prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Antaletrymningar från sluttia anstalter minskade från 142 tiU 103.Frigång påbörjades för 978 personer under /94 jämfört med 884under /93 medan antalet utebUvanden under frigång minskade firån28 tiU fyra. Antalet misskötto permissioner genom ute-bUvande minskade undersamma period från 667 tiU 615 ttots att antalet permissioner ökade från 47 936tiU 50 886. Under /94 har tre rymningar skettduekt från häkte medan 21 avvikelser skett under transporter, rättegångar,sjukhusvistelser eUer andra förrättningar utanför häkteslokalema. Uppgifter förtidigare budgetår saknas. har i febmari 1994 redovisatett uppdrag av regeringen att göra en analys av rymningama från i försto handde öppna anstaltema. Styrelsen har granskat rymningar dttekt från anstalt underpericxlen 1984 - 1993. Styrelsen konstoterar i undersökningen bl.a. attsemesterstängningar tiU viss del bidragit till en förhöjd rymningsfrekvens sommartidsamt att intogna som suttit häktede och därefter placerats på öppen anstalt ärden gmpp som har den högsto rymningsfrekvensen. Totalt har emeUertid antaletrymningar från såväl slutaa som öppna anstalter minskat . Styrelsen har, bl.a. mot bakgmnd av vad somframkommit i undersökningen, beslutet att semesterstängningar skaU ske endasti undan-tegsfaU samt att placering från häkte tiU anstalt skaU föregås av ennoggrann planering utifrån den integnes behov och säkerhetsmässiga bedömningar.I styrelsens verksamhetsplanering för /95 anges att fortsattesatsningar skall göras på säkerheten så att antalet rymningar direkt frånanstalt kan minskas ytterligare. Med anledning av händelserna vid Tidaholmsanstaltenden 22-23 juU 1994, då integna bl.a. satte flera byggnader på anstaltsområdet ibrand, har vidtegit ett flertal olika åtgärder för attförhindra liknande händelser . Vidare har regeringen tilUcallat enuttedare för att utreda hur samverkan meUan poUsen och kriminalvårdenfimgerade vid händelsen och vilken beredskap och vilka samverkansmtiner meUandessa organisationer som finns inför situationer av dette slag. Underbudgetåren 1992/93 och 1993/94 ökade medelbeläggningen vid anstaltema medsammanlagt 657 tiU 4 239 integna. Medelbeläggningen har /94 varit . På de slutaa riksansteltema har belägg-nmgen legat . Under /94 var medelbeläggningen vidhäktena 1 379 personer och beläggningsnivån . Antalet platser har under budget året ökat med 149. Beläggningstiycket har därmed minskat något även " om det varitöverbeläggnmg vid ett antal häkten. Frivårdsmyndighetemahar ansvaret för övervakningen av villkorUgt frigivna och tUl skyddstillsyndömda personer, frigivningsförberedelsema vid lokalanstaltema, det kurativaarbetet vid häktena samt personutredningsverksamheten. Frivården har ävenansvaret för försöksverksamheten med intensivbvervakning med elektroniskkonttoU. Under /93 fick kriminalvården enkraftig medelsförstärkning, som hade till huvudsyfte att skapa fömtsättningarför kriminalvården att te hand om ett ökat antal skyddstiUsynsdömda. /94 var medelantalet övervakade kUenter per dag 11 879. Av dessavar 7 630 dömda tiU skyddstiUsyn och 4 249 villkorUgt frigivna. Motsvarandevärden /92 var 12 020, 7 933 och 4 087. Det genomsnittiigaantalet klienter under skyddstiUsyn har alltså minskat med omkring 300 meUandessa budgetår. i ett längre tidsperspektiv kan konsteterasatt det genomsnittiiga antalet skyddstUlsynsdömda har minskat från 8 /86 tiiU 7 630 /94. I det senare antalet ingåräven omkring 1 200 personer dömda tiU skyddstillsyn i form av kontraktsvård ochsamhäUstjänst, som i princip utgör altemativ tiU fängelse. Av årsredovisning framgåratt antalet skydds-tiUsynsdomar i form av kontraktsvård har ökat från 368 budgetåret1990/91 tiU 885 /94 samt att antelet domar där påföljdenbestämdes tiU samhällstjänst under /94 uppgick tiU 428. Även inom frivården pågår en utveckling av olUcapåverkansprogram för de dömda, bl.a. när det gäller narkotikamissbmkare. Den 1april 1994 bedömdes ca 1 700 personer eller av frivårdskUentelet somnarkotikamissbmkare. Ytterligare Uka många bedömdes vara blandmiss-bmkare. Regeringen har uppdragit åtKriminalvårdsstyrelsen att lämna en samlad redovisning och bedömning av såvälgenomförda som pågående eUer planerade förändringar av frivårdsverksamheten.Redovisningen skaU särskilt te sikte på arbetet med personutredningar ochövriga underlag för val av påföljd, utvecklingen av brottsförebyggande program,samverkan och gränsdragningen mot andra myndigheter, förändrade arbetsformer,organisationen och ledningen inom frivården i övrigt. I uppdraget ingår ävenatt redovisa hur en renodling av frivårdens arbetsuppgifter bor utformas med utgångspunkti en verksamhetsidé för frivården. Uppdraget skaU vara slutfört senast den 1juni 1995. Kostaademaför kriminalvårdens utiandstransporter uppgick budgetåret 1993/94tiU /93 var motsvarande kostaad148 Antelet personer som transporterades tiU 53 utiandetgenom kriminalvårdens försorg ökade från 16 900 budgetåret 1992/93 tiU 21 /94, vUket förklarar de ökade kostaadema. 1994/95:100 Bilaga 3 Kriminalvårdenhar av stetsmaktema ålagts att under budgetåren 1991/92 - 1995/96 genomförarationaUseringar som årUgen skaU uppgå tiU omkring 30 nuljoner kronor Tvåtredjedelar av dessa belopp omfördelas och används för fömyelsearbete inomkriminalvården och en tredjedel utgör besparing. RationaUseringama mnebär bl.a.att personalen genom förändrade arbetsformer och omläggning av schematider kananvändas effektivare . RRV:srevisionsberättelse innehåller flera invändningar. Kundfordringar har enUgt RRVinte bevakats enligt gällande förordning. Dessutom konsteterar RRV brister iredovisningen av mtäkter och inbetelningar. RRV har även funnit brister iredovisningen av mervärdesskatt och lönekostaadspålägg. Vidare har enligt RRV:sgranskning förekommit att anskaffning av inventarier har anslagsfinansierats. Detövergripande målet för kriminalpolitiken och dänned oclcså för kriminalvårdensverksamhet är att minska brottsligheten och öka människors trygghet i samhäUet.Kriminalvårdens verksamhet skaU kännetecknas av en human människosyn, gcxlomvårdnad och ett aktivt påverkansarbete med iakttegande av hög grad avsäkerhet samt respekt för den enskUdes integritet och rättssäkerhet. VerksamhetenskaU inriktos på åtgärder som påverkar den dömde att inte återfaUa i brott. Kriminalvårdensuppgifter är att verkstäUa straff och att mom ramen för detto förebygga brott.Även om man inte skaU ha orealistiska förväntningar på vad kriminalvården kanåstedkomma måste en human och meningsfuU kriminalvård präglas av ambitionen attunderlätte de dömdas anpassning tiU samhäUet. Anstalteroch häkten Prop. Regeringensambition är att begränsa användningen av fängelsestraff och * utvidgaanvändningen av altemativa straff och verkstälUghetsformer Som framgår avbilaga 3.1 pågår lagstiftningsprojekt med denna inriktaing, bl.a. inom ramenför arbete cx;h översynen av bötesstraffet. Dessalagstiftningsprojekt kan emeUertid inte förväntes ge några resultet /96. Regeringen konsteterar att Kriminalvårdsstyrelsenunder /94 har mtensifierat insatsema för att utveckla brottsförebyggandeprogram som riktar sig tiU särskUda kategorier av uitegna, t.ex.narkotikamissbmkare, rattfyllerister samt vålds- och sexualbrottslingar ochfortsatt och utvecklat arbetet med att bekämpa narkotikamissbmket vidanstaltema. En av kriminalvårdens huvuduppgifter är att påverkade dömda så att de inte återfaller i brott. Genom den programverksamhet som harutvecklats mom kriminalvården har bättre fömtsättaingar skapats för detbrottsförebyggande arbetet. Utvecklingen av verkstäUighetens mnehåU och framtegandeav olUca brottsförebyggande program både på anstaltssidan och inom frivårdenbör fortsatte. bör kriminalvården följa upp och utvärdera olikaprogram för att säkerställa att de får ett innehåU och en stmktur som gör attde kan förväntes ge önskat resultet. Det är även angeläget att arbetet med attinföra kontaktmannaskap vid anstaltema fortsätter Regeringen viU också betonavUcten av att fri-givningen av fängelsedömda förbereds på ett sådant sätt attde dömda är mstede för att leva ett laglydigt liv. Inte minst vUctigt är detatt kriminalvården medverkar tiU att göra övergången från fängelse tiU frihetså smidig som möjligt. Permissioner och besök är ett betydelsefiiUt led i attstärka den integnes förmåga att bygga upp en social tiUvaro. Det är viktigt atthär te tUlvara frivårdens kompetens. Mot bakgmnd av Fängelseutredrungens betänkandeVerkställighet av fängelsestraff har regeringen i en proposition nyligenföreslagit vissa ändringar i kriminalvårdslagstiftningen (prop. 1994/95:124).Förslagen innebär bl.a. att indelningen i riks- och lokalanstalter skallavskaffas och att, vid fördehiing av de integna mellan anstalter av samma slag,den som har behov av utbUdning eller behandUng som anordnas i viss anstalt,skaU placeras i denna. Vidare skaU den placering eftersträvas som är ägnad attfrämja en ändamålsenUg planering av frigivnmgen. Härigenom skaU kriminalvårdenfå ökade möjUgheter att placera de mtegna på anstelter som har en för demlämplig verksamhetsinriktamg. I propositionen föreslås oclcså olika åtgärdersom förbättrar kriminalvårdens möjUgheter att bekämpa förekomsten av narkotUcaoch i övrigt förbättra ordningen och säkerheten i ansteltema. InomJustitiedepartementet fortsätter nu beredningen av övrigaförslag i syfte att ersatte den nuvarande lagen om kriminalvård i anstalt meden ny lag om verkstäUighet av fängelsestraff. Integna som är psykiskt sjuka eller störda harunder bUvit ett aUt större problem inom kriminalvården. I avvaktan på ett slutUgt ställningstegande tiU förslag i denna fråga " 5 1994/95. delar regeringenKriminalvårdsstyrelsens bedömning att det bör Prop. inrättes särskildastödavdelningar för denna kategori integna. Det är Bilaga 3 oclcså vUctigt attkriminalvården på olUca sätt ökar sin kompetens inom det psykiatriska området.Kriminalvården måste vidare sträva efter att förbättra samarbetet medsjukvårdshuvudmännen för att de integna som behöver psykiatrisk vårdbättre skaU få sina behov tUlgodosedda. Häktesverksamheten bör få en humanare utformning.Arbetet med att öka gemensamheten för integna som inte har restriktioner bördärför fortsätta. SärskUda åtgärder bbr också vidtes för att förebygga skadeverkningarav häktesvistelsen för integna som är ålagda restriktioner Säkerhetenvid anstaltema skall hållas på en sådan nivå att avvUcelser dUekt från anstalteller i samband med frigång och permissioner kan minimeras. Placering av integnatill anstalter med rätt säkerhetsnivå och en omsorgsfuU planering av frigångoch permissioner är oclcså en fömtsättaing för att ansteltsvistelsen skallkunna ges ett positivt innehåU för den integne, t.ex. i form avbehandlingsinsatser Av årsredovisning ochredovisningen av den rymningsundersbkning som styrelsen har utfört på uppdragav regeringen framgår att styrelsens säkerhetsarbete varit framgångsrikt ochatt styrelsens målsättaing är att ytterligare förbättra säkerheten. Frivårdenbör genom personutredningar med bra och konstmktiva förslag tiU behandling ochgenom att utveckla bättre och mer stmkturerade program skapa fömtsättaingar fören ökad användning av skyddstillsyn. Arbetet inom frivården skaU inriktes på attförhindra återfaU i brott. Frivården bör därför fortsatte att utveckla olikabrottsförebyggande program. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt klienter sombefinner sig i början av vad som kan utvecklas tiU ett kriminellt UvsmönsterSamverkan bör ske med andra samhäUssektorer Som redovisas i det inledandeavsnittet om frivården har regeringen uppdragit åt Kriminalvårdssfyrelsen attsenast lämna en samlad redovisning och bedömning av genomfördaoch planerade förändringar av frivårdsverksamheten. Redovisningen av uppdragetbör kunna bU ett underlag för en ytterligare utveckUng av frivården. startade en tvåårigförsöksverksamhet med intensivövervakning med elekttonisk konttoU. Försöksverksamheten bedrivs under ledning av frivårdsmyndighetema i , , Norra, Södra, och SundsvaU. Under för söksperioden kan personer, som dömts tiU fängelse och som är bosatte inom verksamhetsområdet för någon av de nämnda frivårdsmyndighetema, få verkställa straffet utanför anstalt i form av intensivövervakning med elekttonisk konttoU. dendömde bl.a. förbjuden att lämna sin bosted annat än för vissa av frivårdsmyndighetenbestämda ändamål och på särskUt angivna tider Den Prop. 1994/95:100 dömde skaUavhåUa sig från alkohol och andra beroendeframkaUande Bilaga 3 medel.Efterlevnaden av förbuden konttoUeras bl.a. med elekttoniska hjälpmedel.Försöksverksamheten följs av , som har i uppgift att övervägaom intensivövervakning med elekttonisk konttoU bör bU ett permanent inslag istraffsystemet, se bilaga 3.1. Dämtöver har () avregeringen fått i uppdrag att utvärdera försöket. Inom ramen förStraffsystemkommitténs arbete pågår även utvecklingsarbete avseende möjUghetematiU användning av samhäUstjänst, se bilaga 3.1. Kriminalvårdensroll inom det civila försvaret Regeringenanmäler i Försvarsdepartementets bilaga tiU budgetproposition attfunktionen Kriminalvården bör upphöra och att Kriminalvårdssfyrelsen därmedinte längre har ett funktionsansvar Myndigheten behåller dock sin uppgift somberedskapsmyndighet. Regeringen viU betona vikten av att beredskapsuppgiftenägnas oförändrat stor uppmärksamhet. Regeringenkonsteterar att RRV har rUctet invändningar mot Kriminalvårdsstyrelsensårsredovisning. De brister som RRV pekat på i revisionsberättelsen är såallvarliga att de skyndsamt bör åtgärdas. Ett sådant arbete har inletts och degmnder som orsakat revisionsanmärkning kommer att åtgärdas. Regeringen anser att iårsredovisnmgen i den del som avser resultetredovisningen redogjort förverksamheten på ett överskådUgt och lättfettUgt sätt. Det bör dock finnas godamöjUgheter att inför kommande verksamhetsår vidareutvecklaresultetredovisrungen, bl.a. med avseende på slutprestetioner Underåren 1992 och ökade beläggnmgen vid anstalter och häkten kraftigt. Denobligatoriska halvtidsfrigivningen avskaffades den 1 juU 1993. gäUer somhuvudregel att minst två ttedjedelar av strafftiden skaU ha avtjänats innanfrigivning kan ske. Den 1 febmari 1994 sänktes promillegränsen för grovtrattfylleri som straffet för dette brott skärptes. För att möte effektema av beläggningsutvecklingensamt av de ändrade reglema i fråga om villkorlig frigivning och rattfyUeri,pågår och pfe-neras en utbyggnad av anstalts- och häktesorganisationen med ca 1300 anstaltsplatser och ca 235 häktesplatser förefaller en avmattning ha skett itiUsttömningen tiU anstaltema. har beläggningsnivån varit obetydligt 6 högre än under samma tidföregående år ttots att den huvudsakliga Prop. 1994/95:100 effekten påbeläggningen av de ändrade reglema för villkorlig frigivning, Bilaga 3 somttädde i kraft den I juU 1993, numera bör ha inttäffat. Dessutom harbeläggningen vid häktena minskat. I takt med att nya platser kan tes i bmk bör denbesvärUga belägg-ningssituation som har rått under de senaste två budgetårenförbättras. Med hänsyn tiU att tiUsttömningen tiU anstaltema synes avte bördessutom behovet av anstalts- och häktesplatser tiUsvidare beräknas något lägre än som skett vid utbyggnadsplaneringen. Mot bakgmnd av det ekonomiska läget och denredovisade beläggningsutvecklingen bör även kriminalvården kunna åläggas ettbesparingskrav . Möjligheter bör finnas tiUfortsatte rationaUseringar i admirustrationen samt tiU ytterligare organisations-och schemaförändringar inom anstalts- (x;h häktes-organisationen. Dessutom bören utgiftsminskning kunna ske genom att utbyggnaden av anstalts- ochhäktesorganisationen begränsas något. Besparingskravet för /96 (12månader) bör bestämmas tiU Härtill kommer kostaader tiUföljd av den av (bet. 1992/93:JuU19) beslutede reformen om vilUcorligfrigivning samt tidigare beslutod rationalisering avseende /96(12 månader) på sammanlagt Vad gäller besparingar inom rättsväsendet på ytterligare , se Inledningen, avsnitt 2. 1993/94Utgift 90 770 233 1994/95Anslag 108 754 000 1995/96 Förslag 161 999 000 varav107 358 000 beräknats för Kriminalvårdsstyrelsenär central förvaltaingsmyndighet för kriminalvården. Styrelsen ärchefsmyndighet för regionmyndighetema, kriminal-vårdsanstaltema, häktena,frivårdsmyndighetema och Transporttjänsten. I administrativt hänseende ärstyrelsen huvudman för och övervakningsnämndema. leds av en generaldirektörVid Kriminalvårdssfyrelsen finns också en styrelse. Från anslaget betalas även kostaadema förKriminalvårdsnämndens verksamhet. Kriminalvårdssfyrelsenhar ställts mför krav på rationaU seringar och besparingar. Flera av styrelsens uppgifter har delegerats tiU regionmyndighetema och de lokala myndighetema. Antalet tjänster vid styrelsen har tiU följd därav minskat från ca 320 tiU ca 200. vårdsstyrclsensuppgifter är i princip koncentrerade till över- gripande och gemensammauppgifter Prop. Regeringen har i sina överväganden ovan uttelat attkriminalvården bör Bilaga 3 åläggas ett besparingskrav. För budgetåret1995/96 (12 månader) har under dette anslag beräknats en besparing på 3,3miljoner kronor Regeringen föreslår att tUl Kriminalvårdsstyrelsenför /96 anvisar ett ramanslag på . 1993/94Utgift 3 100 809 962 1994/95 Anslag 3 829 345 000 1995/96 Förslag 5 750 982000 varav3 795 591 000 beräknats för Frånanslaget betelas kostaadema för verksamheten vid kriminal-vårdsanstaltema ochhäktena, inom frivården och vid regionmyndighetema. Från anslaget betelasockså ersättaing åt ledamöter m.fl. i övervakningsnämndema. Utgiftema styrs ihuvudsak av antelet integna inom anstalts- och häktesorganisationen och anteletkUenter inom fri-vårdsorganisationen. redovisar ettanslagssparande med 244 mUjoner kronor Anslagssparandet förklaras bl.a. av enförskjutaing av byggnation av anstalter och häkten, samt en senareläggning avvissa andra investeringar. I anslagssparandet ingår även kostaader förrettoaktiv lön som kommer att utbetalas under mnevarande budgetår. Inkomster av kriminalvårdens arbetsdrift redovisaspå stetsbudgetens inkomstsida under mkomsttiteUi 2611 Inkomster vidkriminalvården, medan utgiftema för driften belastor detto anslag. Inkomstemaför innevarande budgetår beräknas tiU ca 170 nuljoner kronor I anslagsframställningen föreslårKriminalvårdsstyrelsen att arbetsdriftens intäkter fro.m. /96skaU tUlföras anslaget samt att ett belopp som motsvarar de beräknade intäktemaför innevarande budgetår, , skaU räknas av frän anslaget.Styrelsen har bl.a. pekat på svårigheten att håUa de integna med arbetstiUfäUennär produktionskostaadema ökar. Även om en prcxluktion med högre kostnaderskuUe ge meningsfuU sysselsättning och intäkter som översteg kostaadema, kanproduktionsenheter tvingas avstå från sådana order, eftersom kostaadema mte kanfinansieras från ramanslaget och intäktsmedel mte får disponeras. I stäUet fårenklare tiUverkningar med lägre materialkostaader väljas. Underår 1994 synes en avmattaing ha skett i tiUsttömningen av dömda ° har beläggningsnivån varit obetydligt högre än undersamma tid föregående år ttots att den huvudsakUga effekten på beläggrungen avde ändrade reglema för vUUcorlig frigivning, som gäUer sedan den I juU 1993,numera bör ha uiträffat. Dessutom har beläggningen vid häktena minskat. Den pågående och planerade utbyggnaden av anstalts-och häktesorganisationen avser ca 1 300 anstaltsplatser cxh ca 235häktesplatser I takt med att nya platser kan tes i bmk bör den besvärligabeläggningssituation som har rått förbättras.Med hänsyn tUl beläggningsutvecklingen bör dessutom behovet av anstalts- ochhäktesplatser tiUs vidare kunna beräknas något lägre änsom skett vid utbyggnadsplaneringen. Anslaget har beräknats med beaktande av det ovanredovisade besparingskravet och tidigare beslutede åteganden. Regeringens bedömning är att en övergång tiiUnettoredovisning av kriminalvårdens arbetsdrift bör ge arbetsdriftensproduktionsenheter ett ökat intresse för resultetet av driften. kanförväntes leda tUl ökad effektivitet men också tiU högre kvalitet påsysselsättaingen för de uitegna. Regeringen föreslår därför att arbetsdriftensintälcter i fortsättningen tiUförs anslaget. I enlighet med sfyrelsens förslaghar anslaget räknats ned med (12 månader). Vid beräknandet av anslaget har hänsyn tegits tiUden i förra budgetpropositionen (prop. 1993/94:100 s. 140) aviserade och numerabeslutede sänkte ersättaingen tiU de integna. Vidare har hänsyn tegits tiU denförväntede hyresnivån med anledning av den förändrade organisationen förförvaltning av kriminalvårdens festigheter Regeringen föreslår att tiUKriminalvården för /96 anvisar ett ramanslag på 5 750 982 000kr. 1993/94Utgift 200 078 344 1994/95Anslag 159 115 000 1995/96 Förslag 238 672 000 varav159 115 000 beräknats för Anslagetbelästes av kostaader som uppkommer i samband med utiandstransporter, såsomkostaader för den personal som planerar och genomför utiandstransportema,transportkostaader inkl. bUjetter, samt övriga kostaader som uppstår tiU följdav utiandsti"ansporter Utiandsttansportema avser i huvudsak avlägsnandebeslutenUgt utiän- ningslagen (1989:529).Utgiftema sfyrs fi;amför aUt av antalet ttanspor- Prop. 1994/95:100 teradepersoner samt destinationsortemas belägenhet och kostaadsnivåer Bilaga 3 Kostnademaför kriminalvårdens utiandstransporter har, som redovisas i avsruttet omtransportverksamheten, ökat kraftigt under /94 tiU följd av ettökat antal transporterade personer Utvecklingen under innevarande budgetårvisar dock på en volymminskning. Mot denna bakgmnd bedömer regeringen attantalet personer som transporteras tiU utiandet kommer att vara lägre /96 (12 månader) än under /94. Regeringen föreslår att tUlUtlandstransporter för /96 anvisar ett förslagsanslag på . F. Rättshjälp m.m. . 1993/94Utgift 874 133 856 1994/95Anslag 779 000 000 1995/96 Förslag 1 178 300 000 varav827 800 000 beräknat för Prop.1994/95:100 Bilaga 3 Från anslaget betalasde kostaader som enUgt rättshjälpslagen (1972:429; omtiyckt 1993:9) och lagen(1988:609) om målsägandebittde skaU betalas av allmänna medel. Rättshjälpenligt rättshjälpslagen omfettar aUmän rättshjälp, rättshjälp åt misstänkt ibrottmål (bl.a. offentUg försvarare), rättshjälp genom offentiigt biträde samtrådgivning. Omfattandeförändringar av såväl materiell som organisatorisk natur på rättshjälpsområdethar ägt mm . Många av de lagändringar som har genomförts sedanrättshjälpsreformen ttädde i kraft har syftat tiU att minska stetens kostaaderför rättshjälpen. När det gäller den allmänna rättshjälpen genomfördes densenaste reformen (jfr prop. 1992/93:109) dårättshjälpsavgiftema höjdes. Den 1 juU 1994 inskränktes möjUgheten tiUrättshjälp i form av offentiigt bittäde i asylärenden där det finns ettlagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning (s.k. ny ansökan, jfr prop.1993/94:94). Reformema har varit kostaadsdämpande men har inte på någotavgörande sätt kunnat bromsa ökningama av stetens kostaader för rättshjälpen istort. Defaktorer som styr kosmadema är framför aUt antalet ärenden, ärendenasomfettning och svårighetsgrad, ersättaingsnivån tUl bittäden och offentUgaförsvarare samt den andel av rättshjälpskostaadema som betalas av denrättssökande. Kosmadsöknmgen under /95 förklaras främst av ettökat antal mål, i förste hand famUjemål och brottmål, där biträdeskostaademabelastar rättshjälpsanslaget, och av den höjda timersättaingen tiU bittäden ochoffentiiga försvarare. ErsättaingentiU bittäden och offentiiga försvarare regleras i viss utsttäckning med hjälpav taxor. finns två taxor; en taxa för ersättning tiU offentUgaförsvarare i vissa brottmål i tingsrätt och hovrätt och en taxa för ersättaingtiU biträde i mål om äktenskapsskillnad efter gemensam ansökan (DVFS 1992:15resp. Taxoma beslutes av på gmndval av en timkostaadsnormsom festställs av regeringen. 1 rättstUlämpningen har timkostaadsnormen bUvitnormgivande vid bestämmande av bittädesersättaingar inom hela rättshjälpsområdet.Den 11 maj 1994 bestämde regeringen timkostaadsnormen för /95till exkl. mervärdesskatt (mkl. Besparingseffekternaav de nya reglema om avgifter för alhnän rätts-