prop · GH03107 · 1994-01-01 00:00:00 — Den här föreslagna anmälningsskyldigheten skiljer sig från 71 § socialtjänstlagen främst därigenom att det krävs att det av den information som har "måste antas" att socialnämnden behöver ingripa till en underårigs skydd. För att skall vara skyldig att göra anmälan krävs alltså en ganska hög grad av sannolikhet för att det behövs åtgärder från socialnämndens sida. Enligt 71 § socialtjänstlagen ställs inte lika höga krav på att behov av åtgärder skall bedömas föreligga (..kännedom om något som kan innebära att..). Avsikten med socialtjänstlagens bestämmelse är att uppgiften skall utredas och bedömas av socialnämnden. har getts ett större utrymme för egen bedömning. bör också ha möjlighet att göra anmälan till so- cialnämnden om i andra fall särskilda skäl talar för det. Det kan gälla t.ex. vissa situationer som avses i 71 § socialtjänstlagen som inte omfattas av anmälningsskyldighet. Någon skyldighet för att göra anmälan föreligger inte i dessa fall. Även om i ett visst fall inte är anmälningsskyldig till socialnämnden bör ombudsmannen ändå vara oförhindrad att till socialnämnden lämna uppgifter som kan vara av betydelse för utredning av en underårigs behov av skydd. Någon skyldighet för Barnombuds- mannen att i sådana fall lämna uppgifter, motsvarande vad som gäller för myndigheter som omfattas av 71 § socialtjänstlagen, bör dock inte föreskrivas. Med den ovan föreslagna anmälningsskyldigheten följer dock skyl- dighet att lämna uppgifter om det förhållande anmälningsplikten omfattar (se Lagrådets yttrande i prop.1981/82:8 s. 118). I den föreslagna 7 kap. 34 § sekretesslagen bör vidare föreskrivas att sekretess inte gäller i de fall som anges i lagen (1993:335) om . I klargörande syfte bör, i enlighet med vad Lagrådet förordat, i 71 § socialtjänstlagen upplysas om anmälningsskyldighet enligt Lagen om . Anmälningsskyldigheten bör, med hänsyn till den särskilda karaktär av personligt ombudsmannainstitut som myndigheten utgör, inte gälla anställda hos utan själva myndigheten. I det avseendet skiljer den sig från anmälningsskyldigheten enligt 71 § socialtjänstlagen. En anställd hos som får en uppgift som kan föranleda en anmälan till socialnämnden bör rapportera det till ombudsmannen som får ta ställning till saken för myndighetens räkning. Av den föreslagna lydelsen av 14 kap. 2 § femte stycket sekretesslagen följer att också i vissa fall kan göra polisanmälan (se nedan). Någon plikt att göra en sådan anmälan bör dock inte föreskrivas. Någon sådan plikt finns inte heller för socialnämnden. Utformningen av anmälningsskyldigheten kan behöva prövas på nytt när verksamheten varit i gång . Vi avser därför att ge i uppdrag att utvärdera den praktiska tillämpningen av anmälningsskyldigheten i en rapport till Enligt 14 kap. 2 § fjärde stycket hindrar sekretess inte att uppgift som angår misstanke om brott lämnas till åklagarmyndighet, polismyndighet eller annan myndighet som har att ingripa mot brottet, om fängelse är föreskrivet för brottet och detta kan antas föranleda annan påföljd än böter. I femte stycket föreskrivs att fjärde stycket gäller för uppgifter som omfattas av sekretess inom bl.a. endast såvitt angår misstanke om brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Dock hindrar sekretess inom inte att uppgift som angår misstanke om brott enligt 3, 4 eller 6 kap. mot någon som inte har fyllt lämnas till åklagarmyndighet eller polismyndighet. Det senare gäller alltså brott mot liv och hälsa, brott mot frihet och frid samt sexualbrott. Med det sätt på vilket sekretessen utformats enligt vårt förslag kommer begränsningsregeln i 14 kap. 2 § femte stycket att äga tillämpning även för . Misstankar som rör brott enligt 3, 4 eller 6 kap. och som riktar sig mot barn och ungdomar som inte fyllt får således alltid lämnas till polismyndighet. När det gäller misstankar om andra brott krävs att straffminimum för brottet uppgår till minst två års Uppgiftslämnande till annan myndighet I 14 kap. 3 § finns den s.k. generalkalusulen som innebär att en sek- retessbelagd uppgift får lämnas till en myndighet om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen skall skydda. Generalklausulen gäller dock inte inom bl.a. . För att inte riskera att en del av förtroendet för går förlorat får det anses motiverat att undanta verksamhet från generalklausulens tillämpningsområde. Behovet av att lämna sekretessbelagda uppgifter till andra myndigheter får anses tillgodosett genom bestämmelsen om anmälan till socialnämnden och möj- ligheten att i vissa fall anmäla misstankar om brott. Som huvudregel gäller principen om meddelarfrihet i svensk rätt, vilket innebär att det i viss utsträckning är möjligt att straffritt lämna normalt sekretessbelagda uppgifter för publicering i tryckt skrift eller i radio eller TV. Meddelarfriheten ingår som ett led i den reglering som avser att förverkliga offentlighetsprincipen. 16 kap. sek- retesslagen innehåller dock vissa undantag från huvudregeln om med- delarfrihet. Inom t.ex. råder endast i undantagsfall med- delarfrihet. Även för uppgifter om barn och ungdomars personliga förhållanden inom verksamhet bör meddelarfriheten begränsas. Frågan om vittnesplikt och frågeförbud enligt bestämmelser för del har inte kunnat behandlas av organisationskommittén. Dessa regler torde dock knappast skapa större problem för Barnomudsmannens verksamhet. arbetar dessutom med närliggande frågor rörande . Vi anser att i vart fall resultatet av detta arbete bör avvaktas innan det finns anledning att ta upp saken för del. 5.1 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 7 kap. 34 § Det kan inte undvikas att i sina kontakter med barn, ungdomar och föräldrar ibland får tillgång till känsliga individuppgifter, även om avsikten inte är att skall handlägga enskilda ärenden. Första stycket i förslaget till denna nya paragraf föreskriver därför att sekretess gäller i verksamhet för uppgifter om enskildas personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Det är alltså fråga om samma omvända skaderekvisit som gäller i t.ex. . Det innebär presumtion för sekretess. Det innebär också i praktiken att inte kan lämna ut en uppgift som omfattas av denna sekretessregel utan att ha kännedom om mottagarens identitet och om dennes avsikter med uppgiften. Under begreppet personliga förhållanden faller också uppgifter om en fysisk persons ekonomi. Sekretessen enligt denna bestämmelse gäller i den verksamhet som bedriver enligt lagen (1993:335) om . Personaladministrativa ärenden och liknande faller utanför den sekretess som regleras här. Sekretessen för sådana uppgifter och andra uppgifter som inte hör till verksamhet enligt nyssnämnda lag följer samma regler som gäller för myndigheter i allmänhet. Ett exempel på sådana regler finns i 7 kap. 11 § sekretesslagen (angående myndigheternas personaladministrativa verksamhet). Enligt andra stycket hindrar sekretessen inte att gör anmälan och lämnar uppgift till socialnämnden enligt vad som föreskrivs i lagen om . I allmänmotive- ringen, avsnitt 4, har utvecklats varför anmälningsskyldigheten i 71 § social- tjänstlagen inte kan anses omfatta . Av 14 kap. 2 § femte stycket följer att sekretessen inte heller hindrar att gör polisanmälan i vissa 14 kap. 2 § I paragrafens fjärde stycke föreskrivs att sekretess inte hindrar att uppgift som angår misstanke om brott lämnas till åklagarmyndighet, polismyndighet eller annan myndighet som har att ingripa mot brottet, om fängelse är föreskrivet för brottet och detta kan antas föranleda annan påföljd än böter. I femte stycket föreskrivs vissa undantag från bestämmelsen i fjärde stycket. Till undantagen skall även uppgifter som omfattas av sekretess enligt 7 kap. 34 § hänföras. Det innebär att fjärde stycket gäller för sekretessbelagda uppgifter i verksamhet, liksom i bl.a. , endast om det är fråga om ett brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Om det är fråga om brott enligt 3, 4 eller 6 kap. mot någon som inte har fyllt hindrar sekretess enligt 7 kap. 34 § dock inte att uppgift lämnas till åklagarmyndighet eller polismyndighet (jfr allmänmotive- 3 § I andra stycket har 7 kap. 34 § lagts till. Det innebär att sekretessbelagda uppgifter hos inte omfattas av bestämmelsen i första stycket om att sekretessbelagda uppgifter får lämnas ut till andra myndigheter om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen skall skyd- da. Detsamma gäller bl.a. inom 16 kap. 1 § I tredje punkten har 7 kap. 34 §§ lagts till den uppräkning av sekretessbelagda uppgifter som det råder begränsad meddelarfrihet för. Begränsad meddelarfrihet enligt särskilda i paragrafen angivna bestämmelser i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen gäller således för uppgifter som någon lämnar till ombudsmannen och som omfattas av sekretess enligt 7 kap. 34 §. Sådana uppgifter kan därmed inte utan påföljd lämnas ut med stöd av principen om med- 5.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:335) om 3 § Denna nya bestämmelse talar om vilken anmälningsplikt och anmälningsmöjlighet som har i fråga om det som han eller hon får kännedom om i sin verksamhet. skall genast till socialnämnden anmäla dels om en underårig misshandlas i hemmet och dels om det i andra fall måste antas att socialnämnden behöver ingripa till en underårigs skydd. har också möjlighet att göra anmälan till socialnämnden om andra särskilda skäl talar för en sådan anmälan. Det kan gälla t.ex. vissa situationer som avses i 71 § socialtjänstlagen (1980:620) men som inte omfattas av anmälningsskyldighet. Av den föreslagna 34 § i 7 kap. sekretesslagen (1980:100) framgår att sekretess inte gäller i dessa fall. Bestämmelsen gäller inte anställda hos utan myndigheten. Bestämmelsen i andra stycket, jfr med den föreslagna 34 § i sekretesslagen, har betydelse i fall inte är anmälningsskyldig till socialnämnden, på grund av att inte sitter inne med tillräcklig sakinformation eller eljest. är enligt andra stycket oförhindrad att till socialnämnden lämna uppgifter som kan vara av betydelse för utredning av en underårigs behov av skydd. Någon skyldighet för att i sådana fall lämna uppgifter har dock inte föreskrivits. Med den föreskrivna anmälningsplikten i första stycket följer dock skyldighet att lämna uppgifter om det förhållande anmälningsplikten omfattar (se Lagrådets yttrande i prop.1981/82:8 s. 118). 5.3 Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) 71 § Denna paragraf gäller inte verksamhet, se avsnitt 4. På Lagrådets inrådan har, för att undanröja all tvekan därom, som upplysning lagts till att om anmälan från gäller bestämmelserna i 3 § lagen (1993:335) om . sammanfattning av delrapporten angående sekretess m.m. hos I denna delrapport föreslår (S 1993:B) för inrättande av en en bestämmelse i sekretesslagen (1980:100) enligt vilken sekretess skall gälla i verksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden. Meningen är att känsliga personliga uppgifter rörande barn eller andra enskilda som får del av i sina kontakter rörande barn och ungdomar skall skyddas. Vi föreslår ett omvänt skaderekvisit, som t.ex. finns inom . I de undantagsfall där det kan bli aktuellt att överföra uppgifter från exempelvis och andra myndighetsområden där sekretess med omvänt skaderekvisit förekommer, kommer alltså samma sekretessgrad att gälla för uppgifterna. Vi föreslår också, mot bakgrund av vad som gäller inom , att den s.k. generalklausulen i 14 kap. 3 § sekretesslagen inte skall gälla hos . Av samma skäl föreslås även att undantas från huvudregeln i 16 kap. sekretesslagen om meddelarfrihet. Vi föreslår vidare en skyldighet för att göra anmälan till socialnämnden enligt 71 § socialtjänstlagen (1980:620) i sådana fall där myndigheten i sin verksamhet får kännedom om att en underårig misshandlas i hemmet eller om finner att särskilda skäl talar för att en anmälan görs till socialnämnden. Vi före- slår även att regeringen ger i uppdrag att utvärdera den praktiska tillämpningen av anmälningsskydlighet i en rapport till regeringen. Vi föreslår slutligen att frågan om vittnesplikt och frågeförbud enligt bestämmelser för del övervägs inom ramen för arbete. Lag om ändring i sekretesslagen Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100). dels att 14 kap. 3 § och 16 kap. 1 § 3. skall ha följande lydelse, dels att i lagen införs en ny paragraf, 7 kap. 34 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse .Föreslagen lydelse 7 kap. 34 § Sekretess gäller i Barnom- budsmannens verksamhet enligt lagen (1993:335) om för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Utan hinder av sekretessen får göra anmälan till socialnämnden enligt vad som föreskrivs i 71 § fjärde stycket socialtjänstlagen (1980:620). I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst 14 kap. 3 § Utöver vad som följer av 1 och 2 §§ får sekretessbelagd uppgift lämnas till myndighet, om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen skall skydda. Första stycket Första stycket gäller inte i fråga gäller inte i fråga om sekretess enligt om sekretess enligt 7 kap. 1-6 och 33 7 kap. 1-6, 33 och §§, 8 kap. 8 § 34 §§, 8 kap. 8 § första stycket och 9 första stycket och och 15 §§ samt 9 9 och 15 §§ samt 9 kap. 4 och 7 §§, 8 § kap. 4 och 7 §§, 8 första och andra § första och andra styckena och 9 §. styckena och 9 §. Inte heller gäller Inte heller gäller första stycket, om första stycket, om utlämnandet strider utlämnandet strider mot lag eller för- mot lag eller ordning eller, så förordning eller, vitt angår uppgift i såvitt angår personregister uppgift i person- enligt datalagen register enligt (1973:289), före- datalagen skrift som har (1973:289), före- meddelats med stöd skrift som har med- av datalagen. delats med stöd av datalagen. 16 kap. 1 § Att frihet enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1-8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystandsplikten följer av ----------------------------------------------------------------- ------------------------3. denna lag enligt ----------------------------------------------------------------- ----------------------- 7 kap. 21 § såvitt avser uppgift vars röjande kan antas medföra fara för att någon utsätts för våld eller annat allvarligt men 7 kap. 29 § 16 kap. 1 § Att frihet enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1-8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av ----------------------------------------------------------------- ----------------------- 3. denna lag enligt ----------------------------------------------------------------- ------------------------ 7 kap. 21 § såvitt avser uppgift vars röjande kan antas medföra fara för att någon utsätts för våld eller annat allvarligt men 7 kap. 29 § 7 kap. 34 § Denna lag träder i kraft 12 2 Förslag till Lag om ändring i socialtjänstlagen Härigenom föreskrivs att 71 § socialtjänstlagen (1980:620) skall ha följande lydelse. Nuvarnade lydelse Föreslagen lydelse 71 §Var och en som får kännedom om att en underårig misshandlas i hemmet eller annars behandlas där på ett sådant sätt att det är fara för hans hälsa eller utveckling bör anmäla detta till social- nämnden. Myndigheter vars verksamhet berör barn och ungdom samt andra myndigheter inom hälso- och sjukvården och är skyldiga att genast till socialnämnden anmäla om de i sin verksamhet får känne- dom om något som kan innebära att soci- alnämnden behöver ingripa till en underårigs skydd. Detta gäller även dem som är anställda hos sådana myndigheter samt läkare, lärare, sjuksköterskor och barnmorskor som inte har sådan anställning. För dem som är verksamma inom familjerådgivning gäller anmälningsplikt enligt andra stycket endast om de i sin verksamhet får kännedom om att en underårig misshandlas i hemmet. För gäller anmälnings- plikt enligt andra stycket endast om myndigheten i sin verksamhet får kännedom om att en underårig misshandlas i hemmet eller om myndigheten finner att särskilda skäl talar för att en anmälan görs till socialnämnden. Myndigheter och befattningshavare som anges i andra stycket är skyldiga att lämna socialnämnden alla uppgifter som kan vara av betydelse för utredning av en underårigs behov av skydd. Denna lag träder i kraft . Alternativa lösningar till lagreglering som utarbetats i Lag om ändring i sekretesslagen Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100) dels att 14 kap. 2 och 3 §§ samt 16 kap. 1 § 3. skall ha följande lydelse, dels att i lagen införs en ny paragraf, 7 kap. 34 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 34 § Sekretess gäller i Barnom- budsmannens verksamhet enligt lagen (1993:335) om för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Utan hinder av sekretessen får göra anmälan och lämna uppgift till socialnämnden enligt vad som föreskrivs i 3 § lagen (1993:335) om . I frågan om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . 14 kap. 2 §Sekretess hindrar inte att uppgift i annat fall än som avses i 1 § lämnas till myndighet, om uppgiften behövs där för 1. förundersökning, rättegång, ärende om disciplinansvar eller skiljande från anställning eller annat jämförbart rättsligt förfarande vid myndigheten mot någon rörande hans deltagande i verksamheten vid en myndighet där uppgiften förekommer, 2. omprövning av beslut eller åtgärd av den myndighet där uppgiften förekommer, eller 3. tillsyn över eller revision hos den myndighet där uppgiften förekommer. Sekretess hindrar inte att uppgift lämnas i muntligt eller skriftligt yttrande av sakkunnig till domstol eller myndighet som bedriver förundersökning i brottmål. Sekretess hindrar inte att uppgift om enskilds adress, telefonnummer och arbetsplats lämnas till en myndighet, om uppgiften behövs där för delgivning enligt delgivningslagen (1970:428). Uppgift hos om enskilds telefonnummer får dock, om den enskilde hos begärt att abonnemanget skall hållas hemligt och uppgiften omfattas av sekretess enligt 9 kap. 8 § tredje stycket, lämnas ut endast om den myndighet som begär uppgiften finner att det kan antas att den som söks för delgivning håller sig undan eller att det annars finns synnerliga skäl. Sekretess hindrar inte att uppgift som angår misstanke om brott läm nas till åklagarmyndighet, polismyndighet eller annan myndighet som har att ingripa mot brottet, om fängelse är föreskrivet för brottet och detta kan antas föranleda annan påföljd än böter. För uppgift som För uppgift som omfattas av omfattas av sekretess enligt 7 sekretess enligt 7 kap. 1-6 och 33 §§, kap. 1-6, 33 och 34 8 kap. 8 § första §§, 8 kap. 8 § stycket, 9 eller 15 första stycket, 9 § eller 9 kap. 4 eller 15 § eller 9 eller 7 §, 8 § kap. 4 eller 7 §, 8 första eller andra § första eller stycket eller 9 § andra stycket eller andra stycket gäller 9 § andra stycket vad som föreskrivs i gäller vad som fjärde stycket föreskrivs i fjärde endast såvitt angår stycket endast misstanke om brott såvitt angår miss- för vilket inte är tanke om brott för föreskrivet lin- vilket inte är drigare straff än föreskrivet fängelse . lindrigare straff Dock hindrar än fängelse i två sekretess enligt år. Dock hindrar 7 kap. 1, 4 eller 33 sekretess enligt 7 §§ inte att uppgift kap. 1, 4, 33 eller som angår misstanke 34 §§ inte att om brott enligt 3, 4 uppgift som angår eller 6 kap. misstanke om brott mot enligt 3, 4 eller 6 någon som inte har kap. fyllt mot någon som inte lämnas till åkla- har fyllt garmyndighet eller lämnas till polismyndighet. åklagarmyndighet eller polismyndighet. Tredje och fjärde styckena gäller inte uppgift som omfattas av sekretess enligt 9 kap. 9 § första stycket. Sekretess enligt 7 kap. 1 § och 4 § första och tredje styckena hindrar inte att uppgift om enskild, som inte har fyllt eller som fortgående missbrukar alkohol, narkotika eller flyktiga lösningsmedel, eller närstående till denne lämnas från myndighet inom hälso- och sjukvården och till annan sådan myndighet, om det behövs för att den enskilde skall få nödvändig vård, behandling eller annat stöd. Detsamma gäller i fråga om lämnande av uppgift om gravid kvinna eller närstående till henne, om det behövs för en nödvändig insats till skydd för det väntade barnet. 3 § Samma som i kommitténs förslag. 16 kap. 1 § Samma som i kommitténs förslag. Lag om ändring i lagen (1993:335) om Härigenom föreskrivs att det i lagen (1993:335) om skall införas en ny paragraf av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § skall genast till socialnämnden anmäla om han eller hon i sin verksamhet får kännedom om att en underårig misshandlas i hemmet eller om det i annat fall måste antas att social- nämnden behöver in- gripa till en underårigs skydd. Om det finns särskilda skäl får anmälan till socialnämnden göras även i andra fall. får lämna socialnämnden alla uppgifter som kan vara av betydelse för utredning av en underårigs behov av skydd. Sammanställning av remissyttranden över förslag och departementspromemorians förslag , Justitiekanslern, i , , Barnombudsmannnen och Kommittén föreslår att en sekretessbstämmelse införs i sekretesslagen (1980:100) av samma slag som gäller inom t.ex. , och att samma regler även skall gälla beträffande uppgiftslämnande till annan myndighet (14 kap. 3 § sekretesslagen) och begränsad meddelarfrihet (16 kap. 1 § sekretesslagen). alternativa lagreglering tillägger i fråga om regleringen i sekretesslagen i princip bara att samma regel i fråga om möjlighet att göra brottsanmälan bör gälla som för (14 kap. 2 § sekretesslagen). Anmälningsskyldighet till socialnämnd Kommittén föreslår ett tillägg i 71 § socialtjänstlagen enligt vilket anmälningsplikt för enligt andra stycket endast gäller om myndigheten i sin verksamhet får kännedom om att en underårig misshandlas i hemmet eller om myndigheten finner att särskilda skäl talar för att en anmälan görs till socialnämnden. alternativa lagreglering innebär att anmälningsplikt införs i lagen om och omfattar förutom misshandelsfallen andra fall där det måste antas att socialnämnden behöver ingripa till en underårigs skydd. Därutöver får göra anmälan till socialnämnden även i andra fall om det finns särskilda skäl. Barnom- budsmannen får också lämna socialnämnden alla uppgifter som kan vara av betydelse för utredning av en underårigs behov av anser att en sekretessbestämmelse bör kunna utformas i enlighet med förslag. Med det sätt på vilket sekretessregeln utformats enligt förslaget bör begränsningsregeln i 14 kap. 2 § femte stycket sekretesslagen äga tillämpning. ansluter sig i övrigt till kommitténs förslag i dessa delar.