prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Fonden försvenskt-norskt industriellt samarbete, handelsprocedurtådet, Jemkontoret ochSIS - i , så länge kontorets respektivekommissionens vinstmedel används till allmänt nyttiga ändamål och utdelninginte lämnas till delägare eller medlemmar, , Nortlandsfonden,för intemationeU förståelse och gemcjnsam säkerhet,Stiftelsen Industricentra, Stiftelsen industtiellt utvecklingscenttm i övreNortland, Stiftelsen för Företagsutveckling, StiftelsenLandstingens fond för teknikupphandling och produktatveckling, Stiftelsen förprodukmtvecklingscentmm i , Stiftelsen Produktionstekniskt centmm iBorås för tekoindustrin - PRO-TEKO, Stiftelsen iÖstergötland, Stiftelsen samverkan universitet/högskola och näringsliv iStockholm och de sex motsvarande stiftelsema med säte i , , ,, respektive , Stiftelsen Småföretagsfonden, Stiftelsenför samverkan mellan och näringslivet - SUN, StiftelsenSveriges Nationaldag, Stiftelsen attachéverksamhet.Stiftelsen , Stiftelsen , Svenska bibelsällskapets bibelfond.Svenska kyrkans stiftelse för rikskyrklig verksamhet. Svenska PenninglotterietAktiebolag, . , Sverigesexportråd, turisti-åd, TCO:s intemationella stipendiefond tillstatsminister minne, Aktiebolaget och frikallas från skattskyldighet för all annaninkomst än inkomst av näringsverksamhet som hänför sig till innehav avfastighet. Vad som sägs i 6 mom. tredje och femte styckena harmotsvarande tillämpning i fråga om stiftelse som avses i detta moment. Dennalag ttäder i kraft . 7 Förslag till Prop. Lagom ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring Underbilaga11.1 Härigenomföreskrivs att 4 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring' skall haföljande lydelse. Ersättaingvid arbetslöshet tillkommer försäkrad som 1. ärarbetsför och i övrigt oförhindrad att åtaga sig arbete, 2.är beredd att antaga erbjudetlämpligt arbete under tid för vilken han icke anmält hinder som kan godtagas avarbetslöshetskassan. 3.är anmäld som arbetssökande hosden offentliga arbetsförmedlingen i den ordning som Arbetsmarknadsstyrelsenföreskriver, 4.icke kan erhållalämpligt arbe- 4. inte kan erhålla lämpligt arbete, te,och Ersättaing enligt denna lag länmas inte till densom deltar i utbildning om det inte finns särskilda skäl. Närmare föreskrifterom tillämpningen av denna bestämmelse meddelas av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmen Som företagare i denna lag anses den som äger ellerär delägare -direkt eller indirekt - i näringsverksamhet som hon eller han ärpersonligt verksam i och som hon eller han har ett väsentligt mflytande öven En företagare skall anses vara arbetslös, närhennes eller hans personliga verksamhet i rörelsen har upphört armat äntillfålligt. Om det finns särskilda skäl, fär regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer föreskriva att en företagare skall ansesvara arbetslös även i andra fall än som sägs i fjärde stycket. Denna lag fräder i kraft . gäller fortfarande för dem som före ikraftfrädandet påböijat enersättaingsperiod. 'Lagen omtryckt 1991:1334. 1994/95:100 Underbilaga11.2 Tabell1 Nyanmälda lediga platser, 1000-tal Tabell2 Antal personer i arbetskraften, 1000-tal Tabell3 Antal sysselsatta personer, 1000-tal Tabells Långtidsarbetslöshet (längre än sexmånader) som andel av Prop. 1994/95:100 total arbetslöshet Underbilaga 11.2 Helår KvI KvII KvIII KvIV Nov 1994 39,6 40,6 36,7 39,7 Tabell6 Antal personer i arbetsmarknadsutbildning *Justerade värden med hänsyn tagen till förändringar i metod m.m. som ägt mmfr.o.m. Tabell7 Antal personer placerade med rekryteringsstöd Tabell8 Antal personer i beredskapsarbete Tabell9 Antal personer i utbildningsvikariat (Ny åtgärd Prop.1994/95:100 Infördes1991) Underbilaga 11.2 Tabell10 Antal personer i avtalade inskolningsplatser Tabell 11 Antal personer i särskildainskolningsplatser/ungdomspraktik (ny åtgärd införd sept. Tabell 12 Totala antalet personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder (exklusive handikappåtgärder, ochföretagsutbildning) Tabell14 Antal personer anställda i Tabell15 Antal personer i offentiigt skyddat arbete (OSA) 5 700 5 700 5 400 5 400 5 600 5 600 5 700 6 100 i arbetsmarknadsinstitatet () 1990** 6 800 7 300 6 700 7 100 7 700 8 000 7 400 9 300 Tabell 17 Antal personer som undermånaden deltagit i företagsutbildning 1994/95:100Underbilaga 11.2 Tabell 18 Antal sysselsatta inom olika branscher ijanuari-november, 1 000-tal Tabell19 Relativa arbetskraftstal. Andel av befolkningen i åldem16-64 år som tillhör arbetskraften -1,5 -2,4 -1,1 -0,9 -1,0 -0,9 1994/95:100 Tabell 20 Relativ arbetslöshet i vissa samt EU Underbilaga11.2 7,2* 6,1* 14,5* *, övriga siffror avser 34 förvaltaings kostaader, ramanslag 4 328 452 000 39 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, reservationsanslag 33 956 746 000 ,reservationsanslag 6 000 000 76 Vissa kostaader för avveckling av AMU-gmppen som myndighet, m.m., 77 Bidragtill arbetslöshetsersättaing, förslagsanslag 59 765 000 000 84 B. Arbetslivsfrågor 95 , ramanslag * 567 739 000 95 Arbetsmiljöinstitatet, ra/wa/7.j/ag * 251759 000 95 Yrkesinriktad rehabiliteruig, ramanslag 1 159 484 000 99 Yrkeshiriktad rehabilitering: Uppdrags verksamhet, förslagsanslag 1 000 102 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade, reservationsanslag 10 808 081 000 110 Bidrag till , reservations anslag 1 074 628 000 117 Bicfrag till SamhallAktiebolag för vissa skatterm.m., förslaganslag 1 000 118 Institatetför arbetslivsforsknmg, ramanslag * 51 760 000 118 Arbetsdomstolen, rama«j/ag 22 399 000 122 Statens förlikningsmannaexpedition, förslags anslag 2 561 000 123 för arbetstagares uppfinnmgar, 123Intemationella avgiåer,förslagsanslag 24 195 000 Prop. 124Arbetsmiljöfonden, ra/waM5/ag * 791145 000 Bilagall 125 C.Regional utveckling * 3 519 383 000 140 , ramanslag 589 200 000 146Föriäggningskostaader m.m.,_/ör5/ag5a/7j/ag 1756 000 000 147Åtgärder för invandrare,reservationsanslag 38 420 000 148Överföring av och andraåtgärder för flyktingar m.m., förslaganslag 396 420 000 149Ersättaing till kommunema föråtgärder för flyktingarm.m., förslagsanslag 6 647 700 000 154Statsbidrag till 23 033 000 m.m.,ramanslag 1 160 000 156Lån till hemutmstaing förflyktingar, m.fl., förslaganslag 97 000 000 157Utlänningsnänmden, ramanslag 82450 000 158IntemationeU samverkan inomramen för flykting- och migrationspoliiiken m.m., reservationsanslag 5 500 000 159Åtgärder motfrämlingsfientlighet och rasism, reservationsanslag 11 000 000 160 Särskilda insatser i invancfrartäta områden, reservationsanslag 125 000 000 Summakr 132 124 301 000 1621 Förslag till lag omarbetslivsutveckling. 1632 Förslag till lag om praktikför invandrare 1643 Förslag till lag (1994:196)om tillfäUig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter 1654 Förslag till lag omupphävande av lagen (1984:1009) om beslutanderätt för bolag eller annanjuridisk person med uppgift att lämna permitteringslöneersättning 1665 Förslag till lag om ändring ilagen (1981:691) om socialavgifter 1676 Förslag till lag om ändring ilagen (1947:756 om statiig inkomstskatt 1697 Förslag till lag om ändring ilagen (1973:370) om arbetslöshets- Prop. 1994/95:100 försäkring Bilaga 11 Regeringens proposition1994/95:100 Bilaga 12 Bilaga 12till budgetpropositionen 1995 1994/95:100BiL 12 TillKulturdepartementets ansvarsområde hör kulturarvet, konstarterna och dettryckta ordet samt radion och televisionen. Det som sker på dessa områden haravgörande betydelse för vår framtid som en demokratisk nation i enintemationaliserad omgivning. Kulturen är vår gemensamma tillgäng, men tillhörocksä var och en. Den levande kulturen präglas av omsorg om värt kulturellaarv, men också av nyskapande, där nya tankar konfronteras med det trygga ochvedertagna. Kulturen är rotad i svensk tradition men öppen för impulserutifrån. Kulturen ger oss trygghet i en gemenskap, men ger även varje människamöjUghet att utvecklas. Kulturpolitiken handlar ytterst om att förvalta ochstärka yttrandefriheten, som är själva gmnden för ett humanistiskt ochdemokratiskt samhälle. Individema skall ha frihet att växa och skapa utifrånsina egna förutsättningar. Konstnärligt skapande skall främjas och resultatetdärav göras tillgängligt för alla. Det fömtsätter mångfald och att hinder avgeografisk och social natur undanröjs. Kvinnor och män skall ha sammamöjligheter. Kunskapen om vårt gemensamma kulturarv skall föras vidare tUl nyagenerationer. pågår en livlig debatt om kulturensoch kulturpolitikens roll. Också i det intemationella samarbetet, och inteminst i den utvecklingsverksamhet på kulturens område som sker inom Europeiskaunionen (EU), betonas kulturen som en kraft som befrämjar identiteten ochskapar förutsättningar för tillväxt och utveckling. I regeringsförklaringen angavs attkulturen är ett av de mest betydelsefulla områdena att väma och stärka. Iförslaget till statsbudget har regeringen gett kulturen en särställning. Medhänsyn till denna prioritering är det av vikt att det statiiga kulturstödetanvänds så att resultatet kommer till största nytta för medborgama. kan vi förutse väsentUgaförändringar inom kulturpolitiken. Det räcker med att peka påintemationaliseringen och massmediemas snabba tekniska utveckling för att manskall förstå att politiken behöver omdanas för att möta en ny tids krav. Denstatsunderstödda kulturverksamheten och motiven för statens ansvarstagandekommer därför att prövas. kommer regeringen attprioritera åtgärder för att Prop. 1994/95'100 öka jämlikhet och delaktighet ikulturlivet, främja bams och ungdomars till- Bil. 12 gäng tillkulturupplevelser och möjligheter till konstnärligt skapande, stärka detsvenska språket, förbättra konstnäremas ekonomiska villkor, slå vakt omkulturarvet, ta vara på folkbildningen och folkrörelsetraditionema ikulturlivet samt väraa om den fysiska miljön. Regeringen kommer också attföreslå en bibliotekslag för att säkerställa den fria tillgängen till dettryckta ordet. Åtgärder inom kultursektorn skall också kunna användas som ettaktivt arbetsmarknadspoUtiskt medel för att lindra arbetslösheten. För att ta fram underlag för politiska beslut idenna riktning har regeringen gett tUläggsdfrektiv till denparlamentariskt sammansatta kommitté om kulturpolitikens inriktning som pä riksdagensbegäran tillsattes av den föregående regeringen. Vissa förändringar avkommitténs sammansättning har också genomförts. Tre andra parlamentariskt sammansatta kommittéersom tillsattes , nämligen , ochInternationella kulturutredningen, redovisade sina förslag under vären 1994.Förslagen återfinns i betänkandena Minne och bildning (SOU 1994:51), Teaternsroller (SOU 1994:52) och Vår andes stämma - och andras (SOU 1994:35).Betänkandena har - efter remissbehandling och sammanställning av remisssvaren- överiämnats till Kommittén om kulturpolitikens inriktningför att utgöra underlag för kommitténs överväganden. har tidigareocksä överlämnats för miljoner och en kompletteranderapport avseende Stockholmsmusiken och Länsmusiken i . Kommittén harfått föriängd tid för sitt utredningsarbete, som i sin helhet skall varaavslutat före utgången av . Kommitténs förslag kommer att bli föremål för enomfattande remissbehandling. Parallellt med remissbehandlingen skall de olikamyndighetema inom kulturområdet göra en noggrann genomgång av sin verksamhet.Regeringen har därför för avsikt att uppdra åt berörda myndigheter och institutioneratt avge fördjupade anslagsframställningar inför . Därmed kommer regeringen att ha underlag för engrundlig genomlysning av kulturpolitiken inför de förslag som skall redovisasför i samband med budgetförslagen för är 1997 och 1998. Regeringen har för avsikt att besluta omatt inrätta ett råd för mångfald inom massmedierna. Rådet skall följautveckUngen av förhållanden som har betydelse för mångfalden inom massmediernasamt föreslå åtgärder för att stärka mångfalden och därvid särskilt utredalämpligheten av lagstiftning mot skadlig maktkoncentration när det gällerägandet av massmedieföretag. skall många beslut fattassom är viktiga för radions och televisionens framtid. Det gäller villkoren förradio- och TV-sändningar i och utvecklingen av gemensamma europeiskaregelverk. Det gäller också förutsättningama för radio- ochTV-sändningar med ny, digital teknik. Enligt regeringens uppfattning är det viktigt att Sverigeligger längt framme när det gäller användningen av ny teknik inom radio- och TV- . omrädet.Det är angeläget att digitala marksändningar av ljudradio kommer i Prop.1994/95:100 gång så snart det är praktiskt möjligt. Regeringen har därför föravsikt att Bil. 12 inbjuda olika intresserade gmpper att delta i ettfortlöpande samräd rörande digital ljudradio. Genomfrämst omprioriteringar har det varit möjligt att skapa utrymme för vissaangelägna reformer. För sysselsättningsinsatser pä kulturområdetföreslår regeringen att ställs till regeringensdisposition. Under /96 avses medlen huvudsakligen användas engängsinsats för att rädda föremålssamlingar i museerna och arkivalier iarkiven. Genom att samlingar inventeras, gallras, dokumenteras, konserverasoch magasineras skapas många nya arbetstillfällen. Medlen skall även kunnaanvändas för andra angelägna sysselsättningsinsatser m.m. inom kultur- ochkulturmiljöområdet. För ätgärder inom kulturområdet med inriktning påbarn och ungdom föresläs ett anslag pä . Även denanslagsförstärkning med som föresläs för kulturverksamhet iföreningslivet har särskild inriktning på bam cx;h ungdom. För kultur i arbetslivet föreslås ett ökat anslagpå i syfte att öka delaktigheten och jämlikheten ikulturlivet. Inomkonstnärsområdet föreslås en väsentligt höjd biblioteksersätming. Stiftelsen har tillförts ca 500miljoner kronor av löntagarfondsmedel och kan bedömas ha en ärligbidragskapacitet pä ca i fast penningvärde. Regeringen harnu förändrat sammansättningen av stiftelsens styrelse. Avsikten med detta harvarit att stiftelsens ändamål skall kunna uppfyllas på bästa sätt i enlighetmed regeringens intresse att stärka kulturen i samhället. Samma besparingskrav som skall gälla för denstatliga konsumtionen föreslås ocksä gälla för den avgiftsfinansierade radionoch televisionen. betalas de koncessionsavgifter somerläggs av in till det s.k. rundradiokontot, dit också inkomstema avTV-avgifter förs. I syfte att förstärka statsbudgeten bör de avgifter sombetalas in efter den i stället redovisas pä statsbudgetensinkomstsida. TV-avgifien bör höjas med till fr.o.m. den Ijanuari 1996. Årets budgetförslag redovisas i verksamhetsområdensom avser att ge en aktuellare och bättre överblick av resursanvändningen inomhuvudtiteln än den tidigare tillämpade indelningen. En motsvarande förändringhar genomförts i egen organisation med verkan fr.o.m. den1 . Utgiftsutvecklingeninom omräde framgår av följande Prop. 1994/95:100 sammanstäUning (). Utgift Anvisat Förslag varav Beräknad Beräknad 1993/94 1994/95 1995/96 beräknat besparing besparing A. Särskildainsatser inom -21,8 -21,8 -21,1 -21,1 -0,7 -0,7 kulturområdet 0,3 1,3 9,4 6,3 B. Arkiv,museer och kulturmiljövård 1 285,6 1 418,2 2 467,0 I 633,9 C. Konstarternaoch det tryckta ordet 2 694,9 2 689.8 4 362,4 2 759,9 D. Radiooch television 44,8 67,3 77,8 51,6 Kuhurdepartementet 4 025,6 4 176,6 6 916,6 4 451,7 -43,6 -43,6 'Prisnivå1995/96 Vid sidan av de ändamål som finansieras överstatsbudgeten finansieras radio och TV i allmänhetens tjänst medTV-avgiftsmedel. För föreslås att ca (huvudsakligen i 1993 ärs prisläge) anvisas för verksamheten. Förriksdagens information redovisas i det följande nägra aktuella frågor mom detintemationella kultur- och mediesamarbetet på regeringsnivå. Kultursamarbetet i kommer att päverkas avatt tre av de fem nordiska ländema fr.o.m. den ingär i (kulturministrarna) har uppdragit ät en särskildtjänstemannagmpp att överväga vilka förändringar i ministerrådets arbetsformersom närmare anknytning till EU:s kultursamarbete kan komma attföranleda. Enligt regeringens mening är det av största vikt att efterinträdet i EU aktivt arbetar för att vidmakthålla och utveckla det nordiskakultursamarbetet. kulturella gemenskap är en kraftkälla som det ärsärskilt angeläget att väma om när ländema väljer olika vägar i det europeiskasamarbetet. Som svenska statens gåva med anledning avRepubliken anvisade den förra regeringen våren för främjande av svensk-isländskt samarbete. En beredningsgmppmed såväl svenska som isländska ledamöter har övervägt rättsliga ochorganisatoriska frågor i anslutning härtiU. Gruppen har till regeringenöverlämnat ett förslag till stiftelsebildning. Förslaget bereds för närvarandei samräd med . kultursamarbete med de övrigaÖstersjöländema har fortsatt att utvecklas enligt de riktlinjer som antogs vidÖstersjöregionens första kulturministerkonferens i vären 1993. Nästakulturministermöte för regionen beräknas äga mm i . Statenskulturråd fått i uppdrag att genomföra en studie över förekommande Prop.1994/95:100 formella och praktiska hinder för ett ökat kultumtbyte mellanSverige och Bil. Medel har också anvisats för vissakulturprojekt inom ramen för Östersjösamarbetet. Ett gäller kunskapsöverföringtill de baltiska ländema rörande teaterteknik och teateradministration. Ettannat avser medverkan i byggnadsvårdsutbildning iBaltikum, och . Vidare har bidrag lämnats till uppbyggnad av ettreferensbibliotek vid författar- och översättarcentrum i . Iaugusti 1994 anordnade Statens kultunåd på regeringens uppdrag ettkultur-politiskt seminarium med deltagare från Östersjöländema över tematStatens ansvar för kulturen. Den ryska delegationen anmälde sin avsikt attinbjuda till ett seminarium om staten och konstnärsorganisationerna. Kultursamarbetet i präglas självfallet imycket hög grad av skeendet inom EU samt förhållandena i Öst- ochCentraleuropa. har som inträdesland i EUmedverkat i olika EU-organ som aktiv observatör. I enlighet härmed har Sverigevarit representerat i ministertådets kulturkommitté. Kommittén har under hösteni huvudsak arbetat med planering för framtida åtgärder inom kultarområdet motbakgmnd av den nya artikel om kultur som införts i unionsfördraget. granskat ett förslag från som innehåller mål, verksamhetsområdencx;h arbetsmetoder inom kulturområdet. Pä följande fyra områden förbereder EG-kommissionensärskilda aktionsprogram för en kommande femårsperiod. Konstnärliga ochkulturella aktiviteter med europeisk dimension (Kaleidoscope 2000), böcker ochläsning () och dessutom program för kulturarvsfrågor resp. audiovisueUafrågor. har även behandlat frågan om kulturella aspekter påsamarbetet mellan EU och länderaa i Öst- och På medieområdet är anslutettill MEDIA 95, ett program som avser främjande av film- och TV-produktion.Sverige har också deltagit i överläggningar om ett direktiv om standard förTV-sändningar. Närmast förestår överiäggningar om revision av direktivet(89/552/EG) om televisionssändningar över gränsema. EU-initiativ förbereds också rörande koncentrationav ägandet i massmedierna samt om en samordnad europeisk stödordning för film-och TV-programproduktion. Den gemensamma väntas fattabeslut om ett tillägg till , som ger EFTA-länderaa tiUträde tillkultursamarbetet inom EU. Regeringen anser det viktigt att de nordiska ländemakan fortsätta att driva gemensamma kulturfrågor på ett europeiskt plan även omIsland och stär utanför EU. Det är därför mycket tillfredsställande attdet nu bildas en formell bas för ett kultursamarbete som omfattar helaEES-omrädet. I fortsätter arbetet med att anpassakultarverksamheten till de nya krav som följer av det ökade antalet länder som är anslutna tiU den europeiska kulturkonventionen. Det kan noteras att tillmäter kultursamarbetet stor betydelse som plattform för rådets strävan att fungera som en sammanhållande politisk kraft i ett breddat . Denna hållning ., fastslogsvid ett stats- och regeringschefsmöte i . Vad Prop.1994/95:100 gäller löpande kommittéarbete i kultur- ochkulturarvsfrågor Bil. 12 hänvisar regeringen till den allmänna redogörelseför ministerkommitténs verksamhet, som kommer att lämnas senare i vär. I massmediesamarbete fortsätter fråganom mediekoncentration att stå i fokus. En rekommendation om ökad insyn imedieägandet har antagits. Våldsskildringar i television, public service-radiooch television samt piratkopiering av audiovisueUa verk är andra frågor somuppmärksammats på medieområdet. Svenska högskolor medverkar i ett flertalutbildningsprojekt för joumalister i öst- och inom bl.a.Europarådets ram. I den svenska samordningskommittén för FN:skulturårtionde ingår företrädare för Statens kulturtåd, SIDA, . , ochSvenska unescorädet. Mot bakgrund av de mål och riktlinjer för årtiondet somfastställts av FN och arbetar kommittén eller de i kommittén ingåendemyndighetema med såväl nationeUt baserade projekt som intemationellasamverkansprojekt inom ramen för ett antal övergripande teman. Insatsema pä detnationeUa planet har främst gjorts under mbriken Det mångkulturella samhälletsmöjligheter och problem. Kommittén har i sin verksamhetsberättelse tillregeringen för är 1994 länmat en ingående redogörelse för alla de projekt somSverige genomför eller medverkar i inom ramen för kulturårtiondet. beslutade regeringen att föreslåUNESCO:s världs-arvskommitté att även uppta påvärldsarvslistan. Den av på nordiskt initiativ tillsattaVärldskommissionen för kultur och utveckling har till uppgift är att göra envärldsomfattande undersökning om hur samhällsutveckling och kulturutvecklingpåverkar varandra. kommer att bidra med endelrapport om den europeiska situationen. Svensk expertis tar aktiv del i dettaarbete, vilket beräknas vara avslutat . Ienlighet med det effektivitetskrav på statsförvaltningen som kommer tilluttryck i årets budgetförslag när det gäller utgifter för statlig konsumtion,har förvaltningsanslagen inom område minskats med totaltca för /96 (ca för 12månader). Regeringen avser att i kommande budgetpropositioner lämna riksdagensädana förslag till anslagsanvisningar att vissa anslagsnivåer till budgetåret1998 beräknas sänkas ytteriigare. Vid pris- och löneomräkningen har beaktats attmånga kulturinstitutioner har lokaler som är specialanpassade för verksamheten.Därmed begränsas möjligheten för dessa institutioner att minska eller förändrasitt lokalinnehav. Kostnadema för dessa lokaler har därför tagits bort fränunderlaget för beräkning av besparingaraa på statiig konsumtion. Kravet på besparingar i utgifterna för statligkonsumtion omfattar inte Prop. 1994/95:100 enbart myndigheter utan ävensådana centtala verksamheter som tiU stor del är Bil. 12 statligtfinansierade och som bedrivs i form av stiftelser, aktiebolag m.m. Bakgrundenär att sådana verksamheter jämställs med myndigheter när det gäller kompensationför pris- och löneutveckling samt beräkning av lokalkostnader. 1 anpassningen till myndighetssituationen har ocksåingått att justera utbetalningen av statsbidraget till mänadsvisautbetalningar. Kompensation för ränteförluster bör efter en närmare beräkninggöras i regleringsbrevet. Regeringen hemställer därför om riksdagensbemyndigande att göra sådana justeringar. Det gäller anslagen till ,Operan, , Rikskonserter, . Tekniska museet.Riksutställningar, , Voksenäsen, . , , , Thielskagalleriet. Föremåls-värden i , , och litteratur samt Dövas Riksförbunds verksamhetför produktion av videogram på teckenspråk. För vissa verksamheter har också, pä samma sätt somför myndighetema, beräknats ett ytterligare utrymme för utgiftsökningar medanledning av kommande löneavtal. Det gäller Rikskonserter, . Tekniskamuseet och Riksutställningar. Berörda verksamheter bör nu ocksä tydligare infogasi den nya statUga budgetstymingsprocessen. Det betyder bl.a. krav påresultatredovisning mot verksamhetsmål. Regelbunden redovisning till RRV:sriksredovisning bör genomföras. RRV bör i ökad utsträckning medverka i denårliga revisionen. Det är regeringens bedömning att denna anpassning av ettstort antal kulturinstitutioner till styrformerna för myndigheter markerarinstitutionemas centrala kulturpolitiska roll. Det är med denna bakgmndnaturiigt att anpassningen fullföljs också med hänsyn till kraven påneddragning av den statiiga konsumtionen.