prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — 1 denna andel ingår samtliga förmåner somadministreras av och de allmänna försäkringskassoma. 1tabellen ingår också utgiftema för ett antal arbetsmarknadspolitiska åtgärder,under rubriken annan utbetalning, samt kostnader för administrationen. Tabell 1 Soclairdrsäkrlngsutgifterna som andel relateradtill BNP (%) Prop.1994/95:100 Bil. * ekonomiskt stöd till ♦ ersättning vid sjukdom och handikapp varav sjukpenning * ersättning vid ålderdom varav folkp, ålderspension varav ATP, ålderspension Denallmänna försäkringens utgifter finansieras främst med intäkter från socialaavgifter, allmänna skattemedel samt avkastning på fonderade medel. Socialaavgifter tas ut i tre olika former: arbetsgivaravgifter, egenavgifter frånegenföretagare m.fi. samt allmänna egenavgifter. Därvid utgår i vissa fallsärskild löneskatt i stället för sociala avgifter. Arbetsgivare är enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter () skyldiga att betala arbetsgivaravgifter baserade påsumman av vad denne betalat som kontant lön eller annan ersättningför utfört arbe- Någon uppdelning påden enskilda individen som uppburit ersättning- Prop. 1994/95:100 en sker inte utan arbetsgivaravgifter debiteras på summan av utbetald Bil. 6 ersättning från en arbetsgivare. Vid fastställande av underlaget förarbetsgivaravgifter bortses från bl.a. ersättning till en och sammearbetstagare som understiger 1 000kr, liksom i viss utsträckning ersättning som motsvarar kostnader i arbetet som arbetstagaren skall täcka med uppburen ersättning. Ersättningar till arbetstagare som vid årets ingångfyllt skall inte räknas in i avgiftsunderlaget. Vidare undantas i vissafall ersättningar från uttag av arbetsgivaravgift, som t.ex. viss ersättningtill utländska artister eller forskare, idrottsutövare, bam som arbetar iarbetsgivarens verksamhet m.m. För arbetsgivare som sysselsätter sjömän tillkommeren sjömanspensionsavgift på . För sjömän är sjukförsäkringsavgiften 6,och folkpensionsavgiften . Om nedsättning av socialavgift somregionalpolitiskt stöd finns särskilda bestämmelser. Enligt bestämmelsema färett antal kommuner i stödområde 1 och 2 nedsättning av socialavgiften med 10 %för vissa näringsgrenar. Egenavgifter enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter betalas av den enskilde inkomsttagaren som har inkomst av annatförvärvsarbete. Egenavgifter betalas inte för inkomster som uppbärs året efterdet den försäkrade fylh . Enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt påvissa förvärvsinkomster är arbetsgivaren skyldig att betala sådan skatt på lönoch annan ersättning till arbetstagare som vid årets början är elleräldre. Särskild löneskatt utgår vidare på inkomster av passiv näringsverksamhetoch på inkomster av aktiv näringsverksamhet för den som före årets ingång fyllt65 år. Den särskilda löneskatten träder således i stället för arbetsgivar- ochegenavgifter för inkomsttagare som är . uppgick arbetsgivaravgiftema till31,och egenavgiftema till . Arbetsgivaravgiftema uppgår under år1995 fill och egenavgiftema till i och med att en allmän löneavgiftmed införs som skall bidra till finansieringen av medlemskap iEU. Denna avgift regleras i en särskild lag, lagen om allmän löneavgift, menberäknas på samma underlag som avgifter enligt (prop. 1994/95:122, bef1994/95:SkU16, rskr. 1994/95:149). Den särskilda löneskatten uppgår till17,av underlaget. Som en konsekvens av den speciella avgiften förfinansiering av medlemskap i höjs den särskilda löneskatten också med 1,5 %fr.o.m. Dessutom höjs den särskilda löneskatten med ytteriigare som en konsekvens av de ökade allmännaegenavgiftema. Allmänna egenavgifter betalas av den enskilde. samtligainkomster från anställning eller annat förvärvsarbete enligt 11 kap. 2 och 3 §§lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del som inte överstiger sju ochen halv gånger det vid årets ingång gällande basbeloppet. Allmän avgift utgårinte om den samlade inkomsten understiger av basbeloppet eller om denenskilde vid årets ingång fyllt . Allmännaegenavgifter utgår även på sådana ersättningar som i pensionshänseendelikställs med inkomst av anställning t.ex sjukpenning, föräldrapenning,dagpenning inom arbetslöshetsförsäkringen, utbildningsbidrag m.m. Uppbörden avde allmänna avgiftema är samordnad med uppbörden av inkomstskatten. Avgiftematas ut i samband med preliminärskatten och bestäms slutligt vid taxeringen förinkomståret. Denallmänna sjukförsäkringsavgiften infördes . Avgiften höjs den 1januari 1995 från till (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiUl,rskr. 1994/95:145). Den allmänna avgiften för finansiering av kontantförmånervid arbetslöshet infördes och utgör av avgiftsunderlaget.Avgiften avskaffas fr.o.m. (prop. 1994/95:99, bet. 1994/95:AU5,rskr. 1994/95:124). Fr.o.m införs en ny allmän egenavgiftför finansiering av pensionssystemet (prop. 1994/95:41, bet. 1994/95:SfU6,rskr. 1994/95:81). 1994/95:100 Bil. Tabell 2 Avgifter (%) Avgiftsnivå 1/1 oinkomst år (prognos) Inkomstemafrån egenföretagama utgör av de totala inkomstema. 20 1994/95. 3Översikt av förmånernas finansiering Tabell3 visar socialförsäkringsförmånemas samt övriga trygghetssystems finansieringför budgetåren 1994/95 (anvisateräknat) och 1995/96 (förslag 12 mån). 1994/95:100 Bil. Tabell 3 Finansieringen av socialförsäkringsförmånerbudgetåren 1994/95 och 1995/96 (mkr) 1994/95 (anvisat i RB" 1995/96 fö Bidrag fbr kostnader internationella adoptioner Ersättning vid sjukdom och handikapp 3 808'' 7 081'' Prop.1994/95:100 Bil. 1994/95 (anvisat i RB 1995/96 förslag 12 mån. Ersättning vid ålderdom: 1 270'' KBT/BTP (inkl. SKBT/SBTP) 1 970'" ' Inbetalningar från de underhållsskyldiga. ' Inkl. ATP, prognoser. ' Bidraget avskaffas 1/1 1995, halvårsutgift. ' Statsbidraget slopas, förslag 1/7 1995. ' Kommunema betalar om behovet understiger /v. ' Exkl. bidraget till förvaltningen. " Utbetalningar staten , YFL och LSP. ' Avkastning och medel från delpensionsfonden. '" Kommunfinansierat. " tillkommer som de försäkrade betalar. " De försäkrade betalar ca för sintandvård. " Ersättning till RFV från affärsverk. " Inkl. administration. " Enligt regleringsbrev. Sjukförsäkringenfinansieras genom socialavgifter, inkomster från den allmännasjukförsäkringsavgiften och allmänna skattemedel via anslag på statsbudgeten.Regeringen föreslår att finansieringsprincipema ändras fr.o.m. budgetåret1995/96 och att hela utgiften redovisas på statsbudgeten, sk.bruttoredovisning. Avgiftsintäktema används för att täcka försäkringensutgifter för sjukpenning, rehabilitering, vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen och kostnader för tandvård, läkemedel, föräldraförsäkringsamt närståendepenning. Sjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare är år och för Prop. 1994/95:100 egenföretagare . Den allmänna sjukförsäkringsavgiften är Bil. Utvecklingen för sjuk- och föräldraförsäkringamabudgetåren 1993/94 - 1995/96 vad gäller utgifter och inkomster redovisas iföljande tabell. Tabell 4 Sjuk- och föräldraförsäkringarna (mkr) 1993/94 utfall 1994/95 prognos 1995/96 förslag 12 mån ' Inkl. RFV:s sjukhus /96, ca . ' Inkl. frivillig sjukpenningförsäkring. ' Inkl. lokala försök för fmansiell samordning mellanhälso- och sjukvärd och socialförsäkring Finsam, ca , ' Den särskilda ersättningen för rehabilitering ochbehandlingsinsatser finns fr.o.m. bå 1994/95 under rehabilitering. ' Exkl. sjukhusvårdsavdrag pension, m.m. . 1993/94och . 1994/95. ' Fr.o.m. bå 1995/96 utgår inget statsbidrag. M5 % betalas via statsbidrag, resterande via fond. " Förslag att statsbidrag avskaffas fr.o.m. 1/7 1995. 5 Arbetsskadeförsäkringen Prop. Arbetsskadeförsäkringenomfattar anställda, uppdragstagare och egenföretagare och ger ersättning förinkomstbortfall till den som drabbas av skada i sitt arbete. Lagen omarbetsskadeförsäkring (LAF) trädde i kraft och ersatte därvidden tidigare yrkesskadeförsäkringen (YFL). Livräntor och annan ersättning utgesockså enligt lagen om statligt pensionsskadeskydd (LSP) för skador vidmilitärtjänstgöring m.m. Från arbetsskadeförsäkringen utges egenlivräntor,efterlevandelivräntor, begravningshjälp, sjukpenning i vissa fall, sjukhusvårdutom riket, tandvård och särskilda hjälpmedel. Arbetsskadeförsäkringen skall finansieras via ensocialavgift och avkastning från arbetsskadefonden. Fonden uppvisar sedan år1987 ett underskott. Vid ingången av var det ackumulerade underskotteti fonden . Under /95 beräknas utgiftemavara mindre än inkomstema. Statens ersättningar till arbets-skadade ochavsättningar til LSP finansieras till IOO % över statsbudgeten. Avgiften till arbetsskadeförsäkringen är 1,38 förarbetsgivare och 1,4 för egenföretagare. Statliga arbetsgivare betalar ingenavgift till arbetsskadeförsäkringen. Tabell 5Arbetsskadeförsäkringen (mkr) 1993/94 Utfall 1994/95 Prog. 1995/96 Prog. ♦sjukpenning/vård LAF ♦ersättning enl. äldre lagstiftning Fondens storlek resp. år i dec Utbetalningar staten för LAF, YFL Utbetalningar staten för LSP m.m. Folkpensionemafinansieras dels via folkpensionsavgiften, dels via allmänna skattemedel överstatsbudgeten. Avgiften uppgår till för arbetsgivare och 6,för egenföretagare. Inom folkpensionen finns ett antal särskilda förmånersom i sin helhet finansieras via statsbidrag. Dessa är särskiltpensionstillägg, handikappersättning, vårdbidrag, hustmtillägg m.m. 1994/95:100 Bil. Tabell 6 a Folkpension (mkr) 1993/94 Utfall 1994/95 prog. 1995/96 prog. KBT/BTP/SKBT/SBTP totalt varav ' Inkl. pensionstillskott, bamtillägg och hustrutilläggm.m. ' Inkl. pensionstillskoU och bamtillägg. ' Inkl. RFV:s sjukhus t.o.m.1994/95. ' Änkepension, omställningspension, särskildefterlevandepension. ' ' BTP införs och blir i princip heltanslagsfinansierad. Allmän tilläggspension,ATP Denallmänna tilläggspensionen (ATP) finansieras dels genom entilläggspensionsavgift som fn. är för både arbetsgivare och egenföretagare,dels via avkastning från Allmänna pensionsfonden (AP-fonden). Den 1 januari1995 införs dessutom en allmän ålderspensionsavgift pä för finansiering avpensionssystemet. AP-fonden uppgick till ca i december1993. AP-fondens förvaltning är uppdelad i fem delfonder. l-3:e AP-fondenplacerar främst sina medel i obligationer. 4:e och placerar sinamedel främst i aktier. 1994/95:100 Bil. Tabell 6 b ATP (mkr) 1993/94 Utfall 1994/95 prog. 1995/96 prog. AP-fonden i dec. ' Änkepension, omställningspension och särskildefterlevandepension ' tas ATP-avgiften endast ut pä lönedelarupp till 7,5 basbelopp. Resterande medel förs över till premiereserven i detreformerade ålderspensionssystemet och statsbudgeten. ' Avgiften införs den 1januari 1995 Delpensionenfinansieras med delpensionsavgiften, fondavkastning samt under de närmaste årentill någon mindre del från fondtillgångama. Avgiften uppgår för närvarandetill för både arbetsgivare och egenföretagare. Avgiftemaförs till en fond, benämnd delpensionsfonden. Fondens Prop.1994/95:100 behållningberäknas uppgå till ca vid ingången av år Bil. Tabell 6c Delpension (mkr) 1993/94 Utfall 1994/95 prog. (12 mån) Delpensionsfondens storlek vid kalenderårets ingång Allmänna arvsfonden Prop. Ril 6 Allmänna arvsfonden inrättades . Då beslötriksdagen att kusiner r>..' , ochavlägsnare släktingar inte längre skulle fä ärva. Egendom efter avlidnapersoner som saknar nära släktingar, och som inte skrivit testamente, skulle istället tillfalla Allmänna arvsfonden. Närmare bestämmelser om fonden fanns ilagen (1928:281) om Allmänna arvsfonden. utfärdades en ny lag om Allmännaarvsfonden (SFS 1994:243). Lagen trädde i kraft . Den nya lagen innehåller vissa ändringar ochförtydliganden huvudsakligen i fråga om arvsfondens ändamål ochanvändningsområde, beslutanderätten, handläggningen av arvsfondsärenden,godmanskap och avstående av arv. Fonden har till ändamäl att främja verksamhet avideell karaktär till förmån för bam, ungdomar och personer med funktionshinder.Stöd skall i första hand lämnas för fömyelse- och utvecklingsprojekt tillorganisationer som bedriver ideell verksamhet. Om det finns särskilda skäl färstöd även lämnas till offentlig huvudman. Fondenförvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Den övergripande beslutanderätten ligger kvar hosregeringen men en ny myndighet. Arvsfondsdelegationen har inrättats.Delegationen sorterar organisatoriskt under och beslutar omstöd till projekt med . Om stödet bedöms överstiga dettabelopp överlämnas ansökan till regeringen för beslut. ansvarar för handläggningen avansökningar som rör bam under och för ansökningar som rör personer medfunktionshinder och ansvarar för handläggningen avansökningar som rör ungdomar i åldrama . För /94 var det sammanlagdautdelningsbara beloppet ca . I det följande redovisas denfördelning av medlen för /94, som beslutats av regeringen inomSocialdepartementets ansvarsområde. Stöd har beviljats till 270 projekt med ettsammanlagt belopp av ca . Detta belopp inkluderar medel somåterbetalats eller återförts till fonden. Stödettill vuxna med funktionshinder har uppgått till ca medanstöd till bam och ungdomar (med och utan funktionshinder, dock ejungdomsprojekt som beviljats genom Bam- och ) utgått med ca51 . Huvuddelen av stödet till personer medfunktionshinder har omfattat försöks- och utvecklingsarbete. Projektför ökat självbestämmande och oberoende har omfattat ca 12 miljoner kronor.Här ingår flera projekt med syfte att utveckla bra personlig assistans samtförsök med kooperativ verksamhet för personer med psykiska stömingar. För området datateknik och handikapp har stödbeviljats med ca . Stöd har bl.a. lämnats till försök medanvändning av datateknik för kommunikation, datorstöd i hemmet och särskilda"data-tek" som gör det möjligt för bam och ungdomar med omfattandefunk- tionshinder attkommunicera, reagera och agera men också leka med Prop. 1994/95:100 hjälpav dator. har haft en samordnande funktion och Bil. 6också fördelat en del av dessa medel då vissa projekt berört flera olika Bilaga 6.9 handikappgmpper. Projekt som rör kultur/fritid och handikappomfattar ca . Dessutom har ca fördelats till28 olika projekt inom området handikappidrott. Här återfinns många varierandeprojekt, både lokala och regionala. Handikapporganisationema har beviljats stöd medsammanlagt fill olika projekt med inriktning påinformation, utbildning och ökade kunskaper om olika handikapp. Projekten harframför aUt riktats till allmänhet och olika personalgmpper. Inom området allmänt utvecklings- och försöksarbetehar ca lämnats. Här återfinns ett stort antal projekt, blandannat med syfte att förbätfra samhällsstödet till funktionshindrade. har beviljats stöd för att pröva verksamhet med juridiskt stöd tillföreningar och medlemmar. Stöd till handikapporganisationemasrekreationsanläggningar samt viss kansliutmstning har beviljats med ca 8miljoner kronor. Funktionshindrade personer med invandrarbakgmndmöter ofta svårigheter när det gäller att fä tillgång till stöd och serviceoch bli delaktiga i samhället. Regeringen beslutade därför attunder en tvåårsperiod avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden.Medlen skall användas för att i första hand handikapp- ochinvandrarorganisationer skall ges möjlighet att utveckla samverkansmodelleroch pröva verksamhet för att öka möjlighetema för funktionshindrade invandrareatt bli delaktiga i samhälls- och föreningsgemenskap och därmed förbättra sinlivssituation. Regeringen har vidare uppmärksammat situationen förkvinnor med funktionshinder. beslutades därför att under budgetåren1994/95 och 1995/96 avsätta sammanlagt ur AUmänna arvsfondenför praktisk utvecklingsverksamhet, bl.a. för att finna metoder somunderlättar kvinnomas möjligheter att aktivt delta i politiskt, fackligt ochannat samhällsarbete. Till utvecklingsprojekt som rör bam och ungdom utanfunktionshinder har lämnats ca . Bland dessa projekt kansärskih nämnas försöksverksamhet med föreningars medverkan inom bamomsorgen idet mångkulturella samhället samt utvecklingsarbete av t.ex. Rädda bamen ochBRIS för bam som far illa. Regeringen beslutade att avsätta 7miljoner kronor till utvecklingsverksamhet i anslutning till FN:sintemationella familjeår. Regeringen kommer före januari månads utgång attlämna en fylligare redovisning för fördelningen av medel frånAllmänna arvsfonden under /94. Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor Prop-1994/95:100 och män bu. Liksomföregående år redovisas vissa uppgifter om fördelningen av ekonomiska resursermellan kvinnor och män. Föregående års redovisning (prop. 1993/94:147, bilaga2) var utökad med vissa specialbearbetningar och engångsundersökningar för attillustrera de ekonomiska resursema ur ett livscykelperspektiv. I denna bilagaredovisas huvudsakligen uppgifter för vuxna kvinnor och män. Genom den utredning (dir. 1994:102) som regeringenfilisatt om fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor ochmän kommer kunskapema på detta område att öka väsentligt. Syftet är bl.a. attytterligare utveckla den årliga statistikredovisningen. I föregående års bilaga medtogs uppgifter för 1991från SCB:s tidsanvändningsundersökning om hur dygnets under ennormal vardag används av kvinnor respektive män. Som framgick tillbringade mäni samtliga åldersgrupper en procentuellt större del av dygnet i betaltförvärvsarbete än kvinnor. Störst skillnad mellan kvinnor och män användtill förvärvsarbete återfinns i ålderskategorin (19 respektive 31procent av tiden). Skillnader i lön och inkomst kan påvisas med fleraolika mått. Till en del kan olikheter förklaras med skillnader i yrke,befattning, kvalifikationsnivå, arbetsmarknadserfarenhet, utbildning ochålder. Vissa av dessa faktorer kan dock vara statistiskt svåråtkomliga.Årsinkomstens storlek beror även på skillnader i arbetad tid ocharbetskraftsdeltagande. Enligt SCB:s undersökning (Am 66 ) avdehidsarbete arbetar av 1 776 000 anställda kvinnor och 10 procentav 1 691 000 anställda män deltid. De vanligaste orsaken till att kvinnorarbetar deltid är att de fortfarande bär huvudansvaret för arbetet med bam ochhem. En annan orsak är att det inte går att fä längre arbetstid hos nuvarandearbetsgivare. Män arbetar deltid i huvudsak för att de också studerar ellerför att de är sjukliga eller deltidspensionerade. Andelen deltidsarbetande harökat efter att ha minskat . I tabell 1 visas sambandet mellan lön och denformella skolmässiga utbildningsnivån för kvinnor och män i olika sektorer. Detgår däremot inte att utläsa sambandet mellan utbildning, ansvar ocharbetsuppgifter av tabellen. Uppgiftema avser samtliga anställda inom stat,kommuner och landsting, både LO-grupper och tjänstemän, medan för den privatasektom endast tjänstemän ingår. Antalet anställda omfattar såväl heltids-somdeltidsanställda. Månadslönen avser hehidsanställda. Tabell1 Månadslön för anställda inom olika sektorer med fördelning på utbildningsnivå . 1994/95:100 Bil. Kvinnors lön rel. Månadslön mäns, % Eflergymn < 3 år Eftergymn >= 3 är Eftergymn < 3 år Eftergymn >= 3 år Eftergymn < 3 år Eftergymn >= 3 är Eftergymn < 3 år Eftergymn >= 3 år Källa; SCB, Lönestatistiken När kvinnor och män efter avslutad utbildningbörjar arbeta, förefaller det som om män får större ekonomiskt utbyte av sinainvesteringar i utbildning än kvinnor. Inom samtliga kategorier har kvinnorlägre lön än män. Tabell 2 visar kvinnors lön i procent av mäns förhehids-anställda 1973-1993. Tabellen är illustrativ men svårtolkad dåmycket skett med näringsgrensstrukturen under de den omspänner. Detframgår nedan av läramas övergång från statligt till kommunalt reglerade lönerår 1991, liksom av en överfiyttning av ca 60 000 personer från landsting tillkommuner i samband med ÄDEL-reformen. Därtill har omfattande bolagiseringar avstatlig verksamhet medfört en övergång från statlig till privat sektor. Dessasektorsförskjutningar kan påverka lönerelationen. För industriarbetare som harliten lönespridning är skillnaden mellan kvinnors och mäns lön liten. Inomlandstingssektom och för privat anställda tjänstemän är det en större spännviddmellan löner för olika befattningar, vilket enligt tabellen ger utslag i enlägre relativ lön för kvinnor. Uppgiftema för privat sektor avser endastindustrin. Övriga delar av privat tjänstesektor, byggnadsindustri m.m. ingårinte. Tabell2 Kvinnornas lön i procent av männens lön , heltidsanställda 1994/95:100 Bil. 85(90) 87(84) ♦Lärarpersonal har fr.o.m. den Ijanuari 1991 kommunalt reglerade löner och redovisas bland primärkommunaltanställda. Siffroma inom parentes är fiktiva tal som visar procentsiffran förkvinnors löner om jämförelsegmppen varit densamma som tidigare är. Källa: SCB,lönestatistiken Den långsiktiga utvecklingen har gått mot ökadekonomisk jämställdhet mellan könen, bl.a. genom att kvinnors utbildning ochsysselsättning ökat och till följd av låglönesatsningar. Löneskillnademaminskade , men en viss ökning har därefter skett. Arbetsuppgiftemasspännvidd från mtinarbete till ledande arbete och dess betydelse för kvinnorsrelativa lön inom olika kollektiv framgår till viss del av tabell 3. Tabellenvisar att ju mindre mtinbetonat arbete, desto större skillnad mellanmedellöner. På nivåer med större lönespridning är antalet män betydligt störreän antalet kvinnor, vilket påverkar den sammanvägda lönerelationen. 21 1994/95. Tabell 3 Månadslön i o lika sektorer och ansvarsområden . Kvinnors lön rel. TCO/ - området TCO/ - området SKAF= TCO= TjänstemännensCentralorganisation SACO= Akademikers Antal anställda avser hel- och deltidsanställda.Månadslönen avser enbart heltidsanställda Källa: SCB, lönestatistiken Inom landstingssektom har kvinnor inomTCO/SACO-området en låg relativ lön beroende på den stora andelen män medförhållandevis hög lön, bl.a. läkare. Inom SKAF-området är lönespridningenliten och kvinnors relafiva lön blir av mäns. Skillnader mellan sektorema vad gäller verksamhet,yrkes-, ålders- och befattningsstmktur motiverar försiktighet då tolkningar ochjämförelser görs av genomsnittliga löner mellan sektorema. Verkligheten bakomsiffroma kan vara mycket varierad. Även utbildningens stmktur i de olikasektorema varierar som framgår av tabell 1. Liksom i tabellema ovan som avser lönenivån kanpåvisas en skillnad mellan kvinnors och mäns ekonomiska situation vad gällerarbetsinkomsten. Arbetsinkomsten omfattar fömtom lön även de transfereringarsom är knutna till arbetet och kompenserar för inkomstbortfall. Retroaktivautbetalningar faller på det år utbetalning sker. Inkomst av näringsverksamhetför företagare ingår i arbetsinkomstbegreppet. Lantbmkare och andra företagareingår emellertid inte i tabell 4. Uppgiftema är hämtade från SCB:s inkomstfördelningsundersökning. Arbetsinkomstens storiek påverkas av debasbreddningar som införts i samband med skattereformen. Inkomster som tidigarevar skattefria behandlas som heh eller delvis skattepliktiga inkomster fr.o.m.1991. Exempel är måltidssubventioner, traktamenten och bilersättningar. Begränsningari avdragsrätten infördes, kapital beskattas enhefiigt och reavinster beskattasfill sina nominella belopp. Tabell4 Arbetsinkomst för anställda utan företagarinkomst efter anställningens omfattning ochsocioekonomisk grupp år1992, tkr 1994/95:100 Bil. Arbetare o lägre tjänstemän Arbetsinkomstutgör summan av lön, företagarinkomst, sjukpenning, föräldrapenning ochdagpenning vid utbildning eller tjänstgöring inom totalförsvaret. 1 dennatabell medtas endast personer som saknar företagarinkomst. Den genomsnittliga arbetsinkomsten för heltids- ochhelårsanställda är nästan lika stor inom privat sektor respektive offentligsektor. För både kvinnor och män avviker den med högst från ovanståendegenomsnitt för helårs- och heltidsanställda. För att studera den ekonomiska situationen församtliga förvärvsarbetande får man övergå till det taxeringsmässiga begreppetsammanräknad förvärvsinkomst, vilket består av inkomst av tjänst och inkomstav näringsverksamhet. Inkomstens storlek påverkas av skillnader i arbetstid ocharbetskraftsdeltagande. Lantbmkare och andra företagare ingår. Inkomst avkapital ingår inte.