prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Den vid föregående beslutade extra höjningen 1995och 1996 av de garanterade räntenivåerna i det statliga systemet förräntebidrag enligt 1992 ärs äldre bestämmelser genomförs infe. Denbudgetförstärkning om som beslutet skulle medföra tas istället ut på ett sådant sätt att hela fastighetsbeståndet berörs och inte barade årgångar som har byggts under senare är. Fastighetsskatten höjs frän 1,5till fr.o.m. . Som framgår av det följande föreslär regeringen nuvissa ytterligare justeringar i räntebidragssystemet. Förslag lämnas bl.a. omändringar av räntesubventionerna för bostäder med anledning av riksdagensbeslut om nya kapitalbeskattningsregler fno.m. Föratt säkra den framtida välfärden i boendet är det nödvändigt att skapa enighetkring de centrala målen för en social bostadspolitik och hur bostadspolitikensinstrument skall fömyas. Bland det viktigaste i detta sammanhang är att depolitiskt beslutade regler som skall styra boendet blir sä hållbara och sfabilaatt de olika aktörer som påverkar boendets villkor kan utgå från att dessaregler kommer att bestå. Det fanns tidigare en hög grad av .samstämmighet omhuvudlinjerna i bostadspolitiken mellan flertalet av de partier som ingår iriksdagen. Vi är inriktade pä att denna samsyn kan uppstå på nytt och ocksä fördjupasi Iju.set av de erfarenheter som de senaste årens förändringar päbostad.somrädet inneburit. Regeringen kommer därför att besluta omdirektiv för en bostadspolitisk utredning och inbjuda representanter förpartierna att delta i detta arbete. Denberäknade utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet G. Bygg-ochbostadsväsendet t.o.m. till följd av tidigare fettade beslut .samtförslagen budgetproposition är följande (): Ulgifl Anvisat Förslag varavbcr-Tknal för Beräknad Bcriiknad 1993/94 1994/95 1995/96 juli 95-juni 96 besparing besparing 36 880 30 285 44 293 30 177 of of 13 Orsakema till att allt fler människor utvecklarallergier och överkänslighet är inte helt klarlagda. Forskningsresultat handen att här aktuella besvär torde vara resultat av olika samverkandefaktorer. Behovet av tvärvetenskaplig forskning - där byggforskning har singivna plats - är uppenbart. Möjlighet att bedriva en sädan forskning medgesgenom de medel som avsatts inom ramen för Vård- och allergistiftelsen. Utredningarvisar att inomhusklimatet kan vara en av de samverkande faktorerna. Initiativkommer att tas för att bl.a. söka belysa problem och dra slut-satser avpraktiska erfarenheter av gjorda försök att vidta åtgärder för attförbättra inomhusklimatet i byggnader samt beträffande drift och sköt.sel m.m. En fungerande ventilation i byggnaderna ärnödvändig för att vidmakthålla acceptabla värden på fukt, radon och andraföroreningar. Kommunema har till.synsansvar för den av beslutadeobligatoriska funktionskontrollen av ventilationssystem i byggnder. Boverketgenomförde en enkätundersökning beträffende verksamheten medkontrollema av ventilations.systemen i de byggänder som skulle ha utförts föreutgången av är 1993. De berörda byggnaderna är skolor, daghem, vårdlokaler ochdylikt. Undersökningen visar bl.a. att per , avkommunerna redovisar brister i omfattningen av kontrollerna, att kommunema irelativt stor omfattning medgett att tidpunkten för när kontrollen skall varagenomförd skjutits framåt i tiden, att ca hälften av kontrollerade ventilationssystemhar underkänts samt att i hälften av kommunerna har funktionskontrollgenomförts i den omfattning bestämmelserna anger. 1 tlera kommuner harverksamheten fungerat mycket bra. Arbete pägär med att rätta till de brister iventilation.s.systemen som uppdagades vid funktionskontrollen. Under vären 1994fanns viss möjlighet att med hjälp av arbetsmarknadspolitiska medel vidtaerforderliga ätgärder. En andra etapp av den obligatoriska funktionskontrollenav ventilationssystem skall vara genomförd /95, häri ingärbl.a. flerbostadshus med mekanisk frän- och tilluft.sventilation. harav proklamerats som Allergiår. En kraftsamling erfordras pämänga omräden för att komma till rätta med allergier m.m. Det är därför avstörsta vikt att förhållanden .som bidrar till att försämra häl.san hosbefolkningen inte minst barn och ungdomar skyndsamt rättas till.Sjukdomstillstånd medför förutom mänskligt lidande som inte kan mätas i pengaräven försämrad ekonomi för den enskilde, produktionsbortfall och ökadesjukvårdskostnader för samhället. Rik.sdagen anvisade bl.a. (prop. 1994/95:25, bet.l994/95:FiUl, rskr. 1994/95:145) mot den bakgrunden, för att komma tillrätta med inomhusklimatproblem i bostäder. I budgetproposi tionen föresläs nu att ett motsvarande bidrag om totalt avseende daghem och skolor införs. Fort.satt statliga bidrag till åtgärder för att komma till rätta med fukt- och mögelskador samt radon i småhus föresläs. "' Enligt1990 års folk- och bostadsräkning (FoB 90) fenns det drygt 4 miljonerpermanentbostäder i landet. Av dessa läg i flerbostadshus och ca 46 %i småhus. Antalet hushåll uppgick till drygt 3,8 miljoner. Uppgifterna från FoB 90 är fortfarande i stort settgiltiga. Bostadsbeståndet har dock ökat genom den omfattande nyproduktionenunder av och kan beräknas uppgå till omkring4,2 miljoner lägenheter. Bostadsstandarden i är hög. Så gott somalla bostäder är fullt modema. Statistiska jämförelser mellan olika europeiskaländer som har publicerats av bl.a. visar också att hamnarbland de främsta vad gäller utrymmes- och utrustningsstandard. har exempelvisdet lägsta genomsnittliga antalet boende per lägenhet - 2,1 boende/lägenhet.Den genomsnittliga bostadsytan per person var 47 kvm enligt FoB 90 vilket baraöverträffades av 49 kvm. Antalet trångbodda hushåll utgjorde 1990endast av samtliga hushåll. Det fmns emellertid fortferande storaskillnader i fråga om utrymmesstandard mellan olika hushåll. avhushällen har hög utrymmestandard eller mer än ett mm per boende, kök ochvardagsmm oräknade. 1nuläget är tillgängen på bostäder generellt sett god. Enligt uppgav198 kommuner att de hade överskott pä bostäder . 59 kommuneruppgav att det rådde balans och endast 8 kommuner att det var brist på derasbostadsmarknad. Enligt SCB:s mätningar av outhyrda lägenheter iallmännyttiga och privatägda fastigheter var totalt nästan 55 000 lägenheterlediga till uthyming . Det är en ökning med drygt 15 000 lägenheterjämfört med . Jämfört med uthymingsproblemen ,som var starkt koncentrerade till miljonprogramsområdena, är de ledigalägenhetema nu jämnare spridda över hela beståndet. Det kan ocksä noteras attnybyggda lägenheter i större omfettning än tidigare är lediga till uthyming. En vändning kan dock vara på gäng. Enligt har antalet kommuner som rapporterar bostadsöverskott i hela kommunenminskat för första gängen . SCB:s undersökning den 1 september 1994visar ocksä att antalet lediga lägenheter har minskat något jämfört med den Imars 1994. Enligt den senaste mätningen var knappt 53 800 lägenheter ledigatill uthyming. Av des.sa fanns ca 38 200 lägenheter i fastighetersom tillhörde allmännyttiga bostadsföretag och ca 15 600 Prop. 1994/95:100lägenheter i privatägda fastigheter. Merparten av de lediga lägenhetema Bil.13 hos allmännyttan () fmns i kommuner med mindre än 75 000 invånaresamtidigt som en betydligt lägre andel () av totala lägenhets-beståndetfinns i dessa kommuner. Under de tre första kvartalen påbörjades enligtSCB nybyggnad av hus med sammanlagt 5 700 bostadslägenheter jämfört med 7 285respektive 33 260 under motsvarande perioder 1993 och 1992. Antal påbörjadeoch färdigställda lägenheter i nybyggnader redovisas iföljande tabell. Nybyggnad,lägenheter i påbörjade och Hfrdig.ställda hus 1991 - 1994 1991 1992 1993 1994 1 -3 kvartalet* 56 938 53 896 11 483 5 700 57 319 35 088 13 627 *Eflcr uppr.Tkning med h.in.syii lill eltersl.npning i rapporteringen K.nila:SCB Uppgiftema måste användas med viss försiktighet.Enligt beräkningar fick den s.k. Danelleffekten till resultat att ca12 000 av de lägenheter som enligt SCB påbörjades inte kom igång förrän1993 och att omkring 2 000 blir reellt påbörjade . Detta skulle innebäraatt det egentliga påbörjandet kommer att uppgå till ca 9000 lägenheter. prognos är fortsatt lågt bostadsbyggandede närmaste åren. beräknas 13 000 respektive 18 000lägenheter komma att påbörjas. Den främsta orsaken till det lågabostadsbyggandet är enligt verket svårigheten att vid nuvarande räntenivå fålönsamhet i en bostadsinvestering. Även ombyggnadsverksamheten har minskat. Boverketberäknar att omkring 30 000 lägenheter genomgår mer omfattande ombyggnadsåtgärderunder . Den genomsnittliga investeringen uppgår till perlägenhet. Enligt bedömning kommer ombyggnadsverksamheten att omfattaomkring 38 000 lägenheter och 33 000 . Svårigheterinom bostadssektorn Prop. 13 Övergången från en lång högkonjunktur tillden djupa lågkonjunktur som rått de .senaste åren blev dramatisk förbostadssektoms del. Krisen på kreditmarknaden till följd av den ohejdadekreditexpansionen inom i första hand fastighetssektom har ocksä slagittillbaka mot bostadssektom. Värdefallet på bostadsfestigheter ochbostadsrätter har varit kraftigt och både kredit- och förmögenhetsförlustema ärbetydande. Högt skuldsatta fastigheter i de senaste årgångamahar klart uttalade svårigheter att med nuvarande höga realräntor ochräntemarginaler förränta det kapital som är nedlagt i dem. Avtrappningen avräntesubventionerna och infasningen av fastighetsskatten medför därtillfortsatta kapitalutgiftsökningar för dessa fastigheter. Resultatet ifastighetsförvaltningen riskerar därför att fortlöpande försämras vad gällersädana festigheter. Antalet fall där ägare till framför allt hyres- ochbostadsrättsfestigheter har råkat pä obestånd har ökat snabbt. Många andrahotas av obestånd inom en relativt snar framtid. Hotet att snart hamna påobestånd har förvärrats av de besparingskrav som den borgerliga regeringendrev igenom i fräga om de statliga räntesubventionema till de senast byggdabostadshusen. Dessa besparingsåtgärder har återtagits. Situationen är dock fortsatt allvarlig för mängaägare av bostadshus frän dessa är. har kreditinstituten tillsammansmed , utvecklat en ordning genomvilken obeståndssituationer kan hanteras pä sädant sätt att problemen löses utanatt konkurs behöver tillgripas. Vi följer nära utvecklingen och för ocksäsamtal med olika parter om hur motsvarande situationer skall hanteras i de fallstaten har lämnat kreditgaranti genom ().Regeringen räknar med att senare återkomma till i frä-can. Hösten1993 tillsattes en arbetsgrupp med uppgift att följa bostadsförsörjningen försädana hushåll som kan ha svårigheter att göra sig gällande päbostadsmarknaden. I arbetsgruppen ingär företrädare för ,, , , kommunema och fastighetsägarna. Arbetsgmppens hittillsvarande arbete har i huvudsakvarit inriktat på att följa och gå igenom kartläggningar och utredningar från bl.a. gruppens experter som behandlar de svaga hushällens situation. Dessa har i stort sett visat samma resultat, nämligen att kommunema klarar att fä fram bostäder åt svaga gmpper. Situationen kan dock ändras när nuvarande överskott på bostäder minskar. Förhållandena i kommu nema är också mycket olika beroende på bl.a. kommunens storlek och stmktur samt bostadsbeståndets sammansättning. Svårigheten att ordna bostäder också för svaga hushall synes framför allt vara ett storstads- problem. "' Arbetsgmppen kommer att fort.sätta sitt arbetenästa år. För att kunna Prop. 1994/95:100 lösa bostadsfrågan för sådanapersoner som av sociala eller andra skäl Bil. 13 behöver hjälp är detnödvändigt att kommunen fär tillgäng till bostäder av olika slag. En viktigfråga är därför hur detta sociala ansvar skall fördelas mellan de olikafastighetsägarna. Statensstöd för bostadsfinansiering består dels av statliga räntesubventioner(räntebidrag) för ny- och ombyggnad av bostäder, dels av kreditgarantier förlän mot säkerhet i fastigheten efter det att ny- eller ombyggnadenfärdigställts. Dessutom lämnas räntebidrag för vissa underhålls-ochförbättringsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus, det s.k. RBF-stö-det. Stödetupphör vad gäller nya an.sökningar vid utgången av 1994. Som en särskild sysselsättningsstimulans lämnas förprojekt som påbörjas under de tre första kvartalen 1995 en extra subvention om15 % till förbättring av bostäder inklusive tillgänglighetsskapande ätgärder.Vidare lämnas även det särskilda ombyggnadsbidraget för äldrebostäder.Under detta är fär bidragsgivningen även omfatta boendeformer för personer medfysiska och p.sykiska funktionshinder. De statliga räntesubventionema och övriga bidragtill bostadsbyggandet administreras av och länsstyrelsema.Kreditgarantigivningen sköts av (). Statligträntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder enligt de regler som gällde fram till utgången av 1992 lämnas till den del av en beräk nad räntekostnad för projektet överstiger en s.k. garanterad ränta. Till grund för hidragsberäkningama ligger ett i varje ärende festställt bidrags underlag som skall motsvara en skälig produktionskostnad för det aktuella huset eller dess ombyggnad. Den beräknade räntekostnaden för investe ringen bestäms schablonmässigt genom att bidragsunderlaget multiplice ras med den s.k. subventionsräntan, som motsvarar marknadsräntan på bostadsobligationer. Den garanterade räntan beräknas genom att bidrags underlaget multipliceras med en av på förhand fastställd ränte sats - den garanterade räntesatsen. Denna räntesats höjs med ett visst antal ocksä pä förhand bestämda procentenheter. Denna s.k. upp trappning av den garanterade räntan medför att låntagarens räntebetal ningar fortlöpande stiger till dess att räntebidrag inte längre lämnas. 1 absoluta tal kan räntebidraget dock öka om räntoma på bostadsobligatio ner stiger. Omvänt minskar räntebidraget i absoluta tal om obligations räntorna .sjunker. Bidragstidens längd bestäms alltså i detta system i huvud.sak av hur subventionsräntan utvecklar sig i förhällande till den garanterade räntan. Systemet innehåller dock ock.så en längsta bidragstid om 25 är. Dessutom gäller att räntebidragsgivningen upphör 168 närden garanterade räntan första gången uppgår till eller överstiger den Prop.1994/95:100 beräknade räntekostnaden i bidragsärendet. För beräkning av garanterad ränta gäller förnärvarande följande. I fräga om räntebidrag för ny- och ombyggnad av hyres- ochbostadsrättshus gäller en garanterad räntesats om under det första åretav bidragstiden. Varje påföljande är höjs den . I frägaom egnahem gäller respektive . Differensen mellan äena sidan hyres- och bostadsrätt och å andra sidan egnahem bygger på att värdetav egnahemsägarens ränteavdrag vid inkomstbeskattningen motsvarar avräntekostnaden. För hyres- och bostadsrättshus innehåller systemetockså ett s.k. reducerat räntebidrag. Det lämnas för nybyggnad och beräknas pägmndval av räntekostnaden på den del av bidragsunderlaget som överstiger IIO %av en schablonmässigt beräknad produktionskostnad. Det reduceraderäntebidraget lämnas av denna räntekostnad. Statligt räntebidrag enligt äldre regler lämnas förprojekt som har påbörjats före utgången av 1992. Dessutom kan bidrag enligt deäldre reglema lämnas för nybyggnadsprojekt som påbörjas den Ijanuari - och för ombyggnadsprojekt som påbörjas under tidenden - . Fömtsättningen härför är i princip attansökan om bidrag har lämnats in före utgången av 1992. beslutade att slopa alla kravpå viss lånefinansiering för rätt till räntebidrag enligt äldre bestämmelsenBeslutet berör i första hand räntebidrag enligt ny- ochombyggnadsläneförordningama för bostäder och motsvarande äldre bestämmelsen Detinnebär att varje bidrag för tid fno.m. 1994 beräknas helt schablonmässigt medutgängspunkt frän de länebelopp, amorteringsplaner, räntebindningstider ochräntesatser som gäller i ärendet vid utgången av 1993. Nyaregler för räntesubventioner - det s.k. Danellsystemet DenI infördes en ny ordning för statliga räntesubventioner för ny-och ombyggnad av bostaden Enligt det nya bidragssystemet fär den som byggteller byggt om bostäder för permanent bruk efter färdigställandetett ärligt bidrag. Det ställs inga krav på särskild lånefinansiering utanbidraget bestäms schablonmässigt pä grundval av en beräknad räntekostnad förinvesteringen. Till gmnd för beräkningen ligger ett bidragsunderlag varsstorlek bestäms genom tvä schablonbelopp, ett på /kvm för ytor upptill 35 kvm per lägenhet och ett pä /kvm för ytor dämtöver upp till 120kvm per lägenhet. För byggande av vissa servicebostäder gäller särskildabestämmelsen Vid ombyggnad bestäms bidragsunderlaget med ledning avombyggnadskostnaden. Det fär dock inte bestämmas till ett högre belopp än detsom motsvarar av nybyggnadsschablonen, minskat med värdet av byggnadenföre ombyggnaden. Det årliga bidraget lämnas med ett belopp sommotsvarar en viss andel Prop. 1994/95:100 av ett för året beräknat räntebelopp.Räntebeloppet utgörs av bidrags- Bil. 13 underlaget multiplicerat med den s.k.subventionsräntan. Bidragsandelen är differentierad både vad gällerupplätelseformer och år då projektet påbörjas. Andelen är högst för projekt sompåbörjats . För sådana projekt lämnas bidrag under försfe året avbidragstiden av den beräknade räntekostnaden, om projektet avser etthyres- och bostadsrättshus och med 42 2/, om projektet avser ett egnahem.För projekt som påbörjas senare sänks bidragsandelen för avbidragstiden med 5 respektive 6 2/för varje nytt ån Underbidragstiden sänks ocksä bidragsandelen inför varje nytt bidragsån Den årligasänkningen görs för hyres- och bostadsrättshus och med 51/för egnahem. Skillnaden i bidragsandelar mellan ä ena sidanhyres- och bostadsrätter och å andra sidan egnahem bygger även i detta systempå att värdet av egnahemsägarens ränteavdrag vid inkomstbeskattningenmotsvarar av räntekostnaden. Sedanden lämnas bidrag för ombyggnad endast i fråga om ombyggnaderav flerbostadshus. Sedande statliga bostadslånen upphörde sker hela långivningen päden allmänna lånemarknaden. Staten stöder dock fortfarandebostadsfinansieringen genom att mot avgift erbjuda olika typer av statligakreditgarantier för lån i högre risklägen till sådana ny- och ombyggnadsprojektsom beviljats statliga räntesubventionen 1993 omfattar det statligakreditgarantisystemet för ny- och ombyggnad av länen inom det fastställdabidragsunderlaget. Lånedelen med kreditgaranti placeras i direkt anslutningtill underliggande län (bottenlån). Summan av underliggande lån och lån medkreditgaranti kan högst uppgä till pantvärdet. Längivaren har möjlighet att öka kreditgarantinsuccessivt upp till totalt 40 7c av garantiunderlaget. Iomräden med svag värdeutveckling pä fastigheter fmns möjlighet attredan i utgångsläget öka garantibeloppet till . Denna möjlighet att redanfrän början utöka garantibeloppet har frän tillfälligtvidgats till att avse alla ny- och ombyggnader som påbörjas under åren1993-1995. Frånden är det ocksä möjligt att fä statlig kreditgaranti för s.k.omfördelningslån. Syftet med denna garantigivning är att underlättahanteringen av obeståndssituationer som beror på att fastighetsägaren tillföljd av äldre regler tvingats ta län med höga räntor bundna . Kreditgarantinhåller långivaren i princip skadeslös om festigheten mäste säljas med förlust.Längivaren är berättigad till ersättning för förlust pä den del av sin fordranmot låntagaren som han har rätt att bevaka vid utmätnin". Statensutgifter för räntesubventioner till bostadsbyggandet Prop.1994/95:100 13 Räntebidrag för ny- och ombyggnad avbostäder enligt äldre regler svarar för huvuddelen av statens utgifter förräntesubventioner till bostadsbyggandet. utgör av statensårliga utgifter för räntebidrag bidrag enligt äldre bestämmelsen 1'nbell 1. Utvecklingen av statens utgifter lorr<äntehidrag m.m. budgetåren 1985/86-1994/95 Budgetår Räntebidrag m.m. enligt stats- budgeten (mdkr) 1985/86 (utfall) 1986/87 (ulfall) 1987/88 (utfall) 1988/89 (utfall) 1989/90 (utfall) 1990/91 (ulfall) 1991/92 (utfall) 1992/93 (utfall) 1993/94 (ulfall) 1994/95 (prognos) De totala räntebidragen för ny- och ombyggnad avbostäder /95 kan beräknas fördela sig pä nybyggnad och27 % pä ombyggnad. avser hyres- och bostadsrättshus och egnahem.Huvuddelen av de räntebidrag som betalas ut går till hus byggda ellerombyggda under de .senaste fem åren. Statens utgifter för räntebidrag enligt de tidigarereglema beror väsentligen på tre faktorer, nämligen antalet bostäder som byggseller byggs om, till vilken kostnad det sker och subventionsräntans nivå. Utgifterna för räntebidrag är nu pä väg nedåt. Detberor främst på att vissa äldre årgångar har konverterats till lägresubventionsränta, vilket minskar statens utgiften För innevarande budgetärberäknas utgiftema för räntebidrag bli ca och närmast därefter ca 29,4 miljarder kronon Även prognosenför resten av pekar på sjunkande utgiften uppskattasutgiftema ligga pä i storleksordningen 12 miljarder kronon : Förvaltningskostnader' Prop. 1993/94 Utgift 125 541 000 1994/95 Anslag 138 879 000 1995/96 Förslag 207 900 000 varav137 752 000 beräknat för 'Tidigareredovisat under sjunde huvudtiteln, anslaget . : Förvaltningskostnader(prop. 1993/94:100 bil. är enligt sin instruktion (1988:590)central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning mednaturresursen fysisk planering, byggande samt boende. Verket svarar även förden centrala administrationen av statligt bostadsstöd i form av bidrag förfinansiering av bostaden är lokaliserat i . Vären 1993 fettade beslut (prop.1992/93:172, bet. 1992/93:BoU20, rskn 1992/93:301) om mäl,verksamhetsinriktning och ekonomiska resurser för avseendetreårsperioden /94-1995/96. Som övergripande mål för gäller enligtbeslutet att verka för enhetlighet och effektivitet i tillämpningen av reglercx;h stödsystem inom verksamhetsområdena Byggd miljö och hushållning mednaturresursen Fysisk planering. Byggande samt Boende. -att den fysiska planeringenfrämjar en god hushållning med naturresurser och en god bebyggelsemiljö, och -ett effektivt, säkert ochhälsosamt byggande. verksamhet skall inriktas påmyndighetsutövning, inklusive sådan tillsyn och uppsikt som direkt följer avlag eller förordning. I denna myndighetsutövning ingär ocksä att analyseraolika ekonomiska och andra konsekvenser av befintliga samt föreslagna nationellaoch intemationella regler och stödsystem samt att medverka i det intemationellasamarbetet inom verkets ansvarsområden. 1 förhällande till länsstyrelserna har ensamordnande, stödjande och rådgivande roll. Statliga stödformer som under innevarande budgetårligger inom verksamhetsområden finansieras med anslag under Social-,Arbetsmarknads-, Kultur-, Närings- och Civildepartementens huvudtitlar Somframgår av budgetbilaga avser regeringen att återkomma tillfrågan om handläggningsansvaret för icke-statliga kulturlokaler i samband medkompletteringspropositionen. Anslaget till täckande av förvaltningskostnader vid hör fortsättningsvis i sin helhet tillNäringsdepartementets område. Anslagssparandet uppgår till ca ,vilket utgör av det tilldelade ramanslaget. RRV:s re\'isionsherättelse över Boverketsärsredovisning irmehåller inte nägon invändning. har i sin årsredovisning för budgetåret1993/94 redovisat bl.a. följande resultat inom verkets olika verksamhetsområden. En omvärldsundersökning som låtit utföravåren visar Prop. 1994/95:100 att verkets rådgivande organ och dessdirekta avnämare på regional och Bil. 13 nivå anser att verketsinsatser varit relevanta cx;h av god kvalitet. Dessa använder verkets materiali sitt arbete och anser att är trovärdigare än andra aktörer inomområdet, som t.ex. forskningen. Inom verksamhetsområdet miljö, hushållningmed naturresurser och fysisk planering bedömer att verkets insatserunder budgetåret ökat förutsättningama för att den fysiska planeringen skallfrämja en god hushållning med naturresursema och en god bebyggelsemiljö. Demest uppmärksammade uppgiftema har varit arbetet med sverigevisionen Sverige2009 och frågorna om infrastmktur och miljö. Arbetet med uppföljning, analysoch förankring av ändringar i lagstiftningen har fortsatt och bidragit till enenhetligare och effektivare tillämpning av PBL och NRL.