prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Ettsådant rådfrågningsförfarande står till buds endast för svenska domstolar ochdomstolslUcnande myndigheten De svenskaförvdtoingsmyndighetema skdl tUlämpa det svenska för-valtningsförfaiandet även när de materiella bestämmelserna sora tUlämpashärrör från EG. EG-rätten stdler i aUmänhet mte några krav på densvenska förvdlningsprocedtaen och har därför inte någon särsteUning ihandläggningen. Detsamma gdlerEG-rättens förhållande tUl andra svenska, generella förvdtningsbestämmelsenDock fär natarUgtvis frite innehållet i materieUa eller procedmellaförvalöiingsregler hindra genomförandet av förplUctelser gentemot gemenskapen. I vissa fallkan dock EG-rätten konkrete krav på hur de svenska myndighetema skdlhandlägga ett visst feU. Ett exempel på detta är när denna rätt fastiägger enbestämd admimsttativ procedur i medlemsländema. Ett dfrektiv gäller exempelvisvärdering av offentiiga eller private projekts inverkan på miljön. Dfrektivetförplikter att underkaste projekt om t.ex. kraftverk en procedur sominnebär att alhnänheten informeras och orienteras. På vissa onuådenhar EG utfärdat dfrektiv som samordnar medlemsländemas lagstiftning och också formella krav påadmimsttationen. En genomgång av dessa dfrektiv visar att man i dessasammanhang kan urskUja vissa speciella förvdtningsrättsliga krav som de svenskamyndighetema skall iaktte vid tillämpningen av EG-beslut. Del gäller särskilt sådana områden där medborgarna sökertUlstånd av olika slag hos de svenska förvaltningsmyndigheterna, t.ex.inrese- eUer uppehållstUlstend i annatmedlemsland, tiUåtelse att driva försäkringsverksamhet, tUUiandahållande av läkemedel eUer marknadsföringav motorfordon av en speciell konstraktion. Det stells i dessa dfrektivbl.a. upp krav på att den svenskaförvaltningen behandlar ett ärende skyndsamt, att avslagsbeslutmotiveras liksom att upplysmng meddelas om hur ett avslagsbeslut kanöverklagas. Häratöver harEG-domstolen i ett antel avgöranden uppstellt vissa aUmänna rätlsprmciper sora de nationella förvaltouigama skall iaktte närde admimsfrerar rättsområden av betydelse för EG-rätten. Domstolen har undersfrukit betydelsen av oföcialprmcipen, dvs.när enskUda begär tUlstånd av olUca slag ankoraraer det på nationeUa domstolaroch myndigheter art vid lUlämpmngen av EG-rätten själva se tUl att alltmaterial som har betydelse för saken läggsfram. Vidare har domstolen också betonat vUcten av att varakonfroll som ärnödvändig hanteras med skyndsamhet, att varje särbehandling av EU:sprcxiucenter eller konsumenter utesluts, art beslut motiveras saml artbestämmelsema och pruicipema i konventionen för de mänskliga rärtighetemaiakttes. Konttollen avhur den svenska förvaltmngen tillämpar EG-rätten kan utövas av koramissionen på olika sätt. Kommissionen kan tdl följd av artUcel 5 och artUcel 155 avkräva densvenska förvaltningen upplysningar 530 av olika slag och kan avläggainformationsbesök hos de svenska myn- har betydelse särskUt på vissarättsområden, t.ex. på Prop. 1994/95:19 konkurrensrättens oraråde. Myndigheterna blfr, som framgått, i storutsfräckning delaktiga i genomförandet av EG-beslut. En stor del avdessa beslut är av sådan karaktär att det bör ankomraa på myndighetema attantingen mförliva dem med svensk rätt eUerutfärda kompletterande föreskriften niåste hasin grand i bemyndiganden från regeringen. Regeringenhar därför möjligheter att styra myndighetemas föreskriftsverksamhet så attSverige uppfyUer sina förplUctelser gentemot geraenskapen. Det bör emellertidockså, som framhålls av Uttedningen om stetsförvaltoingen och EG (SOU 1993:80),säkerställas att förvalöimgs-rayndighetema i den mån de harbemyndiganden beslutar de olika föreskrifter som EG-beslut kan kräva. Ett administrativt problem kan vara attramlagstiftning och vida bemyndigandenmedför en svåröverskåcUig och svårkonfroUerad normgivning på myndighetsmvå.Särskilda insatser måste därför, enligt nyssnämnda uttedmng, göras för attsaraordna regeringens konfroll över myndighetemas föreskriftsverksamhet.Eftersora myndighetema föratses konuna att aktivt delte redan i berednings- ochbeslutsprocessen uppnås också den fördelenatt de redan på ett tidigt stediura kan planera sm föreskriftsverksamhet. En särskUd fråga är ora myndighetema, genora attutfärda dhnänna råd som ju bmkar anses vara en form av regelgivning (regleranvänds ofta som sammanfattande beteckningpå föreskrifter och allmänna råd), kan införliva EG-beslut. Alhnänna rådär mte bindande för vare sig myndighetereller enskilda utan utgör generella rekommendationer om tiUämpningen av en författning. Att utfärda allmänna rådeUer andra råd och rekonunendationerär mte tiUräckligt som enda medel för att mförliva EG-dfrektiv med densvenska rättsordmngen. Sora ovan framhållits raåste enskilda kunna göra smarättigheter gäUande edigt duektivet. En domstoleller en förvaltomgsmyndighel är inte skyldig att tiUämpa regler som inte utgör normgivning i regermgsformensmening även om del namrligtvisförekommer att sådana regler och andra riktimjer beaktes vid rättstUlämpningen. En ökad föreskriftsverksamhethos myndighetema kan därför föratses. När det gäller tUlämpnmgen av gemenskapsrätt ienskilda fell hos rayndighetema synes den svenska förvaltningslagen väluppfylla de krav som EG-rätten stellen Det skall emellertid beaktes atthär finns ett område där regermgen inte har någon rätt att genom dfrektiv styramyndighetens handlande. Det gäller ärendeni enskilda fall som rör myndighetsutöviung mot enskild eUer mot kommuneller som rör tillämpningen av lag. 40 Samråd och information mellan regeringen och Prop.1994/95:19 m.m. Regeringensbedömning: RUcsdagen bör tUlförsäkras ett inflytande på förhand över defrågor som skdl behandlas i Europeiska itoionens råd. bör åsfadkommasgenom att ges raöjlighet att påverka de ståndpunkter som skdlmte mför förhandlingar och beslutsfattande inom EU. Även i övrigt bör rUcsdagenfå insyn i och mflytande över beslutsprocessen i Etaopeiska umonen. Utredningens bedömning:Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstansema: Remissinstensemadelar ufredningens bedömning. Skälen för regeringens bedömning:Ett svenskt medlemskap i mnebär att på de onuåden sora fdler momEG:s kompetens kommer att ha inflytande på och delfa i de beslut EG fattar menkan komma att bli bundet också av beslut vi motsatt oss. I vissa feU fårbesluten dfrekt verkan i . I andra fdl kommer del att fordras att mtemasvenska regler ges edigt den arbetsfördelning som gäller raellan t.ex.riksdag och regermg. Edigt folkrätten och edigt regeringsformen är detregeringen som förefräder i raeUanfolkliga relationer och imtemationeUa orgamsationen Prtocipen omfolkstyret slås fast med den mledande satsen i regeruigs-forraens portelparagraf att all offentiig makt iSverige utgår från foUcet. Denna grandläggande princip måste vämas ävenvid ett svenskt medlemskap i . Det gäller raed andra ord att genorariksdagen behåUa en förankrmg hos folket även på de områden där utövarbeslutanderätten gemensamt raed andra raedlerasländer i Europeiska umonens råd. Saraverkanraellan regermgen och inför beslut i EU rör folkstyrets fraratidavUUcor och former på de områden som saraarbetei mora EU avser och har storpolitisk betydelse. Medlemskapetsom sådant och EG-rätten inga krav på hur samspelet mellan de svenska stetsmaktema skall ordnas, utan det är heU och hållet en nationell angelägenhet. Edigt parlamentarismens principer skuUe regermgen, om blfr raedlera av EU, i sitt sätt att sköte infressen inom EU visserligenansvara toför rUcsdagen. Men medverkan vore indfrekt,och utövar i pruicip sin konfroll av regeringen i efterhand. Tillämpat på ett svensk medlemskap i skulle dette innebära bl.a. att blir folkrättsligt bundet av beslut mora nuvarande kompetensområde som fattals uten någon dfrekt medverkan av , även om t.ex. 532 efterföljande medverkan ibland kanvara nödvändig för att skall Prop. 1994/95:19 kuima uppfylla deförplUctelser som följer av beslutet. Edigtuttedningen kunde man natarligtvis tänka sig att inflytande, sora sker i vissa av EU:smedlemssteter, skulle kunna utövas endast som en sådan konfroll iefterhand raed hjdp av de mstmment som redan finns. Dit hör ytterst möjlighetentill missttoendeförklaring raen också t.ex.konstitationsutskottets granskning och möjligheten att steUa mterpellationeroch frågor Från renodlat prmcipiella utgångspunkter kunde skd också anföras föratt lite enbart tUl dessa mekanismen T.ex. kunde på så sätt stefriare i sin konfroU av regermgen. Edigt ufredningens mening bör man emeUertidinte nöja sig med dette utan sfräva efter en ordning där parlamentet dämtöverfår ett aktivt och reeUt uiflytande som gör det möjligt att på förhand påverkade ståndpunkter skdl mte vid förhandlingar och beslutsfettande inom EU. Det svenska sfatsskicket vUar på principen omfolksuverädtet, utövad genom den represenfativa demokratin. ärfolkets främste förefrädare. Den oraständigheten att det finns enkorapetensfördelning raellan riksdag och regermg och att regeringen alltsåedigt regeringsformen eller vadig lag har vissa befogenheter på t.ex.normgivningens område förändrar mte dette. Och det står fritt artt.ex. stifta lag också på det område där regeringen har eller kan ha kompetens.Det är edigt ufredningen redan av det skälet självklart art skaU ha inte bara information om utanäven mflytande på hur regeringen agerar på vägnar inora raraenför EG:s lagstiftningsprocess. Det kan sägas följa redan av de principer påvilka regeringsformen vUar. Ett nära saraspel mellan regermg och riksdag ärviktigt också för att skall kunna agera på ett kraftfiiUt ochfrovärdigt sätt i EU-sammanhang. Regertogen delar ufredmngens bedömmng att delinte är tUfräckhgt att mflytande utövas endast genom konttolli efterhand utan att det är önskvärt med en ordning där dämtöver fårett aktivt och reellt inflytende som gör det möjligt att på förhand påverka deståndpunkter sora skaU mte inför förhandlingar och beslutsfattande momEU. Även i övrigt bör som folkets främsfa förettädare få msyn i ochges inflytande över den process som leder fram till för vårt land vUctiga ochbmdande beslut. 40.2 Författningsreglering Prop.1994/95:19 Regeringens förslag: Regermgensskyldigheter att samråda och informera tes in i en särskild bestänunelse ianslutningslagen. Utredningens förslag:Överensstämmer med regermgens förslag Remissinstanserna: Flertdetremissinstanser tUlstyrker ufredningens förslag.Samhälbvetenskapliga fahiltetsnämnden vid , Justitiekanslemoch Försäkringsöverdomstolen anser emeUertid att regertogensskyldigheter i förhållande tUl rUcsdagen bör regleras i grundlag eUerifrågasätter om så inte borde ske. Skälen för regeringens förslag:EG-lagsutredningen framhåller att det parlamentariska stetsskicket medför attregeringen vid hanteringen av frågor som rör samarbetet toom EU, lUcsombefräffande alla andra frågor, för sin existens är beroende av att riksdagentolererar regeringen. Den regering som t.ex. inte hos en majoritet i riksdagenförankrar sin ståndpunkt uiför komraandeförhandlingar i mimstertådet löper risken att bli utsatt för riksdagensavstendstegande i form av en missfroende-förklarmg och att därmed tvmgas avgå.Edigt uttednmgen kan man därför ante attvarje regering i eget infresse ser till att hålla rikscfagen väl informeradom vad som pågår inora EU och hos den förankrar sin ståndpunkt i frågor somskaU bli föremål för beslut i rådet. Uttedmngen menar art del mot denna bakgmnd kundehävcfas att en särskild lagreglering för just saraarbetet mora EU voreöverflödig och att man i stellet kunde nöja sig med endast det nyssbeskrivna parlamenteriska ansvaret förregeringen genteraot rUcscfagen även för de frågoma. Formema förkontakter mellan regermg och riksdag inför förhandlingar och beslut mom EGskdle då få utvecklas i praxis uten särskUd författnmgsreglermg. En sådanorddng skulle, edigt uttedningen, säkerligen också fungera, i vart fall i lägendå majoritetsförhållandena i är osäkra. Uttedmngenframhåller eraellertid bl.a. raot bakgranden av att rUcsdagen avster en del avsina befogenheter att en fastere ram för regeringens skyldigheter i förhållandetill ter sig påkdlad. Regeringendelar ufredmngens bedömning i dessa hänseenden och föreslår att regeringens skyldigheter iförhållande tUl skaU författtiingsregleras. Regeringen vill emellertid framhålla att en författningsreglering inte innebär att sararåd inte kan ske inforraellt även på annat sätt. Sålunda utesluter inte en författningsreglering t.ex. överläggdngar med partiledarna eUer andra kontakter med förettädare för partier under olika ärendensberedning. Regeringen anser också att författamgsregleringen bör kunna ske i anslutningslagen. 1 lUchet med uttedningen anser regeringen attförfattmngsregleringen skall omfatte dels ett formellt samrådsförfarande sora är inriktet på beslutsfattendet i Europeiska umonens råd, dels en alfrnän 534 40.3Närmare om regeringens skyldigheter 40.3.1 Samrådsförfarande Regeringensförslag: Regeringen skall undertätte genom organ som riksdagenbestämmer om frågor sora avses bli behandlade i Europeiska umonens råd. Vidareskdl regeringen i sanuna former rådgöra raed om hur förhandlmgama imimstertådet skall föras inför beslut i frågor som regermgen bedömer som betydelsefiiUa och i andra frågor somrUcsdagen bestäramen Utredningens förslag: Överensstämraer ihuvudsak raed regeringens förslag. Remissinstanserna: Med undanteg förtvå instenser tillstyrker reraissinstenseraa eller har inte någon eriman motufredmngens förslag. Samhälbvetenskapliga fäkultetsnänmden vid Uppsakiuniversitet anser mte att frågan om bäste sättet att sterka parlamenterisraen iett medlemskap är tUlräckligt beredd.Fåkultetsnämnden anser att utskotten normalt bör vara de organ inom riksdagenmed vilka stelsråden samråder före sammanfrädena i ministertådet.Landsorganisationen i (LO) anser att samråd skall ske både medett särskUt organ och med berört rUcsdagsutskott. Skälenför regeringens förslag: Frågan om och och dåsärskiU frågan om med vilket organ mom som regeringen skall samrådahar behandlats i flera ufredningan Grandlagsuttedmngen inför EG föreslog i sittbelänkande EG och våra grandlagar (SOU 1993:14) att en särskild nämnd skulleimättes mom rUcsdagen för det samråd som måste komma till stånd mellanregeringen och mför förhandlmgar i mimsterrådet. Den av telmanskonferens den 17 oktober1990 tillkallade RUcsdagsuttedmngen har i sitt slutbetenkande /94:TK3föreslagit telmanskonferensen att en umonen () inrättasi om inttäder som medlera i EU. Nämnden skall, edigtförslaget, ha till uppgift att samråda med regermgen inför viktigarestellningsteganden i Europeiska umonens råd. Vidare föreslås att nänuiden börha en storlek och samraansättdng sora överensstämraer raed utskottens. EG-kigsutredningenhar såvitt nu är i fråga haft tUl uppgift att enbart se tUl regeringensförplUrtelsen Uttedningen har dock haft som hypotes att samrådet med riksdagenskdl äga ram med det särskilda organ som Grandlagsutredmngenföreslagit skall inrättes CKh mte vid öppna riksdagssammanfräden. SamhälbvetenskapligafakuUeten liksom LO har riktel kritik raot uttednmgens förslag i denna del ochframhåller att riksdagsutskotten bör vara de organ med vilka samråd börske. Remissinstansema anför såväl Prop. 1994/95:19 parlamentariska somdemokratiska skäl. Regeringen gör följande bedömnmg. Som tidigareframhållits syftar ett samråd raellan regermg och riksdag inför beslutoch ställningsteganden inom EU att se tiU att inställning i olikafrågor blfr parlamentariskt förankrad. Som ufredningen också understrukitankommer det varken på den eUer på regeringen att fa stälhiing tiU i vilka formerriksdagen skaU arbete. Detfa är en sak för själv att te ställningtUl. För att inte genom förslag tUl lagreglering av regeringens samrådsskyldighet ange någon föratfatted mening härtUl och angeatt det skaU vara ett specifikt organ föreslår regeringen att samråd med skaU ske genora organ sora riksdagenbestäramen Oavsett hta orgamserar samrådet utgår regeringenfrån att kontakter upprätthålls med berörda riksdagsutskott. diskuterar olika altemativalösningar när det gäUer frågan om samrådsskyldigheten bör omfette allafrågor eUer om samrådsskydigheten bör avgränsas på något sätt. Edigtuttedningen vore det allmänt sett angelägetatt rUcsdagen fmge goda möjligheter att påverka förhandlingsupplägget imera betydelsefuUa frågor, medan detdjer och teknikalitetermed fördel kunde hanteras av regeringen på egen hand. Uttedningendiskuterar först om bestämmelsema om fördehung av normgivningsmakten i 8 kap.regeringsformen kunde vara en utgångspunkt men avvisar av olika skd dettedtemativ. En väsentiig olägenhet, som uttedningen här framhåller, är att detinte dltid är lätt att fastställa gränsenmeUan cx;h regeringens korapetens edigt regermgsformen. Ettannat dtemativ, skulle edigt uttedningen vara att late samrådsskyldigheten avsealla sådana rådsbeslut sora blfr dfrekt tiUämpligahär i landet eller som senare kräver medverkan för att kunnagenomföras. En sådan ordning är tUltdande främst därför att rUcsdagen därigenom får ett relativt omfettandeinflytende på det gemenskapsrättsliga området. En nackdel med en sålångt gående skyldighet att sararåda ärdock, påpekar uttedningen, att rUcsdagen då kommer att belästes med en radfrågor av förhåUandevis rmga betydelse. Därmed finns det också en riskför art de stora och viktiga frågoma försvinner i mängden. Edigt ufredningenbör man emellertid söka sig fram på en annan väg som i bäste fall dels på ettnatarligt och ändaraålsedigt sätt koncentterar samrådet på de viktigarefrågoma, dels låter sararådets orafattningbli ett resultet av en levande dialog raeUan regering och rUcsdag. Regeringendelar uttedningens bedömning i dessa hänseenden CKh föreslår, lUcsom uttedningen, att regeringen skdl underrätte genom organ som rUcsdagen bestemmer om frågor som avses bli behandlade i mimsterrådet. Däratöver skall regermgen på sanuna sätt samråda med om hur förhandlmgama i mimstertådet skall läggas upp mför beslut i betydelsefulla frågor Regermgen skdl vara skyldig att te friitiativet till ett sådantsamråd i frågor som den finner vara betydelsefulla. Men regermgen skall däratöver vara skyldig att samråda med organ som bestemmer i viUcen annan fråga sora 536 riksdagsorganet anser vara såbetydelsefull att sanuåd bör äga ram. RUcsdagen får härigenomdet slutiiga stdlningstegandet befräffande vad sora är en betydelsefdlfråga. Med en sådan lösning imdvUcs, som ufredningen frarahdler,toUcmngstvisten innebär att det i anslutningslageninte exakt anges hur avgränsningen såvitt avser samrådsskyldighetenskall göras. får i stellet, som ufredningen firamhåller, ske genora en fortiöpande didog mellan regermgen cx;h organsom rUcsdagen bestäramen Sjdvfallet skaU - liksom hitdls - viktigareufrikespolitiska frågor och frågor om utrikespolitiska förhåUanden sora kan fåbetydelse för riket behandlas i . Regeringens förslag: Regeruigenskall fortiöpande informera om vad sora sker mom ramen för samarbeteti Europeiska umonen. Vidare skaU regeringenvarje år till lämna en skriftlig redogörelse över verksamheteni Europeiska Utredningens förslag:Överensstämraer raed regeruigens förslag, dock att där föreslås att regeringenockså skdl tUl överlämna en förteckning över dia rättsakter som underåret har beslutots av Etaopeiska imionens råd. Remissinstansema: TUlstyrker eUer har ingen erinranmot förslaget. Skälen för regeringens förslag:Ufredningen föreslår att utöver del undenättelse- och samrådsförfarande sorabör konuna tUl stend raellan regering och riksdag bör regeringen åläggas enskyldighet att lämna aUmän mformation till rikscfagen om samarbetet momEuropeiska umonen. Denna information bör, edigt ufredningen, i motsats tiUsamrådet, kunna ges vid öppna riksdagssammanttäden. Uttednmgenföreslår också att regertogen en gång skall lärana en skriftiig redogörelse till öververksamheten inom Europeiska umonen tillsammans med en förtecknmg över alla derättsakter som rådet har beslutot. Regermgen finnerdet natarligt att återkommande lämna information om EU-arbetet. Såhar också skett under förhandlfrigsarbetet och . Regeringen vill isammanhanget också erima om den i rUcsdagsordningen fastiagda ordmngen förinformation till edigt 3 kap. 6 § riksdagsordningen. Även om såledesen författnmgsreglertog avseendeinformationsskyldighet inte är nödvändig, vill regermgen emellertidföreslå en sådan. Regeringen anser också att regeringen till varje årbör lämna en skriftlig redovisning över verksamheten i Europeiska umonen. I ensådan bör bl.a. anges viktiga rättsakter sora rådet har beslufat under året.Rådet utfärdar ett stort antolrättsakter av mindre vUctigt slag. Rättsakterna publiceras i (EGT). redogörelsen också skaU innefatta en förtecknmg över dia derättsakter som rådet har beslufat om underåret, finner regertogen därför mincfre ändamålsedigt. Vad skrivelsen närmarebör innehålla, fär vara en sak för regeringen att fa ställning tUl mförskrivelsens avlämnande. 40.4 Information i övrigt Regeringens bedömning:Regeringen bör informera rUcsdagen genomorgan sora rUcsdagen bestämmer ora den ståndpunkt som bör uifa ifrågor som skaU avhandlas på möten med . bör ocksåkunna begära att mformation lämnas i sådana frågor Utredningensbedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeruigens bedömmng. Remissinstansema: Remissinsfansema tUlstyrker ellerhar ingen erinran mot förslaget. Inför möten med bör, edigt Samhälbvetenskapliga fäkultetsnänmden vid Uppsalauniversitet, samråd äga ram iUfrUcesnänmden och konstitationsutskottet samt vid behov vid partiledaröverläggningar.Juridbka fakultetsnämnden vid Lunds universitetpåpekar att kan fatfa formellt bmdande beslut och angersom exempel Edinburgh-beslutet angående ochMaasfrichtfördraget. Nämnda förhåUande är edigt fdcultetsnämnden ägnatatt sterka skälen för ufredningens slutsatser. Skälen för regeringens bester av medlemsstetemas stets- eller regermgschefer ochsammanttäder som tidigare redovisats somregel en gång per halvår. Vid dessa raöten fatfas främst beslut iövergripande politiska frågor Dessa beslut får senare, ora det behövs, omsattesgenom beslut i Europeiska umonens råd. Samarbetet i kannärmast beskrivas sora mellanstetiigt. Främst med tankepå de politiska bindningar som uppster i dette råd, har uttedningen ansett detnaturligt att skall ges mformation också om den ståndpunkt Sverigeskall inte i de frågor sora skall avhandlas på komraande möten i . Det kan, edigt ufrednmgen, gå tUl påsamma sätt som uttednmgen har föreslagit befräffande frågor som skall behandlas i Europeiska umonens råd, dvs. normallmom ramen för det samrådsförfarande sora föreslagits (avsmtt40.3.1). kan emellertid finna att del helfre bör ske i någon aimanordning. Uttedningen nöjer sig därför raed att slå fast art uiformation skall lämnas. Regeringen delarufredningens mening art information också skall lämnas rörande frågorsora skall fas upp i . Det ligger också i sakens natar attrUcsdagen skall kunna begära att inforraation lämnas i sådana frågor Regeringenvill emellertid understryka att sådana frågor som rör uttikespolitiska förhållanden som kan få betydelse för riket, liksomufrikesärenden av större vUrt självfdlet skaU behandlas i . 40.5 Samråd med och med kommuner och landsting Regeringens bedönuiing: Regermgen bör beredaförettädare för RUcsbanken och kommuner och landsting tillfälle att länmasynpunkter på hur svenska ståndpunkter skall utformas mför beslut i rådet. Någon bestänunelse ora regeringensskyldighet att samråda medRUcsbanken samt med kommuner och landsting fas mte m i anslutningslagen. Utredningensbedömning: Överensstemmer med regermgens bedömning i fråga om samråd medRiksbanken. Ufredmngen har inte behandlat frågan ora samråd med korarauner ochlandsting. Remissmstansema: De flesterenussinstanser har inte ytaat sig särskilt om dessa frågor Fullmäktige iSveriges Riksbank anser art del i förste handi anslutningslagen, i andra hand i annan lagstiftmng, bör införas en skyldighet för regeringen att sanuåda raedRUcsbanken vid berednmg av frågor som behandlas inom ramen församarbetet i EU.