prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Detfa är enUgtregeringens uppfattning mycket otiUfredsstäUande bl.a. med hänsyn tiU denstora ckU växande betydelse dessaområden har för samhäUsekonomin och levnadsförhållandena och mot bakgmnd avden snabba utveckling som sker av teknik CKh tjänster Uppbyggnaden av en mertiUförUtUg ckU helfeckandestatistik om telekommunikationer och därtiU anknuten uiformationsteknik bördärför forceras. Ansfeget F 5. bör anvisas särskUt för dettaändamål. DPU:s verksamhet har redan från början haft ensådan långsiktig och permanent karaktär att den egentUgen mte är förenUg medkommitté-formen. Uppgiften att svara för beställning av officieU statistikinnebär också att kommitténs verksamhet nu innefattar regelrätt myndighetsutövning.Detta återspeglas bl.a. i att en särskUd instruktion styr kommitténs arbete idenna del. EnUgt regeringens uppfattiiing finns det starka såväl formeUa sompraktiska skäl för att verksamheten bör bedrivas i myndighetsform. Närregeringen nu föreslår att delegationens verksamhet skaU utvidgas ytterUgareanser regeringen därför att det är lämpUgt att ombUcfe DPU tiUmyndighet. Förändringen bör träcfe i kraft den 1 juh 1995. Ansfeget F 5. bör ienlighet härmed tiUföras för att fecka den nya myndighetenstUlkommande lokal- CKh administrationskostnader. Sammantaget föreslår regeringen att anslaget F 5.Sfatistik och prognoser anvisas för /96. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. tiU Statistik och prognoser för /96anvisar ert ramanslag på . 1993/94 Utgift 1994/95 Ansfeg* 2 000 000 1995/96Förslag 3 000 000 varav2 000 000 beräknat för *Anslaget benämnes budgetaret 1994/95 F 6. Regeringen utfärdade direktiv (dir.1994:41) rörande informationsteknikens användning i trafik- CKhtransportsystemet. EnUgt direktiven skaU en delegation utrecfe frågor ominformationsteknikens trafikpoUtiska konsekvenser CKh behovet av art utformaert regelverk kring informationsteknikens användning i trafiken samt berecfeförsfeg tiU särskUda msatser för art främja användningen av sådan teknik itransportsektom. Uppdraget skaU vara avslufat före utgången av . Medelför delegationens verksamhet anvisas över anslaget F 6. IDetbör ankomma på regeringen art disponera anvisade medel. tiUTransportinformatik för /96 anvisar ert reservationsansfeg på 3OCX) . 8 1994/95. 1 samL Nr 100. Bilaga 7 Rättelse: S.113 Tillkommit: rad 1-2 G.Meteorologi, geoteknik m.m. Prop. BUaga 7 G 1. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut Bidrag till meteorologiska och hydrologiskainstitut 1993/94Utgift 101 425 738 1994/95 Ansfeg 125 024 000 1995/96 Försfeg 182 802 000 varav121 634 000 beräknat fÖr 1993/94 Utgift 28 870 402 Reservation 41 129 592 1994/95 Ansfeg 22 000 000 1995/96 Försfeg 53 000 000 varav53 000 000 beräknat för är central förvaltningsmyndighet förmeteorologiska, hydrologiska CKh cKeanografiska frågor. verksamhet skaUfinansieras med avgifter i den utsträckning som kostnadema inte fecks avansfeget. Ansfeget skaU användas för myndighetsuppgifter vilka utförs inomSMHI:s basverksamhet CKh genom prognos- CKh vamingstjänst. uppdrags- CKhaffärsverksamhet står för av den totala omsärt-ningen. Uppdrag ärsådana tjänster som utför åt andra myndigheter inom ramen för sittmyndighetsansvar. Uppdragsverksamheten skaU ge fuU kostnadsfeckning.Affärsverksamheten bedrivs på kommersielfe gmnder. har uttafet artsåväl uppdrags- som affärsverksamheten successivt skaU öka sirt bidrag tiUbasverksamheten. För /95 beräknas bidraget bU 44 mUjoner kronor. De övergripande målen för myndigheten är art förväder- CKh vattenberoende verksamheter tUl lägsfa möjUga kostnad prcxluceraplanerings-CKh beslutsunderfeg av bestämd kvaUtet ckU innehåU, med denna bastjänstproduktion som gmnd bedrivaen lönsam affärsverksamhet, arbefa som ert mcxlemt, kundorienteratkunskapsförefag, ckU vara minstlika effektivt som jämförbara organisationer inom den privafa sektom samt varaen resurs i mUjöarbetet. En särskUd utredning om verksamhetsform hartiUsatts. I avvaktan på regeringens ställningsfagande bör verksamheten prövasencfest och genomföras enhgt nuvarande riktlmjer. () har granskat årsredovisning för /94 och bedömt artden i aUt väsentUgt är rättvisande. Regeringengav i regleringsbrevet /94 dels i uppdrag art redovisafömtsättningama för art öka användarfinansieringen vad gäUer vidareutvecklingav tekniken som syftar tiU att öka träffsäkerheten i prognosema, dels ochChefen för i uppdrag art gemensamt utrecfe hur samordningen av denmiUtära CKh civife vädertjänsten ytterUgare kan ökas. Uppdragen har redovisatsunder . 1994/95:100 BUaga 7 Deövergripande mål som beslufades av rikscfegen bör Ugga fast. Verksainhetenredovisas för affärsområdena SamhäUe, Trafik, MUjö-Energi och Konsument.Nyckeltal och kvaUtetsmått finns för de flesfa verksamhetsområden liksom kommentarerom orsaken tiU resulfaten. Nyttan av väderprognoser CKh effekter i samhäUetbeskrivs. Regeringen mstämmer i RRV:s påpekande art fler verksamhetsområden börkunna beskrivas med kvantifativa resulfatmått och styckkostnader. SMHIredovisar ert ansfegssparande från /94 på 18,9 mUjoner kronor.Orsaken är bl.a. förseningar i stora mvesteringar. Afiars- CKhuppdragsverksamhetens omsättning var 239 nuljoner kronor. Resulfatet /94 visar på ett underskort på ca 1 mUjon kronor vUket förklarasav art myndigheten belasfat resulfatet med en semesterlöneskuld. Budgetåret1994/95 förväntas ert överskott på ca 3,5 mUjoner kronor och för budgetåret1995/96 ca 5 nuljoner kronor. reservationer ochöverskott Prop. SMHIhar under /94 använt medel från en reservation ° /93 för finansiering av rationaUseringar i det meteorologiskaobservationssystemet (OBS 2000). Genom OBS 2000 kommer ca 100observationssfationer med 130 arbetstillfäUen art ersättas med automatiskamätsfationer cKh med Qärranalysnfetningar. Kostnaderna för aweckling avpersonal kommer huvudsakUgen art uppsfe under budgetåren 1994/95 och 1995/96.SMHI räknar med minskade kostnader för observationer motsvarande 5 mUjonerkronor för /96 och därefter ca 10 mUjoner kronor . Regeringen har i ert särskUt beslut art SMHIskaU fä använda ett överskort i uppdrags- CKh affärsverksamheten somredovisades vid utgången av /93. 17,2 mUjoner kronor skaU satsaspå rationaUseringar i basproduktionen under /95 och 13,8nuljoner kronor för att påskyncfe utvecklingen av afifersverksamheton underbudgetåren 1994/95-1997. Investeringsvolymenär i stort sert oförändrad jämfört med redovisningen i den fördjupadeanslagsframställningen för budgetåren 1993/94-1995/96. /96 harde totafe utgiftema för investeringar beräknats tiU 57 nuljoner kronor varavOBS 2000 står för ca 13,1 nuljoner kronor. Kapitalkostnadema för den ansfegsfinansieradeverksainheten bedöms bU ca 17 nuljoner kronor och för uppdrags- ochaffärsverksamheten ca 27 mUjoner kronor. Medhänsyn taget tUI kravet på besparingar i sfatsbudgeten innebär försfeget ommedelstiUdelning ytterUgare krav på besparingar för /96. Iutredningen om verksamhetsform ingår att analysera ekonomi. och därefter kommer utredningens analys art vara en vUctig delnär det gäUer art faststäUa de fömtsätbiingar som långsiktigt skaU gälfe förSMHI:s verksamhet. Försvarsmaktensvädertjänstfimktion är nära samordnad med och beroende av . Överstyrelsen för civU beredskap (ÖCB) bedömer att det skyddsom finns är otillräckUgt för art säkerstäUa prognosproduktionen frånSMHI i i en kris eUer krigssituation. Vidare anser ÖCB art det ärangefeget art delar av prcxiuktionssystem dubbleras. begär i sinanslagsframställning 5 mUjoner kronor för /96 för investeringari kommunikationssystem och 2 mUjoner kronor för drift av systemen. ÖCBtiUstyrker i programplanen för 1995/96-1999/2000 artinvesteringama genomförs men att kosbiadema Prop. 1994/95:100 bestridsutanför planeringsramen. Regeringen är nu inte beredd att BUaga 7anvisa medel för detfa ändamål. roU i det civife försvaret behandlasi utredningen om verksamhetsform. hämtar observationer fiin mätsfationer påfyipfetser. I samband med att rationaUserar sin verksamhet vidfyrarna planerar art ersätta de nuvarande mätningarna med automatiskamätningar från bojar. begär i sin ansfegsframställning 1,5 mUjoner kronorför /96 för mäbiingar från bojar, anslutning tiU intemationeUtforskiungssamart>ete och samarbete med de baltiska sfatema för utveckling avbojar i . Regeringen är nu inte beredd att anvisa medel för detfaändamål. I syfte art förbättra planeringsunderfeget vid högafiöden begär i sin ansfegsfiamstäUning 1,4 mUjoner kronor underbudgetåren 1995/96-1998 för utveckUng av s.k. riskzonkartor. Regeringen harerfarit art frågan kommer att tas upp i den av regeringen tiUsatfa utredningenom dammsäkerhet CKh avvaktar därför utredningens stäUningstagande. Regeringen föreslår art det anvisas 53 nuljonerkronor för /96 för medlemsavgifter i Eumetsat för . Förart säkerstäUa ert fortsart fritt utiiyte av infonnation och skapafömtsättningar för en konkurrens mellan privafa aktörer CKh de nationeUamstitaten på Uka villkor har tiUsammans med 16 andra meteorologiskainstitat ansökt hos art få bUda en ekonomisk intresseförening(Ecomet). Prisema på dafa, produkter och tjänster skaU bestämmas mot bakgmnd avart mformationen baseras på den meteorologiska infrastmktar (observationsnät,kommunikationsnät CKh prognosmcxleUer) som medlemmama i Ecomet har kostnaderför. har ännu inte fagit beslut i frågan. Regeringen avseråterkomma tUl rikscfegen med försfeg om delfagande i Ecomet. Regermgengav Sfatskontoret i uppdrag att utreda konsekvensema av ert eventaeUtdelfagande i Ecomet. Uppdraget har redovisats . Isyfte art bättre definiera samhäUets behov av tjänster och för artstärka uppdrags- och affärsverksamheten har avtal med sina större kunder.Under /94 har nya avtal med Sfatens natarvårdsverk CKh trätt i kraft CKh avtalen med och SverigesTelevision och Försvarsmakten reviderats. Diskussioner om avtal pågår medFiskeriverket, , geologiska undersökning . ert avtal med StatensStrålskyddsmstitat om beredskap mot kärnkrafts- Prop. 1994/95:100 olyckor. 1.tiU meteorologiska ochhydrologiska institut för /96 anvisar ett ansfeg på 1 000kronor, 2.tiU Bidrag till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut för /96 anvisar ertramansfeg på , 3.tiU EUMETSAT för budgetåret1995/96 anvisar ett reservationsansfeg på 53 000 (XX) kronor. Bidrag till statens geotekniska institut 1993/94 Utgift 16 125 333 1994/95 Ansfeg 16 217 000 1995/96 Försfeg 22 897 000 varav15 664 000 beräknat fÖr Sfatens geotekniska institat, SGI, är centralförvaltningsmyndighet för geotekniska frågor. SGI har ert sektorsövergripandeansvar cKh skaU vara ett oberoende geotekniskt institat och centmm förgeotekniska firågor i . Det övergripande målet för SGI är att genom obundenforskning verka för en optimal användning av mark i samband med planering cKhbyggande. Institatets åtgärder skaU baseras på en god hushållning medmarkresurser. SGI har i sin årsredovisning i de delar som avserresultatredovisningen redovisat verksamheten i delområdena forskning,säkerhetsfrågor, information och intemationeUt arbete, konsulfation samtledning CKh administration. I årsredovisningen ingår också en personalekonomiskoch ekonomisk redovisning. SGI redovisar ett behov av en låneram på 8 000 000kronor, vUket innebär en utökning med . Verksamhetens mtäkteruppgår för /94 tiU , varav 42 786 539 kronorutgörs av avgifter. Verksamhetens kostnader uppgår under samma pericxl tiU . Resultatet efter finansieUa intäkter och kosbiader utgörs avert underskort på 1 933 493 kronor.Ackumulerat överskort var enUgt balansräkningen, med hänsyn faget tiU åretsresulfat, . RRV:s revisionsberättelse innehåUer inte någrauivändningar. 1994/95:100 Bilaga 7 Detövergripande mål som gäUer för perioden /94-1995/96 bör Ugga fast. Statensgeotekniska institats årsredovisning visar att verksamhetsmålen i aUt väsentUgtuppfyUts. De avvikelser från planen som institatet redovisarför forskningsverksamheten bedöms kunna åtgärdas under budgerioden /96. Regeringen konsfaterar att RRV mte haft någrainvändningar i revisionsberättelsen avseende Sfatens geotekniska institat.Regeringen instämmer dcKk i RRV:s påpekande art årsredovisningen tydUgare kanredovisa institatets presfationer i refetion tiU bakomUggande mål. Regeringenhar erferit art institatet redan har påbörjat arbetet med art åsfadkomma en änmer tydUg resultatredovisning. Deverksamhetsmål och de riktlinjer som fegts fast för institatets verksamhetunder planeringsperioden /94-1995/96 bör Ugga fast. Institatets behov aven ökad låneram tiUgcxloses. Med hänsyn tiU kravet på besparingar isfatsbudgeten och en beräknad minskning av lokalkostnader bör emeUertidbidraget tiU Sfatens geotekniska institat minskas med iförhållande tiU planeringsramen för mnevarande budgetår. SGI skaU iårsredovisningen för /96 redovisa särskUt vilka åtgärder somvidfagits för art möfa besparingskraven, och vUka konsekvenser detfa fart förverksamheten. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. Regeringenföreslår att rikscfegen ° 1.tiU för /96 anvisar ett ansfeg på , 2.tiJl Bidrag till Statensgeotekniska institid för /96 anvisar ert ramansfeg på 22 897(XX) kronor. () har som övergripandemål art, i syfte art öka säkerheten, undersöka orsaken tiU samtiiga aUvarUgasjö-, luftfarts- och jämvägsolyckor cKh andra aUvarUga olyckor samt tiUbud tiUsådana olyckor. SHK delar m sina kostnader i fasfa kosbiader och ikosbiader för de särskUda undersökningama. De fasta kosbiadema utgörs av sådanasom inte kan hänföras tiU någon särskUd undersökning CKh betalas av Försvarsdepartementet,, , CKh Försvarsmakten (tidigare Chefenför flygvapnet). De rörUga kostnaderna skaU bäras av berörda utom derörUga kostnader som hänför sig tiU andra olyckor än luftfartsolyckor, civifesjöfartsolyckor CKh jämvägsolyckor, vilka finansieras firån Qärde huvudtitelnsansfeg D 4. Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. revisionsberättelse för verksamhetsåret1993/94 innehåUer inga invändningar. Fr.o.m. /95 gäUer art SHK måste lånai RUcsgäldskontoret för investeringar i anfeggnmgstiUgångar förförvalbiingsändamål. SHKhar i sin förenkfede ansfegsframställning för /96 hemstäUt omett ansfeg om samt art de fasfa kostnaderna för verksamhetenfördelas enUgt föregående budgetår. Kosbiadsföidel-ningen för budgetåret1994/95 är enUgt följande: De fasta kostaadema för innevarande budgetår harberäknats till 5,8 Prop. 1994/95:100 miljoner kronon SHK anser att de fastakostaadema i nuvarande pris- Bilaga 7 läge kan beräknas till 3,2 miljonerkronor för varje halvårsperiod under /96 dvs. totalt 9,6miljoner kronor. Den28 uppdrog regeringen åt SHK, efter samråd med företrädare förEstlands regering, att biträda i utredningsarbetet med anlednmg avpassagerarfäijan förlisnuig. Den uppgift är att bl.a. klarlägga händelseförloppet, dessorsak och ge underlag för åtgärder för att förhindra en ny olycka. I årsredovisnmgen för /94 framgårdet att de fasta kostnadema uppgick till . Regermgenberäknar att statens bidrag tili SHK:s admuiisttationskostaader för budgetåret1995/96 uppgår till maximalt . Den av SHK föreslagnafördelningen av de fasta kostaadema för /96 bör gälla om inteannat kan överenskommas mellan berörda mtressenter. Vad bettäffarFörsvarsdepartementets andel av de fasta kostaadema får dessa högst uppgå tilldet belopp som anvisas från fjärde huvudtitehis anslag G 14. , uttednmg av allvarliga olyckor. till för /96 anvisar ett anslag på I 000kronor. Prop.1994/95:100 Bilaga 7 1993/94 Utgift 1994/95 Ansfeg 1995/96 Försfeg 4 385 957 7 696 000 13 083000 varav 7 696 000 beräknat för Ansfeget disponeras av Kommunikationsdepartementetför kostnader bl.a. för medlemsavgifter CKh resor förenade med Sverigesdelfagande i intemationelfe organisationer m.m. Detta gäUer främstintemationelfe luftfartsförhandlingar, FN:s kommission för (ECE),IntemationeUa jämvägsfördragen m.m. (COTIF, OCTI m.m.), IntemationeUtsamarbete vad gäUer sjöfarten (IMO m.m.) samt EU. Regeringen föreslår för /96 ettansfeg på för dessa ändamål. tiUViss internationell verksamhet för /96 anvisar ert ramansfeg på13 . Kostnader för aweckling av Styrelsen för riksfardtjänst m.m. 1993/94 Utgift 1994/95 Ansfeg 1995/96 Försfeg 15 163 000 285 000 285 000 Sfyrelsenför riksfärdtjänst aweckfedes /94. inrättades för art bl.a. svara förutbetalningar av medel för resor med riksfäidtjänsten som beslufats före den 1januari 1994 och som ägde mm fiam t.o.m. utgången av . Det kan dock tänkas art det även efter dentidpunkten kan komma m räkiungar för sådana resor med riksfärdtjänsten förvilka sfaten har ert betalningsansvar, teoretiskt sert ända fram tiU år 2(X}4.Medel bör därför reserveras för betalning för sådana resor och för vissadministration av verksamheten. /96 föreslås ett ansfeg på för kostnader föraweckling av Styrelsen för riksfärdtjänst m.m. FörslagtUl riksdagsbeslut Prop. tiU Kostnader för aweckling av Styrelsen förriksfårdtjänst m.rru för /96 anvisar ert försfegsansfeg på . 1994/95:100 BUaga 7 Vägverket:Administrationskostnader Drift och underhåU av sfatUga vägar Byggande av vägarByggande av länstrafikanfeggningar Bidrag tiU drift cKh byggande av enskUcfevägar : Försvarsuppgifter : Kostnader för registerverksamhet Vägverket:Uppdragsverksamhet m.m. : Administrationskostnader Ehift ochvidmakthållande av sfatUga jämvägar Nyinvesteringari stomjämvägar Ersättning tiU för vissa kapitaUcosbiaderJämvägsinspektionen : Försvarsuppgifter Ersättaingför fritidsbåtsändamål m.m. Transportstöd för Gotiand Handelsfiottans kultar-cKh fritidsråd Ersättning tiU viss kanaltrafik m.m. Bidrag till svenskarederier Åtgärder mot vattenförorening från fartyg 463 631 000 5 867 250 000 7 592 656 000 2 374 000000 329 449 000 43 826 000 4396 175 000 9 408 060 000 648 000 000 27 335 000 94 008 000 510 000 000 741 Beredskap för civUluftfart 752 Ehiftbidrag tiUkonununafe flygpfetser 15 200 000 121 500 000 Ersättning tUl för riksfeckande betalnings- och kassaservice Kosbiader förenade med sfatens ägande i Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 1994/95:100 248 981 000 BUaga 7 88 E. KoUektivtrafik och samhällsköptatjänster m.m. 91 1 Ersättning tiU Sfatens jämvägar i samband medutdelning från AB Swedcarrier 1 000 91 2 Köp avinterregional persontrafik på 93 3 Ersättning tiU trafikhuvudmannen för köpav viss koUektivtiafik 309 471 000 95 4 Överstyrelsen för civU beredskap: Åtgärder inomden civUa delen av totalförsvaret 3 456 000 97 1 Sfatensväg- och transportforsknings- 97 2 BidragtiU Sfatens väg- och transport- forsknmgsmstitat 49 356 000 KommunUcationsforskningsberedningen 197 735 (XX) BidragtiU forskning om el- och hybridfordon 61 000 000 Sfatistikoch prognoser 34 810 000 Transportinformatik 3 000 000 Meteorologi,geoteknik m.m. institat 1 000 106 2 Bidrag tUl meteorologiska ochhydrologiska mstitat 182 802 000 106 3 EUMETSAT 53 000 000 110 4 Sfatens geotekniska mstitat 1 000 110 5 Bidrag tiU 22 897 000 112 6 Sfatens 1 000 Övriga ändamål Prop. Viss mtemationeU verksamhet 1 083 000 BUaga 7 Kostnader för aweckling av Styrelsen för riksfärdtjänst m.m. 285 000 Summa kronor 36 365 377 000 gotab 17S2I, 1994 Bilaga 8till budgetpropositionen 1995 1994/95:100Bilaga 8 Uppgifternainom område fördelar sig på följande verksamhetsområden:skatteförvaltningen och exekutionsväsendet, fastighetsförvaltning och statliglokalförsörjning, och kostnader för statsskuldensförvaltning, vissa centrala myndigheter, statliga arbetsgivarfrågor,och åtgärder för att stärka det finansiella systemet, kommunalekonomi, lagstiftning och utveckling, avgift till gemenskapsbudgetenoch övriga ändamål. Det övergripande målet för beskattningsverksamhetenär att skatt skall tas ut i den omfattning, med den fördelning och i den tidoch ordning som följer av gällande skatteförfattningar. Folkbokföringen skall för olika samhällsfunktionertillhandahålla fullständig och korrekt basinformation med god tillgänglighet. Den exekutiva verksamheten syftar till att påuppdrag av borgenärer och andra sökande verkställa rättsanspråk som inte harreglerats på frivillig väg. Ansökningar om verkställighet skall handläggassnabbt och med hög kvalitet. I verksamheten ingår även att genom informationoch liknande förebyggande åtgärder, verka för att betalningsförpliktelser ochandra förpliktelser som kan komma att bli föremål för verkställighet fullgörsfrivilligt i rätt tid och ordning. Det övergripande målet för fastighetsförvaltningenär att för statens räkning förvalta det fastighetsbestånd som regeringenbestämmer på ett sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomiskeffektivitet som fastigheternas kultur- och naturmiljövärden bevaras. Den statliga lokalförsörjningen skall skötas på ettför staten som helhet och för varje myndighet effektivt och ekonomiskt sätt. Det övergripande målet för är att långsiktigt minimera kostnaderna för statsskuldeninom ramen för penningpolitikens krav. För tullverksamheten är det övergripande målet attfaställa och uppbära tullar, mervärdesskatt och andra skatter samt avgifter såatt en riktig uppbörd kan säkerställas. I verksamheten ingår även att övervakaoch kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmeler om in- och 1 1994/95. utförselav varor efterlevs samt att samla in och bearbeta uppgifter för Prop.1994/95:100 utrikeshandelsstatistiken. Riktlinjema för den statliga statistikförsörjningenframgår av Lagen om den officiella statistiken (SFS 1992:889). I lagen ställskrav på att statistiken skall vara objektiv, allmänt tillgänglig ochoffentliggöras med beaktande av skyddet för den enskilde. Redovisning och revision ingår iRiksrevisionsverkets verksamhet. Den årliga revisionen skall bl.a. granska ochbedöma kvaliteten i årsredovisningama. Effektivitetsrevisionen skall granskaeffektivieteten i statliga åtaganden och statlig verksamhet. Inomverksamhetsområdet och Resultatstyming skall RRV stödja och utveckladen ekonomiska stymingen i den statliga verksamheten. Verksamheten inom statliga arbetsgivarfrågoromfattar dels myndighetema och Statens löne- ochpensionsverk dels anslag som tillkommit med anledning av avtal ochöverenskommelser mellan arbetsgivaren och arbetstagarorganisationerna på detstatliga avtalsområdet och som rör arbets- och anställningsvillkor för destatligt anställda. Det övergripande målet för bankstödsverksamheten äratt genom stödåtgärder lill banker och vissa andra kreditinstitut verka för attstabiliteten i betalningssystemet garanteras och kreditförsörjningen tryggas.Vidare skall statens långsiktiga kostnader för stödet hållas så låga sommöjligt. De övergripande kommunala frågorna kommer från den1 att vara samlade i . Det gäller frågor omkommunal ekonomi och lagstiftning samt indelnings- och utvecklingsfrågor. Detövergripande målet för statens åtgärder i förhållande till kommunsektorn är attskapa goda fömtsättningar för den kommunala verksamheten så att den utifrån medborgarnas behov kanuppfylla de uppsatta målen inom en ekonomiskram som ligger i linje med samhällsekonomiska krav. avgift till EG-budgeten utgör en del avåtagandena enligt anslutningsfördraget om medlemskap i unionen (EU).EU:s viktigaste finansiella instmment för gemensam politik utgörs avEG-budgeten. Den omfattar samtliga inkomster och utgifter som EU enligtRomfördraget har eller kan ha inom den Europeiska gemenskapen. Medlemsländemaansvarar för fmansieringen av budgetens utgifter genom avgifter, budgetens s.k.egna resurser. När det gäller Jämställdhetsarbetet inomFinansdepartementets verksamhetsområde är målsättningen en ökadkvinnorepresentation i myndighetemas styrelser eller råd, och i nämnder ochkommittéer så att lika könsfördelning uppnås. Under budgetåret kommeransträngningama att intensifieras för att få fram kvinnliga kandidater medadekvat, d.v.s. främst ekonomisk och juridisk, kompetens till departementetsolika organ - myndigheter, stiftelser, statligt ägda bolag. Vidare kommer enuppföljning att göras av hur kvinnoma upplever arbetsförutsättningarna i olikastyrelser inom departementets verksamhetsområde. Förändringar t.o.m. Prop.