prop · GH03232 · 1994-01-01 00:00:00 — kan instrument som med denna utgångspunkt egentligen inte borde betecknas som fondpapper registreras enligt aktiekontolagen, nämligen s.k. depåbevis och inköpsrätter. Båda dessa instrument innebär nämligen rättighet eller förpliktelse mot annan - depåbank resp. annat aktiebolag än det som gett ut de aktier som inköpsrätten avser - än den som traditionellt är att anse som emittent av fondpapper. Begreppet finansiella instrument omfattar även utländska instrument (prop. 1990/91:142 s. 143). Registreras med stöd av tredje stycket ett finansiellt instrument hos VPC, skall enligt förevarande stycke de för svenska skuldförbindelser gällande reglerna i tillämpliga delar gälla för instrumentet. Detta gäller även i fråga om aktier i utländska bolag. Vissa av de enligt aktiekontolagen för svenska aktier gällande bestämmelserna - t.ex. 8 kap. 8 - saknar aktualitet beträffande utländska aktier. I fråga om skydd mot exempelvis dubbelöverlåtelse och mot överlåtarens borgenärer blir emellertid aktiekontolagen fullt ut tillämplig. Till de instrument som kommer att kunna registreras enligt aktiekontolagen hör också andelar i värdepappersfonder. Även för dessa kommer i så fall lagens regler om bl.a. skydd mot dubbelöverlåtelse att bli tillämpliga trots att det kan vara föremål för viss tvekan om instrumentet är av löpande karaktär. I aktiekontolagen anges uttryckligen vilka finansiella instrument VPC får registrera med sådana rättsverkningar som följer av lagen. Erfarenheterna från den tid det kontobaserade systemet varit i bruk pekar på behovet av en utvidgning som inte begränsas till vissa särskilt uppräknade slag utan får en mer generell och flexibel utformning. Utredningen föreslår därför att möjlighet ges att enligt aktiekontolagens regler registrera alla svenska finansiella instrument som är föremål för handel på värdepappersmarknaden och även utländska finansiella instrument som är föremål för handel i . För att förenkla gränsöverskridande handel och förbättra säkerheten och effektiviteten vid sådan handel bör enligt internationella rekommendationer samarbete äga rum mellan olika länders kontosystem (värdepappersförvarare). Vikten av att lagstiftningen medger sådant samarbete har också betonats i en rapport om nordiskt börssamarbete. Därtill kommer utvecklingen av den inre marknaden i vilken ett värdepappersinstitut skall få rätt att med stöd av hemlandsauktorisation utan diskriminering utföra investeringstjänster i övriga medlemsländer via filial eller genom gränsöverskridande verksamhet och även ha rätt till tillträde till clearing- och avvecklingssystem som sköter denna verksamhet åt den aktuella marknadsplatsen. Med hänsyn härtill förordar utredningen att aktiekontolagen kompletteras på sådant sätt att det uttryckligen framgår att en generell möjlighet för utländska företag - exempelvis värde- pappersförvarare och värdepappersinstitut - att bli kontoförande institut föreligger. Förslag till lag om ändring i aktiekontolagen (1989:827) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 och 9 kap. 1 aktiekontolagen (1989:827) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I avstämningsregister skall registreras aktier i avstämningsbolag. Bestämmelserna i denna lag om aktier tillämpas också på följande rättigheter i avstämningsbolag, nämligen 1. företrädesrätt att delta i emission som avses i 4 kap. aktiebolagslagen (1975:1385), 4 kap. försäkringsrörelselagen (1982:713) och 4 kap. bankaktiebolagslagen (1987:618), 2. rätt på grund av teckning av aktier vid nyemission enligt 4 kap. aktiebolagslagen, 4 kap. försäkringsrörelselagen och 4 kap. bankaktie- bolagslagen, samt 3. rätt på grund av nyteckning av aktier enligt 5 kap. aktiebolagslagen och 5 kap. bankaktiebolagslagen. I 9 kap. finns I 9 kap. finns bestämmelser om bestämmelser om registrering i registrering i avstämningsregister avstämningsregister av ensidiga av ensidiga skuldförbindelser skuldförbindelser avsedda för allmän avsedda för allmän omsättning och vissaomsättning och andra andra rättigheter. finansiella instru- ment. På begäran av den somPå begäran av svensk vill utfärda eller fysisk eller har utfärdat ensidi-juridisk person som ga skuldförbindelservill utfärda eller avsedda för allmän har utfärdat ensidi- om- ga skuldför 1Senaste lydelse 1990:970. sättning skall värde-bindelser avsedda papperscentralen för allmän omsättning besluta att skuld- skall värdepappers- förbindelserna skallcentralen besluta registreras i ett att skuldför- avstämningsregister bindelserna skall enligt bestämmel- registreras i ett serna i detta avstämningsregister kapitel. enligt bestäm- melserna i detta kapitel. Bestämmelserna i detta kapitel om skuldförbindelser skall i tillämpliga delar även gälla 1. företrädesrätt att delta i emission som avses i 5 kap. aktiebolagslagen (1975:1385) och 5 kap. bankaktiebolagslagen (1987:618), 2. 2. konverteringsrätt konverteringsrätt och optionsrätt tilloch optionsrätt till nyteckning som nyteckning som avses i 5 kap. avses i 5 kap. aktiebolagslagen aktiebolagslagen och 5 kap. bank- och 5 kap. bank- aktiebolagslagen, aktiebolagslagen. 3. aktieägarens rätt gentemot den som för hans räkning förvarar aktiebrev i ett utländskt bolag, samt 4. rätt gentemot ett aktiebolag att av detta bolag förvärva aktie i ett annat aktiebolag (inköpsrätt). Värdepapperscentralen får besluta att även andra finansiella instrument avsedda för allmän omsättning än sådana som avses i första eller andra stycket eller 1 kap. 2 första eller andra stycket skall registreras i ett avstämnings- register. Bestämmel- serna i detta kapi- tel om skuld- förbindelser skall i tillämpliga delar gälla även i fråga om sådana finansiella instrument. Sammanställning av remissyttrandena över betänkande Konto, clearing och avveckling (SOU 1993:114) innehållande synpunkter på frågorna om vilka finansiella instrument som skall kunna registreras enligt aktiekontolagen och om möjligheterna för utländska företag att bli kontoförande institut. Efter remiss har yttrande över de i rubriken angivna frågorna avgetts av Riksbanksfullmäktige, , , Hovrätten för övre , Kammarrätten i , , , , , , , Allmänna Pensionsfonden första-tredje fondstyrelsen, , , i , , , , , , , , , , , , . och har inkommit med ett gemensamt yttrande. Till detta har och anslutit sig. , i och har förklarat sig avstå från att yttra sig. 1 Vilka instrument skall kunna registreras enligt aktiekontolagen Fullmäktige tillstyrker förslagen. tillstyrker att frågan om vilka finansiella instrument som skall kunna registrerar enligt aktiekontolagen tas med förtur. Aktiekontolagen bygger på en explicit uppräkning av vilka finansiella instrument som får registreras i VP-systemet. Lagens systematik har lett till att vissa finansiella instrument inte kunnat registreras enligt aktiekontolagen trots att det i och för sig framstått som lämpligt om så kunnat ske. Marknadens förmåga att finna nya finansiella produkter är god. Det framstår därför, såsom också utredningen funnit, inte som meningsfullt att i lagen explicit ange vilka finansiella instrument som kontoföringen får avse. Det bör i stället ankomma på kontoföraren att utifrån tekniska, juridiska och andra säkerhetsaspekter bedöma om ett finansiellt instrument är lämpat för registerföring enligt lagen. Utredningen har på sid. 216 angivit att de finansiella instrumenten skall vara av löpande karaktär. Utredningen anför vidare att registrering även bör kunna ske av sådana instrument som inte är löpande i egentlig mening i sin grundform men som utan olägenhet kan inordnas i ett system avsett för löpande instrument. Enligt definitionen av finansiella instrument knyts egenskaperna hos instrumenten till att de skall vara avsedda för handel. Diskussionen bör därför knytas till definitionen av finansiella instrument i stället för till löpande karaktär. Något förhandsgodkännande från inspektionens sida om vilka instrument som skall få kontoföras bör, såsom utredningen funnit, se sid. 291 f., inte anses erforderligt. har inte något att erinra mot förslaget. 1.4 Hovrätten för övre Hovrätten har, med de aspekter som hovrätten närmast har att beakta, inte någon erinran mot förslag i frågan om vilka finansiella instrument som skall kunna registreras enligt aktiekontolagen (1989:827). Det är angeläget att handeln på såväl den nationella som den internationella värdepappersmarknaden effektiviseras. En utbyggnad av VP-systemet bidrar till en sådan effektivisering. Kammarrätten delar således utredningens bedömning att man i kontosystemet bör kunna registrera samtliga in- eller utländska finansiella instrument som är föremål för handel i och som i övrigt uppfyller de i betänkandet angivna kraven. Kammarrätten delar också bedömningen att utvidgningen, med hänsyn till den stora uppfinningsrikedom och snabba utveckling som kännetecknar värdepappersmarknaden, inte skall begränsas till vissa särskilt uppräknade instrument utan i stället ha en mera generell utformning. Utredningen föreslår att det skall ankomma på VPC (eller eventuella framtida konkurrenter) att fatta beslut om ett nytt instrument skall registreras i kontosystemet. Utredningen anser det dock vara lämpligt att beslutet fattas i samråd med inom ramen för inspektionens löpande tillsyn av VPC. Förslaget innebär således att VPC kommer att besluta i frågor av stor ekonomisk betydelse för värdepappersförvaltare, emittenter och andra som kan ha intresse av att ett nytt instrument registreras i kontosystemet och därmed för samhället i stort. Utredningen har inte närmare behandlat frågan om hur den som är missnöjd med ett sådant beslut skall kunna få sin sak överprövad och det är sannolikt heller inte lätt att ge ett entydigt svar på den frågan. Det kan dock på goda grunder antas att en överprövning kommer att bli förenad med betydande ansträngningar och kostnader för intressenterna. Det kan därför finnas anledning att överväga en ordning där det ankommer på att besluta om ett nytt instrument skall kunna registreras i kontosystemet och där inspektionens beslut på vanligt sätt kan överklagas hos förvaltningsdomstol. Härigenom underlättas berörda intressenters möjligheter att få till stånd en överprövning av de ifrågavarande besluten. Utredningens förslag om att frångå nuvarande system med en uppräkning av de finansiella instrument som får registreras och i stället ge lagen en generell utformning innebär i princip att alla slag av finansiella instrument kan registreras. En sådan generell utformning ger ökad flexibilitet vid introduktion av nya instrument och bör leda till skärpt konkurrens mellan olika slag av finansiella instrument. Förslaget innebär en anpassning till såväl internatio- nella rekommendationer som vad som redan förutskickats i tidigare betänkanden som behandlat frågor om de finansiella marknaderna. vill även understryka att det är positivt från konkurrenssynpunkt att aktiekontolagen görs tillämplig även på sådana utländska instrument som är föremål för handel i . Mot denna bakgrund har inga erinringar mot utredningens förslag i här berörda delar. Vad gäller de finansiella instrument som skall kunna registreras anser RRV i likhet med utredningen att det är en fördel att regleringen ges en mer generell utformning, anpassad till de krav som internationaliseringen ställer. RRV vill emellertid invända mot att utredningen ställer kravet på instrument som skall registreras enligt aktiekontolagen, att de är konstruerade på ett sådant sätt att de är tekniskt förenliga med registreringssystemet. En sådan utgångspunkt kan förhindra utvecklingen av nya instrument och kan knappast betecknas som en yttring av flexibilitet. Utredningen borde i detta sammanhang ha diskuterat vilka krav som kan ställas på registreringssystemet om t.ex. ett instrument introduceras som uppfyller alla villkor i övrigt förutom att det inte är helt förenligt med registreringssystemet. RSV är positivt till utvidgningarna, men har av skattekontrollskäl synpunkter på bl.a. förslagen om att annat företag skall kunna ha samma uppgift som VPC och att utländska företag skall vara kontoförare/förvaltare. Utredningen föreslår bl.a. att kretsen av värdepapper som skall kunna registreras på aktiekonto utvidgas. RSV tillstyrker förslaget. Skattekontrollmöjligheterna är generellt bättre för värdepapper inom kontosystemet än för andra värdepapper. Detta gäller även för utländska värdepapper. SARF har inget att invända mot att aktiekontolagen ändras på ett sådant sätt att nya instrument på ett smidigare sätt kan inordnas under denna lagstiftning. Innan VPC med stöd av aktiekontolagen låter registrera något nytt finansiellt instrument i VP-systemet måste VPC, enligt vår mening, ansvara för att instrumentets civilrättsliga status på ett entydigt sätt blivit klarlagd. Vi anser vidare att VPC vid denna prövning även måste säkerställa att VPC:s hantering av instrumentet står i överensstämmelse med aktiekontolagens övriga bestämmelser. VPC:s åtagande vad gäller kontoföring, clearing och avveckling för ett sådant nytt instrument får enligt vår mening inte heller leda till att riskerna i verksamheten ökar. 1.10 Allmänna Pensionsfonden (1-3:e fondstyrelserna) Allmänna Pensionsfonden har inget att erinra mot det förslag som framförs avseende vilka finansiella instrument som skall kunna registreras enligt aktie- kontolagen. Föreningen tillstyrker att aktiekontolagen blir generellt tillämplig på finansiella instrument. Vad beträffar frågan om möjligheten att registrera fondandelar noterar föreningen att utredningen (s 277) inte anser det lämpligt att tvinga in alla fondbolag i aktiekontolagens regelsystem. Föreningen delar utredningens uppfattning och vill i yttrandet över avsnitt 8 återkomma till denna fråga. Avslutningsvis vill föreningen framhålla att möjligheten att förvaltar- registrera fondandelar framstår som väl så angelägen som de frågor som i övrigt behandlats med förtur och vill återigen - och med hänvisning till tidigare framställning i ämnet - anhålla om en snabb handläggning av frågan. Fondbörsen tillstyrker att aktiekontolagen får en mer generell utformning när det gäller de instrument som skall kunna registreras med stöd av lagen. Nuvarande bestämmelser har starkt begränsat Fondbörsens möjligheter att notera andra instrument än sådana som kan registreras hos VPC. För Fondbörsens del är det således angeläget att den föreslagna förändringen kan genomföras möjligt. Föreningarna tillstyrker utredningens förslag om en utvidgning av möjligheterna att registrera finansiella instrument enligt den svenska lagstiftningen. På sätt utredningen föreslår bör detta ske inte genom en utvidgad legal enumeration utan genom att det generellt tilläggs registerföraren att besluta om vilka instrument som får registreras. Den inriktning mot instrument av löpande karaktär, som utredningen anger, synes därvid i huvudsak lämplig. Det skulle dock föra för långt att strikt begränsa rätten till detta område, varvid de av utredningen särskilt nämnda fondandelarna kan tjäna som förebild. Föreningarna anser det väsentligt att dessa kan registreras, liksom att möjlighet skapas att förvaltarregistrera dessa. Föreningarna anser den nu behandlade frågan angelägen och tillstyrker att den behandlas med förtur. Därvid bör också möjligheterna att förvaltarregistrera fondandelar behandlas med förtur. I det framlagda förslaget anges på sid. 216, 3 st, "..Därtill bör, för att avvecklingen av gränsöverskridande affärer skall förenklas och underlättas, möjlighet ges att enligt aktiekontolagen registrera - och därmed dematerialisera eller immobilisera - utländska finansiella instrument som är föremål för handel i ." Man kan här ställa sig frågan varför man inte skulle kunna få registrera värdepapper som inte är föremål för handel i . Värdepap- pershandeln, liksom funktioner för clearing och settlement internationaliseras f.n. i mycket snabb takt. Handel i ett land med clearing och settlement i ett annat land grundat på dess rättsordning är mycket vanlig. bör ges möjlighet att hävda sig i konkurrensen. Att därvid försvåra clearing och settlement av utländska värdepapper är därför tveksamt och missgynnar den svenska marknaden. Den begränsning som ligger i den citerade meningen bör därför inte gälla. En förutsättning måste dock givetvis vara att det finansiella instrument som i ett enskilt fall skall registreras i ett svenskt system rättsligt och praktiskt kan hanteras i detta. har i och för sig inget att erinra mot att i princip samtliga lämpliga typer av finansiella instrument skall kunna registreras enligt aktiekontolagen. Det är emellertid viktigt att nya instrument registreras endast under förutsättning att det kan konstateras att VP-systemet och handeln fungerar tillfredsställande. tillstyrker den föreslagna förändringen. TCO tillstyrker den utvidgning som föreslås av vilka instrument som ska registreras enligt relevant lagstiftning. Den utveckling som äger rum på de finansiella marknaderna motiverar en mer generell lagstiftning. har ingen erinran mot utredningens överväganden och förslag. 1.18 Avseende den första frågan tillstyrker VPC förslaget att finansiella instrument ska kunna registreras enligt aktiekontolagen. VPC har vid ett antal tillfällen påtalat bristen i att VPC enligt nu gällande bestämmelser inte har möjlighet att låta registrera de finansiella instrument som är föremål för handel på den svenska marknaden. Detta förhållande orsakar en hel del besvär såväl för emittenter, marknaden som för VPC. Det är angeläget att den nu gällande uppräkningen av vilka instrument VPC äger rätt att dematerialisera enligt aktiekontolagen ersättas med en generell bestämmelse enligt utredningens förslag. VPC:s mening är att de finansiella instrument som enligt gällande definition i Lag (1991:980) om handel med finansiella instrument ska kunna registreras av VPC under förutsättning att tekniska, juridiska och säkerhetsmässiga aspekter har tillgodosetts. Prövningen av att samtliga dessa aspekter har beaktats bör åvila VPC i dess roll som kontoförare och kontoansvarig. I samband med att VPC får rätt att registrera finansiella instrument i vid bemärkelse bör även beaktas att ett antal av dessa instrument kan vara emitterade av en utländsk emittent, vilken enligt rättsordningen i emittentens hemland kan vara bunden av att instrumentet i fråga finns i fysisk form. Med anledning härav bör utredningens förslag till nya bestämmelser i 1 kap. 3 3 och 4 st aktiekontolagen behandlas med förtur tillsammans med den nu aktuella ändringen i 1 kap. 2 . Frågan om förvaltarregistrering av fondandelar bör även den tas upp i detta sammanhang med hänvisning till förslaget om att VPC ska äga rätt att registrera finansiella instrument även kommer att omfatta fondandelar. Om VPC skulle komma att registrera fondandelar har VPC inga rutiner för att förhindra förvaltarregistrering av dessa fondandelar. Det vore därför olyckligt om VPC skulle vara tvungen att utveckla ett system för att förhindra förvaltarregistrering av fondandelar, vilket endast skulle tillämpas dvs. fram till den tidpunkt när beslut om förvaltarregistrering av fondandelar genomförs. har, från strikt aktiebolagsrättsliga utgångspunkter, ingenting att erinra mot de av utredningen framlagda förslagen. 2 Möjligheterna för utländska företag att bli kontoförande institut Fullmäktige tillstyrker förslaget. Inspektionen har från principiella utgångspunkter inget att erinra emot att utländska företag får möjlighet att bli kontoförande institut. Inspektionen pekar emellertid på en rad tekniska, juridiska och praktiska svårigheter som måste få sin lösning i ett sammanhang innan utländska företag kan ges denna möjlighet. Dessa svårigheter avser bl.a.: - kompetensfördelningen mellan olika myndigheter - skadeståndsfrågor - frågor om förvaltarbegreppet. Inspektionen är därför inte beredd att medverka till att utländska företag meddelas tillstånd som kontoförande institut. Med hänsyn till arten av de problem som måste lösas avstyrker inspektionen att här berörd fråga tas med förtur. Motivet till den extra försiktighet som inspektionen redovisar är den centrala roll som systemet för clearing av betalningar och kontohållning av värdepapper har på marknaden. Utredningen föreslår på sid. 285 att aktiekontolagen kompletteras på sådant sätt att det uttryckligen framgår att utländska företag kan få tillstånd att bli kontoförande institut. Enligt förslaget skall meddela sådant tillstånd. Företaget skall dock inte stå under inspektionens tillsyn utan denna skall utövas i hemlandet. Utredningen framhåller att det är väsentligt att hemlandstillsynen är tillförlitlig och att förutsättningar föreligger för ett gott samarbete och informationsutbyte mellan den svenska inspektionsmyndigheten och motsvarande utländska organ. Det utländska företaget skall ha de ekonomiska och tekniska resurser som krävs för att vara kontoförande institut och även uppfylla reglerna och procedurerna för kontoföringen samt de regler som uppställts för att säkra att parterna kan uppfylla sina åtaganden. EG:s regelsystem bygger generellt på hemlandsauktorisation och hemlandstillsyn. Den av utredningen föreslagna ordningen avviker från detta system genom att tillståndsgivningen omhänderhas av inspektionen. I investeringstjänstedirektivet - såsom innehållet återgivits i utredningen -anges att ett värdepappersinstitut har rätt att med stöd av hemlandsauktorisation utan diskriminering utföra investeringstjänster i övriga medlemsländer via filial i värdlandet eller genom gränsöverskridande verksamhet. Ett värdepappersinstitut som är medlem av en utländsk börs skall enligt direktivet ha rätt till tillträde till det clearing- och avvecklingssystem genom vilket börsaffärerna avvecklas. För tillträde till clearing- och avvecklingssystem får krävas att företaget uppfyller reglerna och procedurerna för clearing och avveckling. Innebörden härav synes vara att när investeringstjänstedirektivet väl implementerats inom EES-området så skall en sådan utländsk börsmedlem utan ytterligare tillstånd från inspektionen kunna bli kontoförande institut i (). Investeringstjänstedirektivet anger endast vad som i detta sammanhang bör gälla för investeringstjänsteföretag men säger inget om andra utländska företag som önskar bli kontoförande institut. I det fortsatta lagstiftningsarbetet bör göras klart var ansvaret för tillståndsgivningen för olika kategorier av utländska företag skall ligga. Möjligen skulle clearingutredningens förslag kunna ses som en interimistisk lösning till dess investeringstjänstedirektivet implementerats. Det bör dock beaktas att det kan vara intressant även för företag utanför EES-området att bli kontoförande institut. Frågan är således om det skall finnas en ordning som gäller inom EES-området och en annan som gäller länder utanför EES. Utredningen gör ingen skillnad mellan om det utländska företag som önskar bli kontoförande institut är ett värdepappersinstitut eller en clearingorganisation eller ett annat företag. Den enda förutsättning som angivits i lagförslaget är att företaget skall stå under betryggande tillsyn i hemlandet. Utredningen har på sid. 285 angivit att det med utländskt företag avses för det första sådana utländska organisationer som har till uppgift att administrera kontoföring av finansiella instrument i ett kontosystem samt sådana organisationer som hanterar leveranserna och likviderna vid clearing och avveckling. Därutöver omfattar begreppet också andra utländska företag som tar del i clearing- och avvecklingsprocesser på värdepappersmarknaden, exempelvis banker och värdepappersbolag. Enligt förarbetena till aktiekontolagen (prop. 1988/89:152 s. 102) bör banker, fondkommissionärer kunna få tillstånd att vara kontoförande institut. Vidare framgår att även emittenter och större placerare kan erhålla sådant tillstånd dock endast med vissa begränsningar.