundärrätten,innehåller främst tillämp-nmgsföreskrifter samt grappundanteg från förbudet motkonkurrensbegränsande avtel. Bestemmelserna om förvärvskonttoll ochupphandlmg ingår också i sekundärrätten. Edigt EES-avtelet föratsätts också artEG-domstolens praxis följs samt att s.k. icke bindande bestemmelser, i form avt.ex. tillkärmagivanden från kommissionen, beaktes vid tillämpningen avkonkurrensreglerna. En redogörelse för motsvarande regler har lämnats i prop.1991/92:170 om EES. 13.4 Områden där skillnader i sakföreligger i förhållande Prop.1994/95:19 Eftersom i samband medEES-avtelet övertegit gällande EG-regler påkonkurrensområdet fanns mga förhandlmgsproblem när det gälldeövertegandet av med undanteg av alkoholmonopolen ochtillämpningen av regionalpolitiskt stetsstöd. Frågan om destediga handelsmonopolen behandlas i avsnittet om den fria rörligheten förvaror, personer, tjänster och kapitel (avsmtt 11). Frågan om alkoholmonopolenbehandlas häratöver särskUt i avsmttet Social-och hälsopolitiska frågor (avsmtt 16). Regionalpolitiskt motiverat stetsstödtes upp i avsmttfit Regionalpolitiska frågor (avsmtt 24). Förhandlingama om medlemskap har omfattet ocksåjordbraksområdet. En förordning på konkurrensområdet, förordning (EEG)nr 26/62, som rör jordbraksområdet tillkommer vid medlemskap. Ett medlemskap iEU medför en återreglermg av det svenskajordbraket som är negativ från konkurrenssynpunkt. Medlemskapet kan dock väntesge positiva effekter genom att den gränsöverskridande handeln medlivsmedel mellan EU-ländema ökar kommer att verka återhållande påprisutvecklingen som utbudet breddas. Skillnaden iövrigt på konkurrensområdet mellan regleraa edigt EES-avtelet och EG:s reglerrör främst orgamsatoriska frågor Ansvaret för atttillämpa konkurrensreglerna mom EES ligger för EFTA:s del på ert övemationdltorgan, EFTA:s övervakningsmyndighet (EFTASurveillance Authority, ). Kommissionen tillämpar EG:s konkurrensreglerinom EG. På EFTA-sidan är reglema desamma, men de tillämpas med stöd avEES-avtelet. ESA:s uppgifter bester av övervakningoch tillämpning. har samma uppgifter mot företeg i EFTA-ländema somkommissionen har mot företeg i EG:s medlemsländer På EFTA-sidan svararEFTA-domstolen för uppgifter som motsvarar inom EG. Konkunensärendensom enbart berör EFTA-området handhas av , ärenden som enbart berörEG-området handhas av kommissionen. För deblandade fallen, dvs. de fall där konkurrensbegränsningen har effekter somberör såväl EFTA som EG har partema i EES-avtelet kommit överens om regler förhur konkurrensärendena skall fördelas mellan de två tillämpande organen. Vidett EU-medlemskap förenklas admini-sttationen genom att medverkan iEES-orgamsationen avvecklas. Vidare fårSverige ett sterkare inflytende på regelutvecklingen eftersom medlemskap ger fullt tillttäde till dekommirtér där EG:s konkurrenspolitik utvecklas. I dermaproposition föreslås att EES-lagen upphävs. I EES-lagen firms i 11-13 §§ nationell lagstiftning som ärnödvändig vid en anslutning till Europeiska unionen. Delagstiftningsåtgärder inom konkurrensområdet som blir följden av ett medlemskap kommer att föreläggas ien senare proposition. Fleraremissorgan har betonat vikten av att svenskt näringsliv har sammakonkurrensvillkor som företeg inom EU och även belyst olika aspekter på den ökade konkurrens som kanförväntes vid ett EU-medlem- Det är dock endast ettfåtel som valt att i sma ytttanden specifikt Prop. 1994/95:19 behandla dekonkurrenspolitiska frågoma. som, utifrån ett konsumentperspektiv, anser att övervägande skäl telarför ett svenskt medlemskap i , lyfter bl.a. fram den förväntedeskärp-mngen av konkurrensen inom dagligvaraområdet. har svensk dagligvaruhandel tillbakaförberett sig för de nya föratsättningar mtegrationen i skapar,vUket redan lett till fördelar för svenska konsumenter. , somedigt sm instmktion skall verka för eneffektiv konkunens i privat och offentiig verksamhet tUl nytta för konsumentema, finner vid en samlad bedömning attfördelama med en svensk ansluöiing till EU klart överväger nackdelama. Romfördragetinnehåller grandläggande regler om stetsstöd. Reglema har senare preciserats genom föreskrifter avkomimssionen om hur reglerna skall tillämpas inom olika områden ochbranscher m.m. samt genom utslag i . Genom EES-avtelet gällermotsvarande regler även i . Den endaväsentiiga skillnaden vid ett medlemskap är att reglema får en nyrättslig grand och att tillämpningen kommer att övervakas av kommissionen och inte av EFTA:s övervakningsmyndighet somi dag. Degrandläggande bestämmelseraa i om stelsstöd finns i artikel 92 somslår fast att stöd från stediga, regionala eller lokala organ, som snedvridereller hoter att snedvrida konkunensen genom att gynna vissa företeg ellerproduktionen av vissa varor är förbjudna i den mån stödet påverkar handelnmellan medlemsstetema. Undanteg medges för stöd som är socialtmotiverade och sig till individer, under föratsätming attåtgärderna inte innebär någon diskrimineringav produkter från något land. Stöd i samband med namrkate-strofer ellerandra exceptionella händelser och stöd till vissa delar av forna ärockså undantegna reglemas tillämpmng. I huvudsak kanäven följande åtgärder vara förediga med : stöd som främjarutvecklingen i regioner där levnadsstendarden är onormalt låg eller där detråder svår sysselsättningsbrist, stöd för att främja genomförandet av projektsom är av gemensamt europeiskt infresse, stöd för att rätte till en allvarlig stömingi ett lands ekonomi samt stöd för att främjautvecklingen av vissa ekonomiska aktiviteter eller vissa regioner, ominte åtgärdema påverkar handeln på ett sätt som strider mot medlemsländernas gemensamma inttessen samt slutiigen stöd föratt främja kulmr och bevarandet av kulmrarvet under vissa föratsätmingar Vidare harkommissionen utfärdat tillämpmngsföreskrifter när det gäller vissa andra slag av tillåtet stöd,t.ex. stöd till små och medelstora företeg, stöd till forskning och utveckling samt stöd till miljöinvestering ar- ,7. Alla former av stetsstöd samtalla planer på att introducera eller ändra sådant stöd skall anmälas tillkonunissionen, som granskar och faststeller Prop. 1994/95:19 om åtgärderna ärförediga med bestemmelserna i . Undanteg frånanmälningsskyldigheten görs generellt för stöd som understiger vissa belopp.Det är kommissionen som bedömer om stöden är förediga med och sombesluter att godkänna stödet eller att ideda ett formellt undersöknmgsförfarande,om det råder tvivel om stödets föredighet med regleraa. Nya stöd får mte lämnasinnan kommissionen meddelat slutiigt beslut i ärendet. Kommissionen kan besluteatt befintiigt stöd som sttider mot bestenunelsema skall ändras eller upphävas och kan även begära att ettmedlemsland från mottegaren återvmner ett redan utbetelt stöd som äroföredigt med bestämmelserKommissionens beslut på stetsstödsområdet rUcter sig tdl stetema. Om en berörd medlemsstet inte efterleverkommissionens beslut mom , får kommissionen väcka telan motsteten vid för fördragsbrott. Genom att genom EES-avtelet i huvudsakhar övertegit innebär ett medlemskap i i huvudsak intenågra för medlemskapet specifikakonsekvenser eller några ekonomiskt viktiga förändringar Tillämpningen av stetsstödsreglema på det svenskaregionalpolitiska företegsstödet behandlas i avsmttet omregionalpolitiska frågor (24). Genom EES-lagenhar EES-avtelets huvudbestemmelser om stetstöd liksom övervakningsavtelet ochdess protokoll 1-4 inkorporerats med svensk rart. I EES-lagen finns vidare i6-8 §§ vissa komplerterande föreskrifter om stediga och kommunala stödåtgärdermed adedning av EES-avtelet. De särskilda lagstiftmngsåtgärder som kan konunaatt behövas på grand av ett medlemskap konuner att föreläggas i ensenare proposition. Det är fördelaktigt för en internationell ekonomisom den svenska att gemensamma regler om stetsstöd gäller på den gemensammamarknaden så att konkurrensen sker på lika villkor för företegen. Regeringens bedömning: föreskriver numera att gemenskapen skall bidra tUl att en högkonsumentskyddsnivå skall uppnås. Det skall bland annat ske genomsärskilda insatser som stöder ochkompletterar medlemsstetemas politik i syfte att skydda konsumenternas hälsa,säkerhet och ekonomiska mfressen och att tillhandahålla en fullgodkonsumenmpplysning. Genom EES-avtelet och senare godkända ändringarav dette avtel har införlivat eller åtegit sig att införliva de reglerpå konsumentområdet som hitUls har utvecklats mom gemenskapen. Ertmedlemskap i konuner art innebära art fullt ut och aktivt kanmedverka i och påverka utvecklingen av konsumentpolitiken inom gemenskapen och utformnmgen av de gemenskaps-regler som är av betydelse från konsument-skyddssynpunkt. Som medlem i EU bör arbete för art Romfördragetsviljem-riktning att uppnå en hög konsumentskyddsnivåockså förverkligas. Sttävan bör vara art i överenstemmelse med de måloch priorite-rmgar som gäller för densvenska konsumentpolitiken te till vara konsumentemas dttessen. 14.1 Konsumentpolitiken inom EG GenomMaasttichtfördraget infördes en särskild artUcel om konsumentskydd iRomfördraget. Edigt artikel 129a skall gemenskapen således medverka tiU art konsumentskyddet uppnår en högmvå. Åtgärder skall vidtes som stöder och komplerterar den politik sommedlemsländema bedriver för att skydda konsumentemashälsa, säkerhet och ekonomiska inttessen samt för art ge konsumenternafullgod mformation. Det slås vidare fast art de åtgärder som EG vidter inteskall hmdra något medlemsland att behålla eller mföra sttängare skyddsåtgärder,föratsatt att dessa är i överensstemmelsemed fördraget och art informeras om dem. I fanns alltså från början intenågot avsmrt om konsumentskydd. Men det har inte hindrat art enkonsumentpolitik successivt har vuxit fram mom EG. , inför EG:sutvidgning från sex till nio medlemmar, försterktessamarbetet och man bestemde sig för att lägga stöne vUa vid medborgarnasvardagsproblem. En särskild enhet för miljö- och konsumentskydd inrättedes mom kommissionen. En rådgivande konsu-mentkommirtébildades också. EG:s första konsumentpolitiska program antogs år1975.