prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — 1488) om provtagning pädjur m.m. cxh föreskrifter meddelade av . 1994/95:19 jordbraksverk(prop. 1992/93:119, bet. 1992/93:JoU6, rskr. 1992/ 93:101 Bilaga 9 och prop.1993/94:68, bet. 1993/94:JoUll, rskr. 1993/94:88). Lagstifmingen innebär att bestämmelser införts somgör det möjligt att genomföra denprovtagning på eller undersökning av djur som krävs för att skall kunna fä tiUäggsgarantier för vissadjursjukdomar. En del av lagstiftningenavser cxkså införlivandet av EG:s handelscUrektiv. Den del av handelsdirektivets bestämmelser som inte ingår ilagstiftningen om provtegning pä djurhar med stöd av lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela bestämmelser om in- eller utförsel av varorinföriivals genom förordningen (1994:542) om utförsel av levande djurm.m. Även direktivet om märkning har införiivals genomföreskrifter som ingår i lagstifmingen om provtegning på djur. om bekämpning av vissadjursjukdomar har föranlett ändringar också i lagen (1973:738) om bekämpande avsdmonella hos djur och epizootilagen (1980:369) (prop. 1993/94:203, bet.1993/94:UU23, rskr. 1993/94:367).Utöver lagändringama har införiivandet skett genom föreskriftermeddelade av . Huvuddelen av den lagstiftning som redovisats idet föregående har formen avmyndighetsföreskrifter. har meddelat ett tjugotal kungörelserpå området. Bestämmelser om krav pä djurhälsa vid handel medandra djur än jordbrakets djur inomEG och vid import av djur finns bl.a. i cUrektiv 92/65/EEG. I direktivets artikel 7 anges bl.a. att handel medicUsslande djur, bl.a. hjortdjur, endastfår ske om djuren antingen kommer från en officiellt tuberkulosfriför-klarad besättning eller kommer frän en besättningi vilken inte något fall av tuberkulos har registrerats före delatt djuren lastas. Ett ytterligarekrav är att djuren inom 30 cfagar före avsändande har genomgått ett tu-berkulintestmed negativt resultat. Rikscfagen beslutede efter förslagfrän regeringen om en ändring i lagen(1985:342) om kontroll av husdjur m.m. (prop. 1993/94:68, bet 1993/94:JoUl 1,rskr. 1993/94:88). Ändringen innebar art en ny bestämmelse, 5 a §, infördes ilagen. I bestämmelsen anges att om det finns hälso-konfroll anordnad förkronhjort och dovhjort, fär regeringen meddela föreskrifter om vad som skdl gälla för an hjortar avdessa slag som inte omfattas av kontrollen skall fä flyttas från ett hägn.Föreskriftema får avse också andra djurslag som hålls i sambete med kronhjortcxh dovhjort. En anpassning till bestämmelsema om handel medhjortdjur i cUrektivet 92/65/EEG börföljas av en ändring i lagen om konfroll av husdjur m.m. innebärande anföreskrifter meddelas också om vad som skdl gälla för att fä flytte sädanadjur till ett hägn. Resultatet avmedlemskapsförhandlingarna Prop.1994/95:19 Bilaga 9 Medlemskapsförhandlingama har varit iiuiktede påalt bevara det gcxla hälsoläget ilandet Ett medlemskap innebär dock an man mäste räkna med en ökad risk för smitta. Risken för utbrott av sjukdomarsom inte förekommer i värt land ökar till följd av en ökad handel cxh en slopadgränskontroll. Riskema kan dcxk motverkasgenom åtgärder inom ramen för . En sådan ägärd är att begära såcfana tilläggsgarantierom sjukdomsfrihet som har beskrivits i det föregående. har i mecUemskapsförhancUingama begärtsädana garantier för ett 20-tddlvarliga djursjukdomar som antingen inte finns i eller för vUkavi har kontrollprogram. Resultetet av förhancUingama blev följande.Kommissionen skdl snabbt te ställningtill begäran om tilläggsgarantier. I avvaktan pä beslut får i högst frän anslutningscfagenfortsätta att tUlämpa nationella bestämmelserför sjukdomama i fräga. Denna pericxl kan förlängas om det behövs. I det föregående har redovisats vdka krav päfrihet från sdmonella som vid ett medlemskap kan ställas vid import av kön,köttprcxlukter cxh ägg. I fräga ommotsvarande krav vid införsel av levande djur innebär resultatet av medlemskapsförhandlingamaföljande. I avvaktan pä en revidering av direktivet64/432/EEG fär nöticreatur och svinkonttolleras pä mottagningsorten i enlighet med gällande konfrollprogram i . Om smitta konsteteras vid ensådan konfroll fär samma åtgärdervidtas som i fräga om inhemska djur. Vad nu sagts gäller inte i fråga om djursom kommer från ett land som har ett godkänt konfrollprogram. När det gäller fjäderfä, avelsfjäderfä, dagsgamlakycklingar och värphöns har Sverigeenligt avtdet möjUghet an fä tilläggsgarantier mot salmonella. Sådana garantier föratsätter dock an kanvisa upp kontrollprogram som gcxlkäntsav kommissionen. Befräffande slakdcycklingar finns i fråga om vissa serotypertillräckliga skyddsbestämmelser i . För andra serotyper gällerenligt avtalet an provtegning skall ske pä prcxluktionsplatsen före leveransen. Säcfan provtagning kan inte krävas vid anläggningarsom har kontrollprogram som är likvärdiga med konfrollprogram i . Handel med levande svin utgör en stor smittrisk,framför dit med tanke på de mycketsmittsamma cxh svårbekämpade sjukdomama klassisk svinpest cxh blåöronsjukan. begärde iförhandlingama art svin som importeras skallvara fiia från klassisk svinpest cxh blåöronsjuka och att dette visats genomutförd provtegning före exporttillfället. Resultetet av förhandlingama blev följande. Förlevande svin inkl. vildsvin som försin i landet från en region inom EU cfar klassisk svinpest eller blåöronsjuka har förekommit under den senastelolvmånaderspericxien får kräva ett negativt serologiskt prov medavseende pä dessa sjukdomar. Rättenatt kräva sådana test gäller under en övergångstid pä 3 är. fär cxksä under en övergångstid pä upptill 2 är behälla sitt nuva- Prop. 1994/95:19 rande importförbud för embryon frän till skydd motsjukdo- Bilaga 9 men BSE (bovinespongiform encephalopathy, den s.k. galna kosjukan). Vidare får under en övergångspericxi påtre är behålla de nuvarandeimportrestriktionema i fråga om djur cxh kött frän fredjeland som vaccinerarmot mul- cxh klövsjuka. får cxksä behälla nationella regler omormar cxh reptiler tills EU harreglerat området. Vi har även fått möjlighet att under vissa vUUcor tillämpa sttängareregler för att skydda landet mot rabies. Konsekvenser av ett svenskt medlemskap i Somhar framgått i del föregående omfattar EES-avtdet huvuddelen av om djurhälsa. EES-avtdet frädde iden här delen i kraft den 1 juli1994. De av EG:s bestemmelser som inte omfattas av detta avtal är bestämmelsema om gränskonfroll, om finansielladispositioner cxh om förhållandettill tredjeland Jämfört med EES-avtdet innebär ett medlemskap således att blir bundet även av de nu berördabestämmelsema. Delta innebär storaförändringar pä djurhälscx)mrädet cxkså i förhållande till EES-avtdet. Den mestavgörande förändringen sammanhänger med slopandet av gränskonfrollen. Med hänsyn till att EG:s bestämmelserom gränskonfroll inte omfattas avEES-avtalet har inom ramen för avtalet kunnat behälla sina gränskontroller såväl gentemot EU som mot länderutanför EU. Detta har inneburit allSverige även inom ramen för suveränt har kunnat utforma villkoren för införsel av djur. harhittiUs tillämpat mycket restriktiva bestämmelser vid import av levande djurmed höga krav på hälsostatus iavsändande land och besätming, veterinärbesUcming, karantän och provtagningvid gränsen. Detta är en av anledningama till att allvarliga smittsamma djursjukdomar har kunnat undvikas. Om blirmedlem i EU blir bundet avEG:s bestemmelser om gränskonfroll. Delte får till följd att gränskontrollema mäste slopas omedelbart.Konfrollen av djur och djurprcxluk-lerkan inte längre ske på fracUtionellt sätt vid landets gräns. All konfroll vid handel med djur kommer i stället art ske iexportbesätmingen. De konfroller som som importland får göra är endaststickprovskonfroller i motia-garbesättningeneller, vid grandad misstanke om felaktigheter, under fransporten. Remissinstansema har i flera fall pekat på riskerför an trots övergångstidencxh möjligheten att få tilläggsgarantier för vissa sjukdomar får ett försämratsmittskydd Det motsiänd som finns i flera EU-länder mot att bevilja sädana tiUäggsgarantier cxh osäkerheten om vadsom händer vid övergängs-periodemasutgång anförs som skäl för denna oro. De ökade riskema för in-frcxiuktion i landet av nya smirtämnen bör enligtbl.a. () kompenseras med åtgärder inom landet i form av bl.a. ökadutbildning, diagnostiskt utvecklingsarbete cxh fräning syftande till en bra och effektiv beredskap. SVA bedömer att det ifråga om salmonella finns föratsättningar att i väsentliga delar uppnå ett bra skydd främst vidimport av Prop. 1994/95:19 färskt kört. Det finns anledning art anta art ert medlemskap iEU kommer att innebära en friarehandel med levande djur och produkter från djur. kan naturligtvis öka riskema för att fä in djursjukdomar iSverige. De sjukdomar som Sverigeönskar skydcfa sig mot förekommer inte eller är mycket ovanUga i landet. Kännedom om dessa sjukdomar bland såväldjurägare som veterinärer är därförbegränsad. Informations- cxh utbildningsinsatser för att öka kunskapen om de sjukdomar som utgör ett hot blir därförviktiga skyddsåtgärder cxh har redanpåbörjats. Därigenom förbättras möjligheten till tidig uppteckt av ett sjukdomsutbrort. Vidtas adekvata åtgärder kanverkningama av sjukdomsutbrott reduceras kraftigt. När det gäller sjukdomsbekämpning inom landetinnebär ett medlemskap inte någraradUcda förändringar. I fråga om de mest smittsamma sjukdomama kommer bekämpningen liksom hittiUs an ske med stödav epizcxjtilagen. Den lagen haranpassats till EG:s olika bekämpningsdirektiv. En exempel på denna anpassning är att lagstöd införts för s.k.skydds- och övervakningszoner som skallinrättas rant en smitted fastighet vid utbrott av en epizcx)tisk sjukdom. vaccinalionszoner skall kunna inrättas. Vidare har lagens bemyndigande anmeddela föreskrifter om olika bekämpningsätgärder vidgats. har för avsikt att utarbetesärskilda beredskapsplaner för de smittsamma sjukdomama och förzoonoser. Informationen till djurägama bör bl.a. innehållaräd om hur nya djur bör introduceras i en besärtning för art risken försmittöverföring skall minskas. Delte kan t.ex. ske genom isolering och testningav djuren. Som ticUgare har redovisats uppställs inom EUvissa generella krav för handelnmed djur. hindrar emellertid inte att den enskilde importören eller djurägaren ställer högre krav än som följerav dessa regler. Avskaffandet avgränskontrollen cxh den därmed följande övergängen till den ordning för veterinäikontroll som tillämpas inom EU betydercxkså att det i väsentiigt störreutsträckmng än kommer art vara den enskilde besärtningsägarens ansvar att försäkra sig om an importerade djurverkligen är friska. Som en konsekvensav dette kommer det att vara av stor betydelse för den enskilde djurägaren atthan kan fä tillräcklig information om de veterinära krav som bör ställas vid inköp av djur. Det är en vUctiguppgift för lantbrakets organisationeratt utarbete rekommendationer för säcfan frivillig importkonnt)ll. Även i adminisfrativt hänseende får ettmedlemsskap vissa konsekvenser. De cenfrala veterinära myndighetema i Sverigekommer all fä en organisatorisk ochkonfrollerande roll samt måste anslutas tiU det nämnda ANIMO-sy-stemei. har förordnat officiella veterinärer som kan skriva intyg ute i fält cxh dessa skall ges tillgängtill information via ANIMO. Bl.a.kommer den svenska organisationen med stadigt ansiällcfa distriktsveterinäreratt använcfas vid tillämpningen av direktiven. Ytterligare en konsekvens av ert medlemskap i att kommer att omfattes av de bestämmelser i rättsakter som rörfinansiella tUsposi- Detta innebär attSverige för vissa ändamål kan erhålla fmansiell hjälp Prop. 1994/95:19 frän EU. Ett exempel härpå är att kan fådel av EU-medel för att be- Bilaga 9 kämpa utbrott av anmälningspliktiga epiz(X)tiska sjukdomar cxh av vissaandra anmälningspliktiga smittsammadjursjukdomar. Ett annat exempel är att kommer an fä samma finansieringshjälp som de nuvarande mecUemsstetema för att bygga upp det datoriseradeinformationssystemet ANIMO. Den bundenhet tiU förhandeln med djur och prcxlukter av djur som följer med ett EU-mecUemskap umebäratt kan behällade nationella reglema för handeln med länder utenför EU. Denna import kommer i stället att vara underkastadEG:s harmoniserade tredjelandsregler. Sammanfatmingsvis kan sägas att konfrollen vidEG:s yttre gräns innebär att Sverigevid ett EG-medlemskap skall etablera ett antd gränskonfrollstatio-ner där dokument-, identitets- cxh fysiskkontroll av djur, livsmedel och andra prcxlukter av animalt ursprang frånfredjeland kan utföras. Dessutom kan finnasgränsövergångsorter där endast dokument- cxh identiteiskonfroll kan utföras. Antalet gränskonfrollstationer cxhgränsövergångsorter cxh deras lokalisering,bemanning och uttusming blir avhängigt viUca av vara grannländer som är medlemmar i för Sverigesinfräde. Kontrollen bör liksomhittills ske i samverkan mellan tullen cxh svenska veterinära myndigheter. För uppbyggnad av gränskontrollstationer motttedjeland krävs bl.a. investeringarför ansluming tUl de nämncfa informationssystemen. Finansiering och författningsmässigt stöd för fredjelandskonfrollenkan behöva ses över i SärskUd ordning. I EU är tvä sambandsnätverk under uppbyggnadnämligen ANIMO och SHIFT. SHIFT ärANlMO:s motsvarighet för fredjelandshan-deln. AUa mecUemsländer tillsammans med kommissionen skall utveckla en sambandsnät mellan alla gränsposteringar,medlemsländernas ansvariga myndigheter cxh kommissionen med i princip sammainnehåll som ANIMO. Systemet skall innehålla all information rörandetredjelandshandel med djur och djurprodukter. Smidäget i de berörda ländema,handelsstetus och inspektions-resultatskall finnas i nätet All dokumentation, konfrollfynd cxh förfrågningar mellan de berörcfa partema skall gä via nätet.Även nationella regler för handelmed icke harmoniserade varor kommer att finnas i regisfret. Också detta syslemär under utveckling. InomEG har särskilda regler på avelsområdet fastställts för nödaeatur, svin, fär,getter och hästdjur. Bestämmelsema, som syftar till att harmonisera kraven på registtering cxh värdering av avelsdjur,reglerar bl.a. metcxier för prövning och avelsvärdering av djur, villkor förgcxlkännande av avelsorganisatio- neroch avelsföreningar, utformning av härstemningsbevis och identitetshand- Prop. 1994/95:19 lingar samt villkorför stambokföring. En stambok utgörs av en förteckning Bilaga 9 över avelsdjur som uppfyller vissa krav. Enligt degrandläggande direktiven på områdetgäller att mecUemsstatema inte på avelsmässiga grander fär förbju-cfa,begränsa eller hindra - handel med renrasiga avelsdjur eller med sperma,ägg cxh embryon fiän sådana djur, - upprättende av siamböcker, eller - officiellt gcxUcännande av avelsorgamsationer cxhavelsföreningar. omfattar, föratom avelsdjur, cxksäsperma, embryon och ägg för avelsändamäl. Som framgår av den närmare redogörelsen i prop.1993/94:68 finns i bl.a. direktiven /504/EEG, 88/661/EEG,89/361/EEG, 90/ 427/EEG och90/428/EEG. Utöver de nämnda rättsaktema i vUka aveln regleras djurslagsvis finns bestämmelser ommarknadsföringen av renrasiga djur i direktivet 91/174/EEG. Införlivandet av EG.s bestänvneber om avel i svensk rått Desvenska bestämmelsema på avelsområdet finns i lagen (1985:342) om konfroll av husdjur m.m., förordningen (1985:343) omkonfroll av husdjur m.m. cxh iföreskrifter meddelade av . Som framgår av redovisningen i det följande finns det dessutom vissabestämmelser i djurskyddslagen (1988:534)som är av betydelse för hur avel får bedrivas. Som redan nämnts omfattes EG:s direktiv päavelsområdet av . I den utsfräckning inte redantäcktes av den nyssnämnda lagstiftningenhar ett införlivande skett genom att meddelat deteljföreskrifter i olika avseenden, bl.a. omstam bokföring. För att sädana föreskrifterskdl kunna meddelas cxksä om ägg för avelsändamäl har beslutat om en ändring i lagen omkonfroll av husdjur m.m. (prop.1993/94:68, bet. 1993/94:JoUl 1, rskr. 1993/94:88). Ändringen innebar alt bemyndigandet i 2 § lagen att meddelaföreskrifter om seminverksam-het txhöverföring av befraktade ägg mellan hondjur vidgades till an gälla ävenägg för avelsändamäl. Förhandlingsresultat - konsekvenserna av en medlemskap i Mot bakgrand avden anpassning som recfan skett som en följd av EES-avia-let krävs för en eventuellt medlemskap i intenågra ytterligare ändringar av bestämmelsema för den svenska aveln. 10Riksdagen 1994/95. 5.3.5 Djurfoder Prop.1994/95:19 Bilaga 9EG.s bestämmelser om foder EGhar ert omfattande regelverk för fcxler som bygger på principen att fcxler inteskdl vara skacUigt för djur, människor eUer miljön. För godkännande av fcxlertUlsatser cxh vissa prcxlukter krävsföratom oskadighet att dessa antingen har en positiv påverkan på fcxlret ellerfrämjar djurens produktion. Inblandning av antibiotUca i tillväxtslimulerandesyfte är tillåten inom EG. Vidare fär fcxlerframställt av kacfaver cxh sjukligt förändrade delar av slaktade djur användas. Sdmonella i fcxler är i huvudsak intereglerat inom EG. Del finns en delgränsvärden för främmande ämnen som saknas i och dessutom är en del gränsvärden för främmande ämnenoch fodertiUsatser lägre i än i EG. De grandläggande EG-bestämmelsema om fcxler ärmarknadsföringsregler (direktiv77/101/EEG, 79/373/EEG och 70/524/EEG), regler om tillsatser och särskilda prcxlukter (direktiv /524/EEG cxh82/471/EEG) cxh om främmande ämnen(74/63/EEG) samt bestemmelser om konfroll cxh andys (direktiv /373/EEG). Bestämmelser om djuravfall somanvänds som fcxler cxh om användningav fcxler som innehåller läkemedel finns i direktiven /667/ EEG resp.90/167/EEG. En närmare redogörelse för EG:s rättsakter omfoder finns i prop. 1992/ 93:119 omändringar i livsmedelslagen (1971:511) m.fl. lagar i anledning av EES-avtdet cxh i prop. 1993/94:203 Ändringar avavtdet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtdet) m.m. IrförUvandei av EG.s bestämmelser om foder i svensk rätt Desvenska bestämmelsema om foder finns i lagen (1985:295) om fcxler, i förordningen (1985:879) om fcxler och iföreskrifter som har meddelat med stöd av lagen cxhförordningen. Recfan vid uterbetendet av foderlagstifmingenbeaktedes de dä gällande reglemainom EG. Som en följd av att EG:s fcxierbestammelser omfartas av haren ytterUgare anpassning skett.Sålunda har fcxlerlagens till-lämpningsomrädevidgats med avseende på fcxler till olika djurslag cxh lagens bestämmelser omtUlälna tiUsatser har anslutits till EG:s tillsaisbesiämmelser. Fcxlerlagens terminologi har också EG-anpassatsoch ett miljökrav har införts ilagen. Riksdagsbeslutet om nödvändiga lagändringar (prop. 1992/93:119, bet.1992/93:LU11, rskr. 1992/93:100) har följts av ändringar i foderförordningencxh föreskrifter meddelade av I EES-avtelet har medgetts undanlag närdet gäller förbudet mot art använcfa antibiotUca cxh kemoterapeutika för andraändamål än som läkemedel. har också kunnat behåUa förbudet mot art vidfoderframställning använda produktersom framställs av självdöda djur eller sjukligt förändrade delar av slaktade djur. Slutiigen har Sverigeerhållit undantag för de lägre gränsvärdensom tillämpas i för mögelgiftet aflatoxin cxh det därtill hörande förbudet mot användning av myrsyra som konserveringsmedel annat Prop. 1994/95:19 än vid ensilering av grovfcxler. Förhandlingsresultatet - konsekvenserna av ett medlemskap i 1medlemskapsförhandUngama har begärt att fä behålla de undanteg som överenskommits i EES-avtdet. harockså begärt att få behälla sinanationella regler för tiUsatser av karotenoider och xantofyller, koppar cxh etoxikin. begärde vidare att få behållagränsvärdena för ochratoxin, bly och PCB. När det gäUer antibiotika och kemoterapeutUca harSverige fån möjlighet an behälla sinaregler under en fyraårig övergångspericxi. För övriga tillsatser cxh restsubstanser uppnåddes en treårigövergångstid. I samtiiga faU gäller att de svenska kraven skall ses över på grandvd av vetenskapligdokumentetion som skall tillhancfahälla. Förbudet mot användning av prcxlukter av kadaverfär behållas under en övergångstid på fre år. De svenska kraven för foder,hygien cxh salmonella anses kunna upprätthållas, eftersom endast en mindre delär reglerad i EG. EES-avtdet omfattar fullt ut påfcxieromrädet. Ett eventuelltmedlemskap kommer därför inte att leda till några andra konsekvenser föratom deövergångspericxler som överenskommits, än de som redan är en följd avEES-avtelet. Några remissinstenser har berörtfcxieriagstifmingen. Veierinärför-bund anser att det är mycket olyckligt art inte fått garantierför att behålla nuvarandefoderlagsiifming. Del svenska förbudet mot "kadavermjöl", kemoterapeutUca cxh antibiotika i fcxler ärresultat av en bred debatt cxh inte enbartveierinärvetenskapliga ulan även etiska aspekter ligger bakom förbuden. SVA finner del angelägel alt frågan omantibiotikatillsatser sätts in i ett störreperspektiv rörande antibiotikans roll inom animalieprcxluknonen med avseende dels på risken för antibiotikaresistens,dels mer långsiktiga ekologiskaeffekter. Konsekvensema av en eventuell ökad antibiotikaanvändning bör enligtSVA noga penefreras. EGhar bestämmelser om hur djur skdl hällas och skötas i direktiv /166/ EEG om skydd av höns som hälls i bur, direktiv91/629/EEG om skydd av kalvar cxh icUrektiv 91/630/EEG om skydd av grisar. I direktiven finns bl.a. vissa bestämmelser om utformning av txh män påutrymmen för såcfana djur samt kravpä utfcxlring, vattning, tiUsyn cxh skötsel av djuren. Bestämmelser om skydd av djur vid slakt eller avlivning finns idirektiv /119/EEG som den 1 januari1995 ersätter direktivet 74/577/EEG om bedövning av djur före slakt. I direktivet finns bl.a. bestämmelser omdrivning, uppstellning, fixering, bedövning, slakt och avlivning av sådanadjur som föds upp txh hålls förprcxluktion av kött, skinn, pälsar eller andra prcxlukter. rasockså metcxier för avlivning av djur vid sjukdomsbekämpning. De nämn- Prop.1994/95:19 da direktiven ärminimidirektiv och kan behålla sina mer omfattande Bilaga 9 ochsttgare krav på detta omräde. EG:s direktiv /628/EEG om skydd av djur underiransporter är, till skillnad motövriga djurskyddsdirektiv, ert totalharmoniserat direktiv. Direktivet gäller för fransport av djur inom, tUl och frångemenskapen. Nationella regler färtillämpas på fransporter som understiger . Direktivet förbjuder ttansport av djur som inte är i skick för den avseddafransporten. Dessutom måste lämpligaätgärder vidtas för djurens vård under fransporten cxh vid ankomsten tillbestämmelseorten. I direktivet anges regler för hur olika djurslag skdltransporteras cxh om hur transportfordonen skall vara utformade. har vissa bestämmelser när det gällertransport av dräktiga hondjur och avnyfödcfa kalvar som är sfrängare än de som anges i direktivet. Enligt avtdet fär under en freårig övergångstidbehälla sina förbud mot att ttansporteradräktiga nötkreatur före beräknad kdvning eller före kalvningen om resan varar merän . Förbudet anfransportera kalvar fär cxksä behällas under övergångstiden.Förbuden gäller bara transporter inom . Edigtförordningen (1956:413) om klassificering av kött, som författningsmässigt är jämställd med lag, skall slaktkroppar avkalv, nöt, får, häst, svin cxh rensom gcxlkänts vid besikming pä något av konfrollslakterier klassificeras. Köttklassificering är en officiellbeskrivning av slaktkroppen bl.a. vadgäller vikt, ködghet cxh fettensättning. Klassificeringen används som underlag dels vid prissättning av slaktkroppargentemot styckningsindusoi cxh producenterdels för prcxluktionsrädgivning och i avelsarbete. Klassificerings-statistiken utgör dessutom encfa underlaget förStetens jordbruksverks prcxluk-tionsstatistik,vilken i sin tur ligger till grand för bl.a. vissa regionala stöd. Stetens jordbruksverk är tillsynsmyndighet förkötUdassificeringen och har bemyndigandeatt utfärcfa erforderliga föreskrifter för verksamheten. Inom EG tillämpas ett klassificeringssystem somkallas EUROP. Enligt delta system fär de köttigaste djuren beteckningen E. Förslakdcroppar med mindre költigheianvänds därefter i en fallande skala U, R, O och P.