prop · GH03165 · 1994-01-01 00:00:00 — Sålunda finns inte något som hindrar en konkursförvaltare - oavsett om denne är advokat eller inte - att lämna vidare sådana uppgifter som förvaltarna enligt förslaget i sak skall få ta del av. En revisionspromemoria innehåller huvudsakligen uppgifter om konkursgäldenären. För uppgifter om dennes personliga eller ekonomiska förhållanden gäller s.k. absolut sekretess. Efter ett konkursutbrott kan invändas att intresset av att skydda den enskilde gäldenärens integritet gör sig mindre starkt gällande. Detta är kanske förhållandet vid konkurs i större bolag. Vid konkurs i ett fåmansbolag eller då en fysisk person går i konkurs torde emellertid skyddsintresset kvarstå även efter konkursutbrottet. Ofta innehåller revisionspromemoriorna också uppgifter om transaktioner som berör andra personer än gäldenären. Som exempel kan nämnas ställföreträdare i bolaget, make/maka och sambo. Även för uppgifter om dessa personers personliga och ekonomiska förhållanden råder absolut sekretess. Dessa personer har ofta ett starkt och befogat intresse av att uppgifterna inte sprids till andra. På grund av hänsyn till såväl den enskilde gäldenärens som andra enskildas integritet bör således konkursförvaltarens möjlighet att fritt förfoga över de uppgifter som han får del av begränsas. Om konkursförvaltaren är en advokat anställd vid allmän advokatbyrå, är han en offentlig funktionär som utövar en del av den verksamhet som bedrivs vid den allmänna advokatbyrån. Något förbehåll vid utlämnande av en revisionspromemoria till honom kan därmed inte uppställas. I stället måste bestämmelsen i 9 kap. 9 sekretesslagen om sekretess hos allmän advokatbyrå kompletteras så att den även omfattar ärenden rörande konkursförvaltning. För uppgifter om någons personliga eller ekonomiska förhållanden som förekommer i sådana ärenden kommer härmed sekretess att gälla, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften lämnas ut. Bestämmelsen är tillämplig oavsett varifrån uppgifterna inhämtats. Vid ett utlämnande av revisionspromemorior till konkursförvaltare som inte är anställda i allmän tjänst bör däremot den utlämnande myndigheten kunna uppställa förbehåll. Bestämmelsen i 14 kap. 10 sekretesslagen bör därför kompletteras med en sådan regel. En remissinstans har påpekat att konkursförvaltare även får del av material från t.ex. revisorer och att dessa uppgifter, som kan vara desamma som de som ingår i revisionspromemorian, inte omfattas av tyst- nadsplikt. Detta kan visserligen synas inkonsekvent. Regeringen är emellertid inte beredd att föreslå regler om tystnadsplikt för dessa uppgifter. I praktiken behöver inte heller problemet bli särskilt stort. Reglerna om god advokatsed verkar troligen återhållande på advokats yppande av uppgifter i även denna typ av ärenden och någon skyldighet att på begäran lämna uppgifterna vidare finns inte för advokater inom enskild verksamhet. För advokater anställda vid allmän advokatbyrå gäller att de har att tillämpa bestämmelsen i 9 kap. 9 . Efter föreslagen ändring av bestämmelsen omfattas uppgifter om bl.a. någons personliga eller ekonomiska förhållanden i ärende rörande förvaltning i konkurs av sekretess. För uppgifter som omfattas av sekretess enligt paragrafen bör meddelarfriheten vara inskränkt. Vad gäller utformningen av förbehåll, så får ett sådant givetvis inte utformas så att förvaltaren hindras att fullfölja sina i lag reglerade skyldigheter. En bestämmelse om detta bör tas in i 14 kap. 10 . Något exempel på förbehåll finns emellertid inget skäl att presentera i detta sammanhang. 16 Sekretess för vissa uppgifter hos Justitiekanslern Regeringens förslag: Sekretess skall gälla i Justitiekanslerns verksamhet för att bevaka statens rätt för uppgifter som erhållits från enskilda med anledning av rättstvister, om det kan antas att det allmännas ställning som part försämras om uppgiften röjs. Justitiekanslerns framställning: Justitiekanslern har hemställt att sekretess skall införas för uppgifter som är av betydelse för en rättstvist och som inhämtas från enskilda i Justitiekanslerns verksamhet för att bevaka statens rätt. Bakgrunden till regeringens förslag: Justitiekanslern () skall, under rege- ringen, bevaka statens rätt. I mål som rör statens rätt skall han, om det inte ankommer på någon annan myndighet, föra eller låta föra statens talan. I denna verksamhet gäller i viss utsträckning sekretess. Bestämmelser om detta finns i 11 kap. 4 sekretesslagen. Av paragrafens andra stycke följer att i de fall JK erhåller uppgifter från en myndighet gäller sekretess också hos JK under förut- sättning att uppgifterna är sekretessbelagda hos myndigheten. Förekommer uppgiften i en sådan handling som har upprättats med anledning av JK:s verksamhet gäller sekretess hos JK dock endast i den mån det kan antas att något allmänt eller enskilt intresse lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs. Av bestämmelsens tredje stycke följer att i de fall JK erhåller uppgift från enskild gäller sekretess enligt 2 kap. sekretesslagen i den mån det kan antas att riket lider betydande men om uppgiften röjs samt till skydd för enskilds personliga förhållanden i den mån uppgiften skulle ha varit sekretessbelagd hos myndighet som ärendet får anses avse och det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider betydande men om upp- giften röjs. Av paragrafens fjärde stycke följer att i de fall JK beslutat inleda förundersökning tillämpas de allmänna bestämmelserna om förundersök- ningssekretess (5 kap. 1 och 9 kap. 17 och 18 ) när JK agerar i egenskap av åklagare. JK har i sin framställning anfört att uppgifter i handlingar som tillhandahålls JK av anlitade uppdragstagare inte kan sekretessbeläggas. I de fall uppgifterna är av betydelse för en rättstvist i vilken JK företräder staten får som en följd av detta dessa uppgifter ett sämre sekretesskydd än vad som gäller för motsva- rande uppgifter i en handling hos en annan myndighet som är inblandad i en rätt- stvist. Bakgrunden till JK:s framställning är en dom i från Kammarrätten i (dom i mål nr 8290-1993) där omständigheterna var följande: Staten väckte genom JK talan vid mot en person med yrkanden som grundades på lagen (1949:345) om rätt till arbetstagares uppfinningar. Motparten företräddes av en advokat. En person vid samma advokatbyrå som motpartens ombud begärde hos JK att få ta del av handlingarna i ärendet. JK hade vid beredande av stämningsansökan i målet biträtts av två advokater. De hade tillfört JK:s ärende vissa handlingar. Handlingarna var registrerade som inkomna handlingar hos JK. För dessa handlingar fann JK att sekretess enligt 11 kap. 4 andra stycket sekretesslagen rådde. JK:s beslut att vägra att lämna ut hand- lingarna överklagades till kammarrätten. Kammarrätten fann att 11 kap. 4 inte var tillämplig på de begärda handlingarna eftersom de inte inkommit från en myndighet utan från en enskild. Inte heller fann man sekretess föreligga enligt någon annan bestämmelse i sekretesslagen. Handlingarna skulle därför lämnas ut. Skälen för regeringens förslag: Den sekretessparagraf som är tillämplig hos JK i den verksamhet som avser att bevaka statens rätt är bestämmelsen i 11 kap. 4 sekretesslagen. Paragrafen fick sin slutliga utformning efter inrådan av Lagrådet (se prop. 1979/80:2 s. 477 f. och 500). På Lagrådets initiativ kom samma sekretess som föreslogs för JK:s tillsynsverksamhet att gälla även i JK:s verksamhet för att bevaka statens rätt. Denna sekretess är mer begränsad än vad som i allmänhet gäller för uppgifter hos myndigheter som är inblandade i en rättstvist. Enligt 6 kap. 7 sekre- tesslagen gäller nämligen sekretess för uppgift som har tillkommit eller inhämtats för myndighets räkning med anledning av myndighetens eller statligt eller kommunalt företags rättstvist, om det kan antas att det allmänna eller företagets ställning som part försämras om uppgiften röjs. Uppgifterna kan härröra antingen från myndigheten själv eller vara införskaffade utifrån. För att uppgiften skall anses ha tillkommit eller inhämtats med anledning av rättstvist krävs dock att det mellan uppgiften och tvisten finns ett sådant samband som fallet är med t.ex. rättsutredningar, värderingsutlåtanden, uppgifter om bevisning och förhandlingstaktiska överväganden som hänför sig till en rättstvist. Ordet rättstvist avser både pågående och möjligen blivande rättstvister. Sekretessen gäller både hos den myndighet som närmast är part i rättstvisten och hos en annan myndighet som företräder den myndigheten. Enligt regeringens uppfattning är det otillfredsställande att det allmännas ställning som part i en rättstvist riskerar att bli sämre i de fall JK före- träder staten än när någon annan myndighet för talan. I det ovan redovisade rättsfallet blev utgången den att JK tvingades att till motparten lämna ut material som bedömdes vara av betydelse för JK:s fortsatta processföring i målet. En sådan ordning försämrar naturligtvis det allmännas ställning som part. Samma sekretess bör därför gälla hos JK i denna verksamhet som gäller hos övriga myndigheter. För att uppnå detta bör ett nytt stycke införas i 11 kap. 4 sekretesslagen med innebörd att sekretess skall gälla i JK:s verksamhet för att bevaka statens rätt för uppgift som erhållits från enskild i den mån uppgiften erhållits med anledning av rättstvist och det kan antas att det allmännas ställning som part försämras om uppgiften röjs. Någon inskränkning av meddelarfriheten föreslås inte. 17 Framställningar som inte föreslås leda till ändring i sekretesslagen Regeringens bedömning: Regeringen finner inte skäl föreslå ändring i sekretesslagen vad gäller vissa uppgifter hos , uppgifter i tjänstetillsättningsärenden, uppgifter som registrerats i flygplans ljudregistratorer eller för vissa uppgifter hos domstol. Inte heller föreslås i detta sammanhang utökad sekretess för myndigheters förhandlingsinstruktioner. Promemorians bedömning: I promemorian föreslås ingen ändring i sekretesslagen. Remissinstanserna: vidhåller sin framställning om att sekretess bör gälla för uppgifter som hänför sig till pågående granskning för kontroll be- träffande insatser och vinster i roulettspel, tärningsspel och kortspel. och förespråkar en ändring så att uppgift om en kontrollants identitet kan bli föremål för sekretess. Övriga remissinstanser som yttrat sig delar eller har inget att invända mot promemorians bedömning. Skälen för regeringens bedömning: I 4 kap. sekretesslagen finns bestämmelser om sekretess med hänsyn till myndigheternas verksamhet för inspektion, kontroll eller annan tillsyn. Bestämmelsen torde även vara tillämplig på den kontroll- och tillsynsverksamhet som eller utövar i nu aktuella avseenden. För uppgift som hänför sig till pågående granskning för kontroll beträffande skatt eller avgift till staten eller kommun eller beträffande bidrag, lån m.m., gäller sekretess om det med hänsyn till syftet med kontrollen är av synnerlig vikt att uppgiften inte uppenbaras för den som kontrollen avser (4 kap. 2 ). Den kontroll som hänför sig till spelskattelagen som en av utsedd kontrollant kan utföra är närmast att det inte finns fler än det antal bord som anordnaren tar upp i sin deklaration och hur ofta spel anordnas. Bestämmelsen torde knappast kunna åberopas som stöd för sekretess för en uppgift hos om en kontrollants identitet. När det gäller uppgifter avseende det allmännas kontroll av enskilda följer av offentlighetsprincipen att det krävs särskilt starka skäl för att inskränka en- skildas möjligheter till insyn. Sådana starka skäl har i vissa fall ansetts föreligga och därför finns bestämmelserna i bl.a. 4 kap. sekretesslagen om sekretess med hänsyn till myndighets verksamhet för inspektion, kontroll eller annan tillsyn. och länsstyrelsernas tillsynsverksamhet synes till vissa delar omfattas av 4 kap. 1 . Skaderekvisitet är rakt, dvs. det är presumtion för offentlighet. Huruvida endast uppgift om identitet på en av nämndens kontrollanter skulle kunna bli föremål för sekretess torde vara beroende av omständigheterna. Det skall ju ske en skadeprövning i varje särskilt fall. En kontrollants identitet kan röjas på många andra sätt än genom att någon tar del av själva förordnandet eller av annan handling som identifierar kontrollan- ten. En ordning innebärande att uppgift om kontrollantens identitet som regel omfattas av sekretess borde därför inte vara av avgörande betydelse för att kontrollantens identitet kan förbli okänd. Sammanfattningsvis finns det inte skäl för att införa bestämmelser om sekretess för uppgifter som hänför sig till pågående granskning för kontroll beträffande insatser och vinster i roulettspel, tärningsspel och kortspel eller för uppgifter om identiteten på kontrollanter vid . I detta sammanhang kan även nämnas att liknande uppgifter förekommer i annan tillsynsverksamhet, såsom uppgift om vem som är alkoholhandläggare enligt lagen (1977:293) om handel med drycker. Dessa handläggares identiteter är inte skyddade genom särskilda be- stämmelser om sekretess och något behov av ett sådant skydd har inte yppats. 17.2 Uppgifter i tjänstetillsättningsärenden Promemorians bedömning: I promemorian föreslås ingen ändring av sekretesslagen. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att erinra mot promemorians bedömning. föreslår att ett system för sökande att förbehålla sig rätt att inte få sitt namn avslöjat förrän på ett senare stadium av förfarandet bör utredas liksom frågan om insynen i lämnade referenser kan begränsas. förordar att ansökan skall vara konfidentiell fram till beslut om tillsättning förestår och att den som då fortfarande vill ha sin ansökan konfidentiell får återta den. och kommun anser att ansökningsärenden till chefsposter skall kunna sekretesskyddas. förordar att sekretess skall gälla i ärenden om anställning om det av särskild anledning kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Skälen för regeringens bedömning: En av offentlighetsprincipens funktioner är att bereda allmänheten möjlighet till insyn i och granskning av den offentliga förvaltningen. Denna rätt till insyn gör sig särskilt starkt gällande i en myndighets verksamhet som innebär myndighetsutövning. I motiven till bestäm- melsen i 7 kap. 11 sekretesslagen (prop. 1979/80:2, Del A, s. 201) har också framhållits att offentlighet bör råda i bl.a. tjänstetillsättningsärenden. De avvägningar mellan å ena sidan intresset av offentlighet och å andra sidan intresset av sekretess som gjordes när sekretesslagen utarbetades, grundades på ett omfattande utredningsarbete. Det måste därför finnas mycket starka skäl för att nu införa en sekretessbestämmelse inom en verksamhet som bedrevs vid sekre- tesslagens tillkomst. Naturligtvis kan en enskild arbetssökande i många fall uppleva det som otillfredsställande att allmänheten har full insyn i en myndighets tjänstetill- sättningsärende. En mera allmän obehagskänsla kan dock inte motivera ett införande av nya sekretessbestämmelser. Givetvis kan det även förekomma tjänstetillsättningsärenden där uppgifter om den enskilde arbetssökande är skyddsvärda. Det torde dock endast vara i ett fåtal ärenden där direkta olägenheter uppkommer på grund av att uppgifterna i ärendet är offentliga. I många fall anlitas också konsultföretag vid rekrytering till t.ex. chefs- tjänster. Ett sådant förfarande strider inte mot gällande författningar eller kommunalrättslig praxis under förutsättning att det följs av ett sedvanligt ansökningsförfarande. JO:s ämbetsberättelse 1989/90 s. 415 ff, RÅ 1989 ref. 29 och RÅ 1992 not. Med hänsyn till att rätten till insyn gör sig starkt gällande i all verksamhet hos en myndighet som består i myndighetsutövning och då det antal ärenden där skyddsvärda uppgifter kan förekomma torde vara jämförelsevis litet, föreslås nu inte någon ändring i sekretesslagen vad gäller uppgifter i tjänstetillsättnings- ärenden. 17.3 Uppgifter i registrerat material i flygplans ljudregistratorer Promemorians bedömning: I promemorian föreslås ingen ändring i sekretesslagen. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna tillstyrker eller delar pro- memorians bedömning. ifrågasätter om det inte borde finnas en möjlighet att sekretessbelägga uppgifter som till sin art uppenbart saknar betydelse för haveriutredningen. förordar att sekretess införs av utrednings- och integritetsskäl för såväl ljudupptagningar i en ljudregistra- tor som i flygtrafikledningstjänstens talregistreringsapparater. , och anser att sekretess för uppgifter i en ljudregistrator bör gälla . Därefter skall sekretess kunna gälla för uppgifter om personliga förhållanden som saknar betydelse för utredningen. Denna uppfattning delas enligt uppgift från även av SAS och Swedair. anför att även andra ljud- och bildregistreringar borde behandlats i promemorian och att sekretess skall gälla med ett omvänt skaderekvisit. Skälen för regeringens bedömning:Ljudregistratorn (cockpit voice recorder - cvr) tar på band upp ljudet i cockpit och således bl.a. de samtal som äger rum där. Registratorer är installerade i flygplan för att komplettera haveri- och tillbudsutredningar. Ljudregistratorn är i och för sig flygplansägarens privata egendom, men den tas om hand av i samband med haveriutredningar. Inspelningen kan innehålla värdefulla uppgifter som man annars inte skulle få tillgång till då besättningsmedlemmarna kan ha föro- lyckats. Under haveriutredningen finns inspelningen hos och återlämnas till ägaren när den inte längre behövs. Den ljudupptagning som finns registrerad på ljudregistratorn blir en allmän handling när den kommit in till myndigheten. Inskränkningar i rätten att ta del av allmänna handlingar får göras om det är påkallat av hänsyn till vissa i 2 kap. 2 TF angivna intressen, där behovet av sekretess är särskilt starkt. Någon möjlighet att inskränka offentlighetsprincipen för att få arbetsro vid utredning av en olycka finns inte. Däremot kan rätten att ta del av allmänna handlingar inskränkas med hänsyn till skyddet för enskilds personliga förhållanden. Vid varje bedömning av om offentlighetsintresset skall få vika för ett sådant sekretessbehov måste en intresseavvägning göras. När det finns ett beaktansvärt intresse av allmän insyn bör offentligheten få vika endast om det framstår som nödvändigt av hänsyn till viktiga motstående intressen. Det är lätt att inse hur integritetskränkande en arbetstagare kan uppleva en situation där allt som arbetstagaren yttrar under sin arbetstid spelas in och kan komma att offentliggöras. Piloternas intresse av sekretess framstår sålunda i och för sig som högst förståeligt. är det naturligtvis oerhört an- geläget att i sitt undersökningsarbete har rätt att ta del av allt material som kan vara av betydelse för undersökningen. Uppenbarligen får innehållet i ljudregistratorn räknas till sådant mate-rial. Intresset av allmän insyn rörande utredningar i samband med flygolyckor eller tillbud är mycket stort. Om sekretess skulle gälla för innehållet i ljudregistratorn, eller delar därav, skulle det inte vara möjligt för allmänhe- ten eller mediarepresentanter att fullt ut få reda på vad grundar sina slutsatser på. Sammanfattningsvis är offentlighetsintresset så stort att det inte nu bör införas en särskild bestämmelse om sekretess till skydd för piloternas personliga förhållanden. 17.4 Vissa uppgifter hos domstol Promemorians bedömning: Promemorian föreslår ingen ändring i sekretesslagen vad gäller uppgifter rörande sexualbrott som förekommer i annat mål vid domstol än i mål om ansvar eller skadestånd med anledning av sådant brott. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser med undantag av Akademikers () delar promemorians bedömning. förordar att sekretess införs för uppgifterna. Skälen för regeringens bedömning: Principen om att domstolsförhandlingar är offentliga är av grundläggande betydelse för rättssäkerheten och för allmän- hetens förtroende för domstolsväsendet. Domstolsförhandlingar skall således vara offentliga i största möjliga utsträckning (jfr prop. 1979/80:2, Del A, s. 95 f.). Ett sekretessintresse bör därför få väga över endast om det finns ett starkt behov av sekretess. Hos domstol gäller sekretess i bl.a. mål om ansvar för sexualbrott samt i mål om ersättning för skada med anledning av sådant brott (9 kap. 16 sekretesslagen). Föremålet för sekretessen är uppgifter om den enskildes personliga eller ekonomiska förhållanden. Sekretessen begränsas genom ett rakt skaderekvisit, dvs. sekretess skall inte gälla om det inte kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Vem som är tilltalad/svarande är emellertid alltid offentligt. Vidare gäller sekretess hos domstol i mål om ansvar för barnpornografibrott eller motsvarande tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott för uppgift om en ung person som skildras i pornografisk bild. Om part begär det gäller sekretess även i äktenskapsmål samt i mål och ärenden enligt m.m. för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men om uppgiften röjs (9 kap. 15 sekretesslagen). Det torde inte förekomma ofta att uppgifter angående sexualbrott lämnas vid domstolsförhandlingar i mål av annat slag än de som nämnts. När så sker, kan uppgifterna vara skyddade av sekretess på annan grund. Vid sådant förhållande får sekretessen bibehållas (jfr 12 kap. 1 sekretesslagen angående överföring av sekretess till domstol och 5 kap. 1 RB). Om särskilt känsliga uppgifter lämnas i samband med att den tilltalades personalia föredras i brottmål, kan uppgifterna skyddas av sekretess enligt 7 kap. 22 sekretesslagen. Samhällets intresse av att beivra och bestraffa brott samt brottsoffrets självklara rätt att få frågan om skadestånd i anledning av brottet prövad vid domstol, gör att behovet av skydd för brottsoffrets integritet är särskilt starkt i mål om ansvar eller skadestånd. Brottsoffrets personliga integritet är i och för sig inte mindre skyddsvärd om brottet inte föranlett talan om ansvar eller skadestånd. I de sällan förekommande mål där ansvar eller skadestånd med anledning av brottet inte utgör huvudsaken, och där det inte heller är fråga om äktenskapsmål eller ett mål eller ärende enligt , men den som utsatts för sexualbrott måste ange de närmare omständigheterna kring brottet för att ta till vara sin rätt, framstår behovet av en särskild regel om sekretess hos domstol mindre. Med hänsyn till vad som sagts om den från rättssäkerhetssynpunkt grundläggande principen om att förhandling inför domstol skall vara offentlig, synes den nu behandlade frågan inte böra föranleda någon möjlighet att inskränka offentligheten vid domstolarna. 17.5 Uppgifter i regeringens förhandlingsinstruktioner Promemorians förslag: I promemorian föreslås att sekretess skall gälla för uppgifter som ingår i eller på annat sätt hänför sig till en myndighets instruk- tion till en annan myndighet eller till en enskild inför förhandlingar med tredje part om ekonomiska förhållanden. Remissinstanserna: Justitiekanslern, , Akademikers och har inget att erinra mot förslaget. Riks- dagens ombudsmän och Kammarrätten i påpekar att alla myndigheter träffas av föreslagen bestämmelse. Även Hovrätten över och anser att föreslagen lagtext är för vittgående i förhållande till de motiv som lämnats samt anser att frågan bör övervägas vidare. anser att bestämmelsen bör begränsas till samfinansierade projekt eller att det i vart fall klart skall anges vilka andra ärendetyper som bestämmelsen skall omfatta. och anser att föreslagen bestämmelse är för allmänt hållen. Skälen för regeringens bedömning: I 6 kap. sekretesslagen finns bestämmelser om sekretess med hänsyn till det allmännas ekonomiska intresse. 6 kap. 1 avser sekretess vid konkurrensförhållanden och avser att skydda de affärs- drivande myndigheternas affärs- och driftförhållanden. 6 kap. 2 reglerar den s.k. upphandlingssekretessen.