prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Dethistoriskt sett höga hushållssparandet anses ha medförtatt hushållen anpassat sina skuldstockar till en långsiktigt mer lämplig nivå.Skuldemas storlek i förhållande till den disponibla inkomsten är nu betydligtlägre än före kreditmarknadens avreglering i mitten av 1980-tolet. Ävenränteutgiftema i förhållande till inkomstema har kraftigt nedbringats. Hushållensdisponibla inkomster beräknas öka i tämligen begränsad tokt mellan 1995 och1998, se tobell 12.3. I scenariet med medelhög tillväxt ökar hushållens realainkomster med i genomsnitt knappt en procent , medan den vid högtillväxt ökar något men Vid låg tillväxt är den reala disponibelit\komsten år1998 ca högre än i festo priser. Det motsvarar en årligökning om . Tabell12.3 Hushållens ekonomi, årsgenomsnitt 1996-1998 1994/95:100 Bilaga1.1 Transfereringar från offentliga sektorn 2,6 -1.6 4,6 3,8 3,5 -2,4 5,1 4,0 1,9 -1,1 3,2 3,0 Andel av disponibel inkomst 1998,löpande priser. Anm. Deflatering med implicitprisindex för privat konsumtion.Källa: Finan.sdcpartementet. Att hushållens inkomster växer så pass långsamtrelativt BNP beror delvis på de budgetkonsoliderande åtgärder som vidtos underperioden. De sammantogna regeländringama beräknas reducera hushållens disponiblainkomster med , priser, . Dettomotsvarar en nedgång . Av hushållens inkomster ger lönerna ettpositivt bidrag till den reala förändringen. Transfereringama från denoffentliga sektom minskar som en följd av dels de regeländringar som genomförsunder perioden, dels av den lägre arbetslösheten. En sysselsättningsuppgång somfår till följd att arbetslösheten reduceras medför att löneinkomstema ökar samtidigtsom transfereringaraa från offentlig sektor minskar i omfettning. Nettoeffektenför hushållens del blir med en sådan utveckling mer begränsad än omproduktionsuppgången enbart skulle baseras på ökad produktivitet och höjdareallönen Förekomsten av sådana s.k. automatiska stobilisatorer är alltså enfektor som bidrar till att såväl dämpa hushållens inkomstutveckling underperioden som att förklara varför skillnadema i hushållens inkomstutveckling ärrelativt små mellan de tre scenariema. 1 samtliga scenarier fömtses hushållens sparkvot,dvs. hushållens nettosparande i förhållande till disponibel inkomst, reducerasfrån nivå, se diagram 12.1. Trots att en stigande andel avhushållsinkomsteraa konsumeras, medför den svaga inkomstutvecklingen att denprivato konsumtionen utvecklas förhållandevis dämpat i de alteraativautvecklings-banoraa. 1 altemativet med medelhög tillväxt beräknas denprivato konsumtionen öka med i genomsnitt under perioden1996-1998. Den fördelaktiga utvecklingen av arbetsmarknad och räntortillsanunans med ett successivt ökat förtroende för den ekonomiska utvecklingenmedför en sänkning av hushållens sparkvot frän 1995 till 1998. Diagram 12.1 Hushållens sparkvot 1980-1998 Nettosparandesom andel av disponibelinkomsten 1994/95:100Bilaga 1.1 19801982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 Källor: och . I scenariet med låg tillväxt är hushållensförväntningar om framtiden inte lika optimistiska, vilket leder till attsparkvoten endast sjunker till 1998. I detto altemativ växer privatkonsumtion . Ialteraativet med hög tillväxt räder det omvända förhållande motlåg-tillväxtscenariet. Förtroendet för den framtida utvecklingen är storkt ochbehovet att spara upplevs inte av hushållen som lika angeläget. Den privatokonsumtionen växer i genomsnitt och hushållens sparkvot uppgår 1998till . Denoffentliga konsumtionen antos minska fram isamtliga alteraativ. Besparingar inom den stotiiga konsumtionen medför envolymneddragning på . Den ansträngda fmansiella situationen inomkommuneraa och behovet av reserveringar inför framtida pensionsåtogandenmotiverar även här en återhållsam konsumtionsutveckling. Den kommunalakonsumtionen sjunker med mellan 0,5-1,i de olika altemativen. Diagram 12.2BNP-tillväxten och dess användning 1996-1998 Förändring i procent avBNP föregående år, priser 1994/95:100 Bilaga1.1 BNP llllllll Konsumtion IBBH Investeringar I I Nettoexport Importenoch exportnettot utvecklas olika Efterfråganpå importerade varor och tjänster är till stor del avhängig den totolaefterfrågan i ekonomin. Andra viktiga fektorer som påverkar importvolymen ärdels vamprisema på den inhemska produktionen i förhållande till importprisema,dels om det föreligger kapacitetsrestriktioner i produktionen. Denimportvägda efterfrågan, dvs. en sammanvägning av de olikaefterfrågekomponentema med avseende på deras genomsnittliga importinnehåll,skiljer sig påtogligt i de olika scenariema. I altemativet med medelhögtillväxt stiger den importvägda efterfrågan med . Importen avbearbetode varor bedöms växa snabbare, med i genomsnitt per år.Detto beror pä dels stigande relativpriser och resursutnyttjande, dels entilltogande specialisering i världshandeln. Exportnettots, dvs. export minusimport, bidrag till BNP-tillväxten avtor snabbt och är i det närmaste noll år1998. I altemativet med låg tillväxt stiger importen av bearbetode varorbetydligt långsammare, med i genomsnitt 1996-1998. Skillnaden motscenariet med medelhög tillväxt förklaras huvudsakligen av en lägre importvägdefterfrågan som växer med i genomsnitt per ån Exportnettot ärpositivt och håller uppe BNP-tillväxten ; som andel av BNPstobi-liseras exportnettot på . I scenariet med hög tillväxt stiger denimportvägda efterfrågan och importen av bearbetode varor med i genomsnitt ca 7resp. bidrag till BNP-tillväxten upphör 1997 och är negativtunder periodens sisto år. Nettot i utrikeshandeln feller som andel av BNP detvå sisto åren och uppgår 1998 till . Tabell 12.4 Försöijningsbatons med vissa nyckeltol,årsgenomsnitt 1996-1998 Prop.1994/95:100 Bilaga 1.1 Privat konsumtion Offentlig konsumtion 2,5 -0,8 11,0 1,2 -1,3 6,4 -0,2 Öppen arbetslöshet, nivå 1998 Total arbetslöshet, nivå 1998 'Förändring i procent av föregående års BNP. H procent avarbetskraften. Den totala arbetslösheten förbUr hög Utvecklingen på arbetsmarknaden skiljer sig mycketmärkbart mellan de olika scenariema. Det finns emellertid vissa gemensammadrag. För det försto når den totola arbetslösheten inte i något altemativ nedtill de nivåer som rådde under 1980-tolet. För det andra absorberas ungefärhälften av tillväxtdifferensen mellan altemativen i ett stigande utbud avarbetskraft. Den resterande delen av skillnadema i tillväxt resulterar i lägretotol arbetslöshet. Trots ett stigande arbetsutbud uppnås inte deförvärvsfrekvenser som gällde under senare delen av 1980-tolet. Detto är delvisen konsekvens av att en större andel av befolkningen befinner sig i reguljärutbildning. I altemativet med medelhög tillväxtberäknas den reguljära sysselsättningen öka med 194 000 personer . stiger det s.k. underliggande arbetsutbudet, dvs.summan av sysselsatto, öppet arbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder utonför arbetskraften, med 113 000 personer, se tobell 12.5. Dentotola arbetslösheten feller från 1995 av arbetskraften1998. 1994/95:100 Bilaga 1.1 I scenariet med låg tillväxt antos att såvälefterfrågan i ekonomin som arbetsmarknadens fimktionssätt begränsar tillväxten.Den reguljära sysselsättningen ökar med endast 89 000 personer under perioden1996-1998. Det underliggande utbudet stiger med 76 000 personer ochden totola arbetslösheten stobiliseras på år 1997-1998. I förhållandetill befolkningen i åldrama stiger det underliggande utbudetobetydligt från bottennivån 1994. Detto innebär en ökad utslagning av personerfrån arbetslivet, som den stmkturella totola arbetslösheten år 1998når nivåer kring av arbetskraften. I altemativet med hög tillväxt antos attförtroendet för ekonomin stiger snabbt, vilket bidrar till en hög efterfrågan,som arbetsmarknaden fungerar väl. Den reguljära sysselsättningenväxer med drygt 330 000 personen Det underliggande utbudet ökar med ca 190 000personer och den totola arbetslösheten feller till . Den snabbasysselsättningstillväxten bidrar således till att förhindra att arbetslöshetenpermanentos på höga nivåer Diagram12.3 Underliggande utbud och reguljär sysselsättning i förhällande till Prop. 1994/95:100 befolkningen 16-64 är enligt altemativet med medelhög tillväxt Bilaga 1.1 ---- 1--- - -1----- 1---- 1---- r Anm.: Detskuggade området utgörs av summan av öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärder i förhållande til! Den offentliga sektorns sparande förstärks gradvis De senaste årens ekonomiska tillbakagång har i hög gradförsvagat den offentliga sektoms finanser Vikande sysselsättning och produktionhar resulterat i minskade inkomster som utgiftema ökat till följd avväxande arbetslöshet. Krisen på finansmarknaden medförde också storakapitoltransfereringar till banksektom i början av 1990-tolet. År 1990uppvisade den offentliga sektom ett finansiellt överskott på 57 miljarder kr.På fyra år har detto överskott vänts till ett underskott på ,motsvarande av BNP. Är 1995 väntos den offentliga sektoms inkomster uppgå till60,av BNP. Utgiftskvoten, dvs. utgiftema i förhållande till BNP, beräknassamma år till , vilket medför ett finansiellt sparandeunderskott om av BNP. Förbättringen av det finansiella sparandet kantill störsto delen återföras på de beslutode och föreslagnabudgetförstärkningama. TabeU 12.6 Den offentliga sektoms finanser 1995-1998 1994/95:100 Bilaga1.1 Procent av BNP, löpande priser Medelhög tillväxt Hög tillväxt Skatter och avgifter Kapitalinkomster Övriga inkomster 386 131 122 479 -6,8 -7,1 0,9 -0,5 -4,8 -5,4 0,9 -0,3 -2,4 -3,2 0,8 0,0 -5,7 -6,2 0,9 -0,4 -3,5 -4,3 0,9 -0,1 -0,9 -1,8 0,8 0,1 -7,4 -7,6 0,9 -0,7 -6,3 -6,8 -0,5 -4,5 -5,1 0,9 -0,3 -4,1 -1,8 -3,1 -0,6 -4,7 -3,1 -1,1 Finansiellt sparande exkl. kapitalinkomster ochränteutgifter. Källor: och . För att sparandeunderskotten skall nedbringasvaraktigt krävs vid sidan av budgetförstärkningar också ekonomisk tillväxt.Ökad sysselsättning och höjda reallöner i näringslivet leder till ökadeskatteinkomster. En positiv ekonomisk utveckling möjliggör också en nedgång iarbetslösheten och dänned minskade offentliga utgifter förarbetslöshetsunderstöd och arbetsmarknadsåtgärder, se tobell 12.6. En annan faktor av stor betydelse för de offentligafinanseraa är ränteutvecklingen. Så länge underskotten består växer denoffentliga skulden och därmed räntekostnaderna. Ju större skuldsättning destostörre betydelse får en förändring i ränteläget. Den offentliga sektomsräntebärande skulder översteg de räntebärande tillgångama mednärmare 500 miljarder kn En förändring av den implicito räntenivån med enprocentenhet innebär att den årliga kostnaden för nettoskulden förändras medfem miljarder kr eller av BNP. Eftersom nettoskulden ökar åtminstoneinledningsvis i samtliga tre alteraativ, växer räntekänsligheten under periodenfram till 1998. Diagram 12.4 Offentliga sektoms brutto- och nettoskuld Andel av BNP, procdnt 120 1994/95:100 Bilaga1.1 -11I1I1I1I1I1II-1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 Källor: , Riksgåldskontoret ochFinansdepartementet. Tabell 12.7 Olika skuldmått i offentlig sektor 1995-1998 Miljarder Procent av BNP kr Medelhög tillväxt 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 Bruttoskuld 102,7 103,1 101,3 101,1 99,8 96,3 104,2 Nettoskuld 542 39,2 41,3 41,0 39,7 38,6 36,8 40,1 Konsoliderad bruttoskuld 1 397 90,9 92,0 90,4 89,9 88,8 85,5 92,8 Statsskuld 1 466 95,7 96,1 94,4 94,3 93,1 89,9 97,0 Nettoskuld 1 162 76,7 78,0 77,2 75,4 75,3 73,0 77,9 106,9 107,6 44,0 45,8 95,6 96,4 I tobell 12.7 och diagram 12.4 och 12.5 redovisasnågra av de skuldmått som bmkar användas i diskussioneraa kring den offentligasektoms finansen Där redovisas bl.a. det mått som används som ett av kriteriemaför deltogande i den monetära unionen inom EU, den offentliga sektoraskonsoliderade bmttoskuld. Med detto mått avses den offentliga sektorasbmttoskuld minskat med skulder och fordringar inom sektom, i huvudsak AP-fondensinnehav av stoLs- och kommunpapper Beräkningenav stotsskulden och dess utveckling diskuteras mer utförligt i appendix tilldetto kapitel. Diagram 12.5 Den konsoliderade offentliga sektomsbmttoskuld 1994/95:100 Bilaga1.1 av BNP, procent 1 >-""---. h---- 1I '1' 1------ 1-- 1-- <----- i -1---- 1--- r -I--- 1 T---- 1------- 1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 Källor: , ochFinansdepartementet. I altemativet med medelhög tillväxt förbättras deoffentliga finanseraa påtogligt. Sparandeunderskottet beräknas hareducerats till , vilket motsvarar av BNP. Särskilt attmärka är utvecklingen pä utgiftssidan. Utgiftskvoten, dvs. utgifteraa iförhållande till BNP, sjunker , från70,4 till , se diagram 12.6. Skattekvoten, dvs. de totolaskatte-intäkteraa i förhållande till BNP, ökar från 50,4 till 52,8 %.Förbättringen av de offentliga finanseraa kan helt återföras till stoten.Underskottet i stotens finansiella sparande reduceras från170 miljarder kr till . I kommunsektora sker också en vissförbättring medan sparandet i ATP-systemet däremot försvagas gradvis. Utvecklingen i altemativet med medelhög tillväxtinnebär att såväl den offentliga sektoms nettoskuld som stotsskulden minskarrelativt BNP , se tobell 12.7. TabeU 12.8 Stotens finanser 1995-1998 1994/95:100 a 1.1 Procent av BNP Medelhög tillväxt Skatter och avgifter Kapital inkomster Övriga Inkomster 163 165 113 162 9,5 8,3 7,3 9,8 9,0 7,1 8,1 9,5 8,3 5,2 7,5 9,1 9,2 7,6 8,4 9,6 -172 -91 -7,1 -5,4 0,9 -3,2 3,0 -6,2 -0,4 -4,3 -1,8 -7,6 -1,6 -6,8 -0,2 -5,1 1,6 'Finansiellt sparande exkl. kapitalinkomster ochränteutgifter. Källor: , ochFinansdepartementet. I scenariet med låg tillväxt minskar emellertidinte stotsskuldkvoten . motsvarar den av BNP.Underskottet i den offentliga sektoras finansiella sparande beräknas uppgå till4,av BNP . Den svagare ekonomiska utvecklingen medför att skatteinkomsteraautvecklas betydligt långsammare än i scenariet med medelhög tillväxt. Fortsatthög arbetslöshet bidrar också till att nedgången i utgiftskvoten inte blir likapåtoglig. Liksom i alteraativet med medelhög tillväxt är detframför allt stotens finanser som förbättras. Kommunsektom fortsätter attuppvisa ett negativt finansiellt sparande . I kalkylema harantogits att det lägre arbetskraftsutbudet i detto altemativ medför ett störretryck på utbetolning av socialbidrag från den kommunala sektom. Försvagningeni ATP-systemet är av ungefar samma omfattning som i alteraativet med medelhögtillväxt. Lönesumman utvecklas svagare i detto lågtillväxts-scenario, vilketmedför lägre inkomster av arbetsgivaravgifter till fonden, men ränteläget ärdäremot något högre. De stora finansiella tillgångaraa ger då en relativt setthögre avkastning. Diagram12.6 Offentliga sektoms inkomster och utgifter Andelav BNP, procent 80 1994/95:100 Bilaga1.1 19701973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 1997 Källor: och . I scenariet med hög tillväxt förbättras denoffentliga sektoras finanser i snabbare takt. Underskottet i den offentligasektoras finansiella sparande motsvarar av BNP. Detto leder tillatt nettoskuldkvoten sjunker med mellan 1997 och1998. Diagram 12.7 Finansiellt sparande offentlig sektor1980-1998 Andel av BNP, procent 8 ------------ -]1I1III1I1I1I1-|-1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 och . De tre scenarierna skiljer sig också ät vad gällerutvecklingen av företogens finansiella sparande. Den kraftigainvesteringsuppgången i alternativet med hög tillväxt leder till en påtoglignedgång ärs mycket stora sparandeöverskott. I alternativen med lågoch medelhög tillväxt blir nedgången mer begränsad, se tobell 12.9.1 samtligaalteraativ har antogits att såväl utdelningar som inbetolningar av direkt skatttill stoten ökar som andel av företogens driftsöverskott. Dessa andelar liggerdock betydligt under de nivåer som rådde i slutet av 1980- och början av1990-tolen. 1994/95:100 Bilaga 1.1 Tabell 12.9 Totolt sparande 1995-1998 Procent av BNP Medelhög tillväxt Offentlig sektor Privat sektor: -6,8 -4,8 7,7 3,9 3,8 -2,4 5,1 3,3 1.9 -5,7 8,9 3,6 5,3 -3,5 5,4 3,4 2,0 -0,9 1,9 2,6 -0,7 -7,4 10,7 4,0 6,7 -6,3 9,2 4,2 5,0 -4,5 7,5 3,8 Källor: och . Detsamlade finansiella sparandet bytesbalansen har förstärkts,se diagram 12.8. Ar 1995 väntos bytesbalansen uppvisa överskott motsvarande 1,av BNP. Även framöver kommer bytesbalansen att uppvisaöverskott. Detto är bl.a. en konsekvens av ett lågt bostodsbyggande. Under åren1996-1998 minskar bytesbalansen något i altemativet med medelhög tillväxt,beroende på ett tämligen stobilt exportnetto. Vid en lägre tillväxt består dethöga överskottet, vilket är ett uttryck för en jämförelsevis svag investeringsutveckling.I altemativet med hög tillväxt minskar emellertid bytesbalansöverskottet, setobell 12.9. Skillnaden mot altemativen med lägre tillväxt är i huvudsak ettsämre exportnetto. 1 termer av sparande, är det den privato sektoms finansiellasparande som är lägre. Det gäller framför allt företogen men i viss mån ocksåhushållen. Diagram 12.8 Totolt sparande 1980-1998 Aixlel av BNP 15- Prop.1994/95:100 Bilaga 1.1 -lOt -15 Ofientlig sektor Privat sektor Bytesbalansen -i1iI11Ii I I -i11I11II1[- 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 1997 Källor: och . Appendix till kapitel 12 Prop. Bilaga 1.1 Beräkning av statsskuldutvecklingen Syftetmed detto appendix är att kortfättot redogöra för metodologin bakomFinansdepartementets stotsskuldberäkningar och att visa hur dessa kanöversättas till en enkel skuldekvation. metod att beräknastotsskuldutvecklingen kan grovt beskrivas på följande sätt: Den s.k.FIMO-modellen beräknar utvecklingen av stotens primärsaldo. Primärsaldottillsanunans med de ränte- och växelkursfömtsättningar som ligger till gmnd förde medelfristiga scenariema är ingångsdato i kalkyler förbestämning av stotens ränteutgifter och ränteinkomster. Dessa kalkyler beaktoratt stotsskulden är sammansatt av en mängd olika finansiella instmment medvarierande löptider och att endast en mindre del omsätts till gällandemarknadsräntor omvärderar också utlandsskulden i enlighet medantogna valutokursen Utöver räntenettot har stoten ocksåkapitolinkomster som inte motsvaras av underliggande räntebärande tillgångarDessa kapitolinkomster utgörs bland annat av driftsöverskott, inleveranser frånde affärsdrivande verken och samt aktieutdelningar.Kapitolutgiftsnettot är således summan av stotens ränteinkomster, ränteutgifteroch övriga kapitolinkomster Skuldutvecklingen påverkas också av värdeförändringari stotens finansiella tillgångar och i utlandsskulden. En ökning istotsskulden kan exempelvis bero på att ökar sinutlåning, vilket i sin tur också ökar stotens fordringar. Utförsäljning avstotiiga företog minskar å andra sidan såväl tillgångssidan som stotsskulden. Med kunskap om den ingående skulden, primärsaldot,marknadsräntor och valutokurser, allt för ett givet år, ger Riksgäldskontoretskalkyler ränteinkomster, ränteutgifter och värdeförändringar i utlandsskulden.Storleken på de övriga kapitolinkomstema och skulddispositioner bestäms utonförRiksgäldskontorets kalkylram. Den utgående skulden kan nu räknas ut. På dettosätt kan således stotsskulden tos fram . En sammanfattning avresultoten från skuldberäkningama i alteraativet med medelhög tillväxt ges avtobell A 12.1. 16 1994/95. Tabell A12.1 Stotsskuldoch bidrag till dess utveckling vid medelhög tillväxt Miljarder kronor, löpandepriser 1994/95:100 Bilaga1.1 Källor:Riksgäldskontoret, och . 1 tobellen kan det exempelvis utläsas att deningående stotsskulden var Skulden ökar medprimämnderskottet () och ränteutgifter ().Kapitol- och ränteinkomster minskar dock skuldökningen med Dessutomledde förändringar i stotens finansiella tillgångar och i utlandsskulden värdeminskning (-) i den utgående skulden. skuldekvationen visar att utvecklingen av skuldkvoten bestäms avprimämnderskottet som andel av BNP, tillväxten och den implicito ränton påstotsskulden. Skuldekvationen kan skrivas på följande sätt: b(0= p(l+r/2) + (l+r)b(t-l)/[Y(t)/Y(t-l)]. Här är b(t) lika med skuldkvoten i slutet av åretoch p är primämnder-skottskvoten'. Skuldkvoten växer långsammare desto snabbare(den nominella) tillväxten är [Y(t)/Y(t-1)]. En stor primämnderskottskvoteller en hög implicitränto (r) gör att skuldkvoten växer snabbare. I tobell A12.2 beskrivs utvecklingen av stotsskuldkvoten av primämnderskottskvoten,implicitränton, den initiala skuldkvoten och den nominella tillväxtlkktom.Exempelvis så var den ingående skuldkvoten 1994 lika med 0,785. För att erhålladen utgående skuldkvoten 1994 måste den ingående skuldkvoten multipliceras med1 plus implicitränton (1 -1-0,035) och divideras med den nominellatillväxtfaktom (1,044). Därtill skall också primämnderskottskvoten (0,082)adderas. Tabell A12.2 Skuldkvotens utveckling vid medelhögtillväxt -0,009 -0,031 1994/95:100 Bilaga1.1 'Beräknat som [p-(-(l/r)] Beräknat som y(t)/y(t-l) Källor: , ochFinansdepartementet. Det är viktigt att notera att implicitränton inteendast påverkas av stotens räntutgifter uton också av ränte- och kapitolinkomster,värdeförändringar i utlandsskulden samt utvecklingen av tillgångssidan istotens balansräkning. Kopplingen mellan de aktuella svenska marknadsräntomaoch stotsskuldens implicitränto kan därför vara svag. Exempelvisberäknas utgiftsräntoma till , vilket ger en(ränteutgifts)implicitränto på . Derma implicitränto beror i sin tursåväl på räntevillkoren på den del av den ingående skuldstocken som inte haromsatts som på räntevillkoren för nyupplåningen under 1994.Eftersom ungefär en tredjedel av stotsskulden är finansierad i utlandet bestämsränteutgiftema i ganska stor utsträckning av utländska räntesatser och deaktuella valutokursema. Omutvecklingen av stotsskuldkvoten räknas ut med hjälp av skuldekvationen blirimplicitränton 1994 , vilket är betydligt lägre än . Dettoberor på att de övriga skuldpåverkande komponenteraa i tobell A12.1 år 1994verkar neddragande på implicitränton. Det bör dock påpekas att impliciträntoninte är ett meningsfullt mått på stotsskuldens kostnad. Impliciträntons endatolkning är att den beskriver den ingående stotsskuldens tillväxt (exklusive primämnderskott). Eftersom ränteflödena uppkommer under loppet av ärdet naturligt att relatera det totala räntenettot (inklusive värde- ochtillgångsförändringar) till den Ingående skulden plus halva primärundcrskottct.Av detta skäl tillkommer termen (pr/2) i skuldekvationen. Det vill säga,101/[1131-l-(122/2)). 1994/95: lOO 1.2Den svenska ekonomin i ettmedelfristigt perspektiv 13 3.1Export och import 32 8Hushällens ekonomi och privatkonsumtion 66 8.2Privat konsumtion och sparande 68 10.1Den konsoliderade offentligasektom 82 10.2Stoten inklusive sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringama 88 10.4Den kommunala sektom 90 11.1Den interaationella ränte-ochvalutoutvecklingen 93 11.2Den svenska ränte-ochvalutoutvecklingen 95 11.3Börsutvecklingen i ochinteraationellt 97 12Medelfristiga scenarier 103 Prop. 12.1Inledning och fömtsättningar 103 Bilaga 1.1 12.2Utvecklingen fram 105 Appendix 122 1994/95: lOO 1.1Effekter av basårsbytet påtillväxtprognosen 4 1.3Löner och priser 6 1.6Öppen arbetslöshet,sysselsättning och arbetskraft samt korrigerat för arbetsmarknadspolitiskaåtgärders direkto inverkan 12 2.1Bmttonationalproduktensutveckling i vissa 22 2.2Konsumentpriser ocharbetslöshet i vissa 23 2.3Uppfyllandet av konvergenskriterieraa1994 24 3.1 Exportmarknadstillväxt,relativa priser, marknadsandelar ochexport av bearbetode varor 33 3.2Importvägd efterfrågan päbearbetode varor 35 3.3Export och import av varor 36 4.2Nyckeltol för industrin 40 4.3Industrins rörliga kostnader,produktpriser, marginaler perproducerad enhet samt bmttoöverskottsandel 44 5.2Produktion och sysselsättning itimmar 52 5.3Relativ arbetslöshet i olikaåldrar 54 5.4Antol personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder 5.5Öppen arbetslöshet,sysselsättning och arbetskraft samt korrigerat för arbetsmarknadspolitiskaåtgärders direkto inverkan 55 8.1Hushållssektoms disponiblainkomster, konsumtion och sparande 66 9.4Bostodsinvesteringar 79 Prop. 9.5Lagervolymförändringar 80 Bilaga 1.1 10.1Den offentliga sektorasinkomster och utgifter 84 10.2Skatter och avgifter 84