prop · GH0348 · 1994-01-01 00:00:00 — Om vissa av de kommunala företagen kommer att jämställas med myndigheter när det gäller företagens handlingar, bör de kommunala företagen inordnas i arkivlagens regelsystem. Härigenom jämställs kraven på de kommunala företagen med vad som gäller vissa enskilda organ som finns upptagna i bilagan till sekretesslagen. Till viss del är arkivbildningen inom den enskilda sektorn författningsmässigt reglerad. Flera lagar innehåller bestämmelser om bevarande av handlingar. Med hänsyn till statens eller tredje mans behov av insyn och kontroll förekommer skyldighet för enskilda att bevara visst material. I bokföringslagen (1976:125) finns föreskrifter om bl.a. arkiveringsskyldighet. Dessa bestämmelser fyller delvis andra syften än arkivlagens. Enligt bokföringslagen skall allt räkenskapsmaterial bevaras i ordnat skick och på betryggande sätt under från utgången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades. Detsamma gäller avtal och andra handlingar av särskild betydelse för att belysa rörelsens ekonomiska förhållanden. Dessa regler tar främst sikte på handlingar av ekonomisk karaktär som t.ex. bokföring och bokslut samt dokument i vissa tillståndspliktiga verksamheter. De flesta företag torde för att kunna ha kontroll över sin verksamhet och för att kunna leva upp till lagens krav på bevarande som finns , på något sätt ha sina handlingar ordnade och bevarade. Arkivlagen lägger fast vissa minikrav på arkivhanteringen, vilka inte bör bli särskilt betungande för företagen. Regeringen anser inte att finansieringsprincipen är tillämpbar i detta fall. Det bör vara den kommunala arkivmyndighetens uppgift att utöva tillsynen enligt arkivlagen även över de kommunala företagen. Före- tagen och den kommunala arkivmyndigheten bör med arkivlagen och fullmäktiges arkivreglemente som grund i samråd kunna fastställa vilka handlingar som skall vara arkivhandlingar. I detta sammanhang bör noteras att begreppet allmän handling innefattar mer än den typ av handlingar som anges i t.ex. bokföringslagen. Till allmän handling räknas även t.ex. korrespondens som inte har anknytning till bokföringen. I praktiken torde företagens arkiv rent faktiskt inte komma att innehålla så mycket mer än vad bokföringslagen redan föreskriver. Enligt kan fullmäktige i det kommunala arkivreglementet föreskriva om reglementets tillämpning på de kommunala företagen (cirkulär 1991:150). I de fall flera kommuner eller landsting eller en kommun och ett landsting samverkar i ett företag, är det enligt regeringens mening en lämplig ordning att kommunerna och landstingen kommer överens om vilken kommuns eller vilket landstings arkivmyndighet som skall fullgöra tillsynsuppgiften enligt arkivlagen. Att handlingar, som en kommun med viss rätt kan anse som "sina" arkivhandlingar, därigenom frånhänds kommunen och hamnar i en annan kommuns vård har i sam- manhanget ingen betydelse eftersom handlingsoffentligheten och sekretessen följer arkivhandlingen och inte är knuten till kommunens område. Kommunallagen kan inte heller anses lägga hinder i vägen för en sådan ordning. De förslag som regeringen lägger fram innebär ett krav på företagen att i enlighet med 6 § andra punkten arkivlagen upprätta dels en arkivbeskrivning, dels en systematisk arkivförteckning. Arkivbeskrivningen syftar till att ge utomstående en överblick över vad som kan finnas att hämta i företagens arkiv och hur detta arkiv i huvudsak är organiserat (jfr prop. 1989/90:72 s. 73). Den systematiska arkivförteckningen är en inventarieförteckning över arkivet och redovisar det totala arkivbeståndet oavsett medium och förvaringsplats. Dess främsta uppgift är att utgöra ett direkt praktiskt och detaljerat sökmedel i arkivet såväl för företagets personal som för allmänheten. Den närmare utformningen av beskrivningen och förteckning bör som regel kunna meddelas av kommunerna och landstingen själva. Regeringen anser det vara rimligt att företagen ges att upprätta arkivbeskrivningar och förteckningar och föreslår därför en fyraårig övergångtid. En fråga som inte tas upp i detta lagstiftningsärende är hur man skall se på arkivhanteringen vid privatisering av verksamhet och vad som skall hända med de allmänna handlingar som behövs i den nya privata verksamheten. Den frågan bereds inom . 14 Följdändringar i kommunalförbundslagen Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget kommenteras inte särskilt av någon remissinstans. Skälen för regeringens förslag: Som en följd av att den nya kommu- nallagen antogs av krävdes en rad följdändringar i de lagar som då innehöll hänvisningar till föreskrifter kommunallag (1977:179). Ändringar gjordes bl.a. i kommunalförbundslagen (1985:894). I 2 kap. 3 § kommunalförbundslagen regleras bl.a. kommunallagens tillämpning på kommunalförbund med fullmäktige, styrelse och andra nämnder. Detta sker genom en hänvisning till vissa bestämmelser i kommunallagen, bl.a till 3 kap. 16-18 §§ om de kommunala företagen. Någon motsvarande hänvisning gjordes inte i 3 kap. 5 § om kommunal- förbund med förbundsdirektion. Regeringen anser att de båda formerna av kommunalförbund skall vara jämställda i detta avseende. Kommunalförbundslagen bör därför kompletteras. 1 kap. 9 § På förslag av Lagrådet har de föreslagna reglerna om handlingsoffentlighet och sekretess tagits in i en ny paragraf i 1 kap. sekretesslagen efter 8 §. Paragrafen föreslås bli betecknad 9 §, vilket får till följd att nuvarande 9-12 §§ betecknas 10-13 §§. Genom den nya paragrafen skall reglerna i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet gälla också handlingar hos vissa kommunala företag. Vidare jämställs sådana företag med myndigheter vid tillämpningen av sekretesslagen. De företag som avses är således enligt första stycket aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar samt stiftelser i vilka de kommunala företrädarna har ett rättsligt bestämmande inflytande. I andra stycket finns en definition av vad som avses med rättsligt bestämmande inflytande i de olika associationsformerna (jfr avsnitt 4). För att de kommunala företagen skall lyda under bestämmelsen krävs enligt andra stycket att kommuner, landsting eller kommu- nalförbund var för sig eller gemensamt eller genom ett kommunalt företag har ett rättsligt bestämmande inflytande i dessa. Ägande via kommunala företag eller deras dotterföretag faller alltså in i sekretesslagens reglering. För att komma till rätta med de problem som kan uppstå vid en sådan förändring i ägarstrukturen som för med sig att företaget faller utanför den föreslagna regleringen införs, i ett tredje stycke, en bestämmelse som gör det möjligt för företaget att under myndighetsansvar, efter medgivande av kommunen eller , för viss bestämd tid behålla vården av de handlingar som skall anses som allmänna men som övergångsvis behövs i verksamheten. Syftet med kravet på viss bestämd tid är att en omprövning skall ske av behovet av att låta handlingarna ligga kvar. I ett fjärde stycke klargörs att även företag som ägs m.m. av kommunalförbund omfattas av det föreslagna offentlighetssystemet. 1 kap. 12 § I den allmänna motiveringen (avsnitt 11) har närmare redogjorts för den tystnadsplikt som en revisor har enligt aktiebolagslagen och lagen om ekonomiska föreningar. För att klargöra att denna tystnadsplikt gäller utöver de materiella sekretessreglerna som finns i sekretesslagen, har paragrafen kompletterats med en erinran om att det finns särskilda bestämmelser om tystnadsplikt för revisorer. Härutöver finns också särskilda sekretessbestämmelser för auktoriserade och godkända revisorer i förordningen (1973:221) om auktorisation och godkännande av revisorer. Dessa bestämmelser gäller emellertid inte i det allmännas verksamhet, där i stället sekretesslagen skall tilllämpas. Revisorsförordningens sekretessbestämmelser kommer därigenom att sakna betydelse i nu aktuella fall. 6 kap. 2 § I paragrafen regleras bl.a. den s.k upphandlingssekretessen. Det är det allmännas ekonomiska intressen som skyddas. Sekretessen gäller för uppgifter som hänför sig till ärenden om förvärv, överlåtelse, upplåtelse eller användning av egendom, tjänst eller annan nyttighet. Med det allmänna avses såväl myndigheter som de organ som avses i 1 kap. 8 §. I och med att de kommunala företagen tas med i en ny 9 § kommer även dessa att i sekretesslagen bli att betrakta som en del av det allmänna. Sekretesskyddet gäller både hos myndigheter och, genom bestämmelserna i 1 kap. 8 och 9 §§, vissa privaträttsliga organ, bl.a. de kommunala företagen. I paragrafens andra stycke anges den maximala sekretesstiden för uppgifter i handlingar som anger villkoren i slutna affärsavtal. Den är antingen eller . Den längre sekretesstiden gäller hos statliga affärsverk och . Samma sekretesstid skall genom förslaget gälla i affärs- verksamhet. Genom ändringen jämställs skyddet för avtalsvillkor i affärsavtal som sluts i affärsverksamhet med vad som gäller för motsvarande avtal hos statliga affärsverk. Genom införandet av 1 kap. 9 § kom mer den längre sekretesstiden att gälla såväl hos kommunala myndigheter som hos kommunala företag i deras affärsverksamhet. Vad som avses med affärsverksamhet har närmare behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 7). Den kortare sekretesstiden kommer att gälla för avtal som sluts hos kommunala myndigheter och företag i verksamhet som inte kan betecknas som affärsverksamhet. Den närmare gränsdragningen mellan vad som är att betrakta som affärsverksamhet och annan verk- samhet får ytterst överlämnas åt rättstillämpningen. 7 kap. 25 § Förslaget har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 8). Genom ett nytt andra stycket ges sekretesskydd för uppgifter om personliga förhållanden för enskilda i verksamhet som avser uthyrning av bostadslägenheter. Enligt förarbetena till sekretesslagen måste vanligt språkbruk få bestämma vad som menas med personliga förhållanden. Uttrycket kan avse så vitt skilda förhållanden som t.ex. en persons adress eller yttringar av ett psykiskt sjukdomstillstånd. Hit hör också uppgifter om en persons ekonomi (prop. 1979/80:2 Del A s. 84). Personliga förhållanden kan bara hänföra sig till fysiska personer. Sekretess skall enligt förslaget gälla för sådana uppgifter, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs, dvs. med ett rakt skaderekvisit. I sekretesslagen finns ingen definition av begreppet "närstående" eftersom uppfattningen om vad som förstås med detta begrepp skiftar från tid till annan. Faktiskt släktskap behöver emellertid inte föreligga. Skulle det t.ex. bedömas vara till men för en person att en uppgift om den med vilken han sammanbor lämnas ut, torde uppgiften vara sekretesskyddad. Det är också klart att som närstående räknas endast den som är personligt närstående och alltså inte den som t.ex. enligt 4 kap. 3 § andra stycket konkurslagen (1987:672) är att anse som närstående till näringsidkare eller juridisk person (m.fl., Sekretesslagen, tredje upplagan, s. 43 f., se också prop. 1979/80:2 Del A s. 168, 459, 493). 8 kap. 10 § Förslaget har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 9). I paragrafen skyddas enskilda motparters ekonomiska intressen. Ändringen innebär att sekretesstiden för uppgifter i handlingar som anger villkoren i slutna avtal förlängs från två till i affärsverksamhet (jfr den föreslagna ändringen i 6 kap. 2 § andra stycket). 15 kap. 7 § Förslaget har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 6). Ändringen innebär i sak att förvaltningslagen regler om överklagande i de aktuella fallen skall tillämpas också på beslut som har fattats av sådana kommunala företag som omfattas av sekretesslagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . När nu syftet är att offentlighetsprincipen skall gälla fullt ut i de kommunala företagen kan företagen behöva för att lägga om sina rutiner och utbilda sin personal. Med den föreslagna tidpunkten för ikraftträdande ges företagen en rimlig tid att vidta sådana förberedelser. Enligt denna punkt skall de nya föreskrifterna tillämpas först i fråga om vissa aktiebolag och ekonomiska föreningar. Det gäller aktiebolag där kommuner och lands- ting, var för sig eller gemensamt, äger mindre än två tredjedelar av aktierna eller mindre än två tredjedelar av röstetalet. Gränsen två tredjedelar har valts av hänsyn till minoritetsintressena i aktiebolaget. Ett ägande om två tredjedelar ger normalt en möjlighet att oberoende av minoriteten ändra bolagsordningen. Det gäller också ekonomiska föreningar där samtliga medlemmar inte utgörs av kommuner eller landsting. Genom en övergångstid till får framför allt de privata intressenterna i företagen en rimlig tid att se över sitt innehav eller medlemskap och eventuellt avveckla detsamma. Samma möjlighet ges åt kommuner och landsting att se över sina engagemang i företagen. I punkten klargörs att föreskrifterna i 15 kap. 7 § sekretesslagen, om överklagande av beslut att inte lämna ut en handling eller att lämna ut uppgifter med förbehåll bara skall tillämpas om ett sådant beslut fattas efter respektive ikraftträdande enligt punkterna 1 respektive 2. 3 kap 16 § I paragrafen införs ett nytt tredje stycke. Syftet är att upplysa om att handlingsoffentligheten för vissa företag regleras i 1 kap. 9 § sekretesslagen. 3 kap. 17 § Ändringarna i första stycket innebär, med undantag av att punkten fyra utgår, inga förändringar i sak. Syftet är endast att undanröja vissa oklarheter i styckets nuvarande lydelse som har föranlett en del tolkningsproblem. Det sker genom att orden "bestämmer ensam" byts ut mot "innehar samtliga aktier" samt genom att i andra punkten ange att fullmäktige skall utse samtliga styrelseledamöter. Första stycket punkten fyra utgår som en konsekvens av att handlingsoffentligheten i de företag som anges i paragrafen är beroende av fullmäktiges beslut utan fortsättningsvis följer av sekretesslagen. 3 kap. 18 § I paragrafen regleras de delägda företagen. Ett nytt tredje stycke tillförs paragrafen. Ändringen föranleds av att den nuvarande punkten fyra i 17 § upphävs. I det nya tredje stycket anges att fullmäktige, i de delägda företag som inte skall jämställas med myndighet i sekretesslagen, skall verka för att allmänheten skall ha rätt att ta del av handlingarna i företaget enligt grunderna för allmänna handlingars offentlighet i 2 kap. tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen. När det kommunala ägandet eller motsvarande är så begränsat att det inte kan anses medföra bestämmande inflytande är det inte rimligt att ställa upp krav på att fullmäktige skall "se till" att offentlighetsprincipen tillämpas i företaget. Fullmäktige kan i dessa fall bara verka för öppenhet. Ikraftträdandet av de föreslagna ändringarna har anpassats till ikraftträdandet av de föreslagna ändringar i sekretesslagen. 2 a § Paragrafen är ny och anger att arkivlagens tillämpningsområde även omfattar de kommunala företag som avses i 1 kap. 9 § sekretesslagen. Ändringarna i paragrafens andra stycke är en följd av att nya beteckningar på landstingens organ införts genom den nya kommunallagen (1991:900). används begreppet för det högsta beslutande organet och för det verkställande organet. Begreppet landsting är enbart ett geografiskt begrepp. Enligt 7 § arkivlagen skall arkivmyndigheterna se till att myndigheterna fullgör sina skyldigheter enligt 3-6 §§ arkivlagen. Enligt det föreslagna nya tredje stycket skall den kommunala arkivmyndigheten även vara tillsynsmyndighet över de kommunala företag som anges i 1 kap. 9 § sekretesslagen. Vid samverkan mellan flera kommuner i ett sådant företag måste kommunerna komma överens om vilken kommuns arkivmyndighet som skall utöva tillsynen. Detta framgår av sista meningen i det föreslagna nya tredje stycket. Ändringarna innebär inga nyheter i sak utan utgör en anpassning till de nya beteckningarna för landstingskommunala organ som skett genom den nya kommunallagen, (se specialmotiveringen till 8 §). Ändringarna föreslås träda i kraft . Enligt denna punkt skall de nya föreskrifterna i arkivlagen tillämpas först i fråga om vissa aktiebolag och ekonomiska föreningar. Det gäller sådana aktiebolag i vilka kommuner eller landsting själva eller gemensamt innehar mindre än två tredjedelar av aktierna eller mindre än två tredjedelar av de med aktierna förenade rösterna och sådana ekonomiska föreningar i vilka det också finns andra medlemmar än kommuner eller landsting. Ikraftträdandet har härigenom anpassats till ikraftträdandet av de föreslagna ändringarna i sekretesslagen. Genom en övergångstid till får företagen en rimlig tid att upprätta arkivbeskrivningar och förteckningar. För de företag som först skall tillämpa arkivlagens bestämmelser kommer att gälla lika lång övergångstid. De skall ha upprättat arkivförteckningar och arkivbeskrivningar senast vid utgången av . 3 kap. 5 § Ändringen innebär att paragrafen kompletteras med en hänvisning till kommunallagens bestämmelser i 3 kap. 16-18 §§ om kommunala företag, så att det klart framgår att bestämmelserna även skall tillämpas av kommunalförbund med direktion. Ordet "bestämmelserna" byts ut mot "föreskrifterna" för att uppnå en språklig samstämmighet med lydelsen av 2 kap. 3 §. Lagändringarna föreslås träda i kraft . HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD HUVUD Efter remiss av delbetänkande (SOU 1992:134) Handlingsoffentlighet hos kommunala företag har yttrande avgetts av ombudsmän () Justitiekanslern () Hovrätten för Kammarrätten i Kammarrätten i Datainspektionen vid fakulteten vid i i i kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun i i i i i () Akademikers () i (LO) () () Sveriges Bostadsrättsföreningars kommunaljuridiska förening lagförslag 1 Förslag till Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 8 och 11 §§, 6 kap. 2 §, 7 kap. 25 § samt 8 kap. 10 § sekretesslagen (1980:100)[4] skall ha följande lydelse. MULTI 2 Nuvarande lydelse **FOOTNOTES** [4] Lagen omtryckt 1992:1474. 1 kap. 8 § Vid tillämpningen av denna lag skall med myndighet jämställas , kyrkomötet och beslutande församling. MULTI 2 Vad som föreskrivs i tryckfrihetsför- ordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet skall i tillämpliga delar gälla också handlingar hos de organ som anges i bilagan till denna lag, i den mån handlingarna hör till den verksamhet som nämns där. De i bilagan angivna organen skall vid tillämpningen av denna lag jämställas med myndighet. Vad som föreskrivs i tryckfrihetsför- ordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet skall i tillämpliga delar gälla också handlingar hos de organ som anges i bilagan till denna lag, i den mån handlingarna hör till den verksamhet som nämns där. De i bilagan angivna organ- en skall vid tillämpningen av denna lag jämställas med myndighet. Vad som har sagts skall gälla också bolag och ekonomiska föreningar och stiftelser i vilka kommuner eller landsting utövar ett bestämmande inflytande, själva eller gemensamt eller också gemensamt med eller genom en eller flera sådana juridiska personer som har nämnts. Bestämmelserna i andra stycket tredje meningen gäller också för handlingar som efter medgivande av kommunen eller lands- tinget för viss bestämd tid förvaras hos den juridiska per- sonen efter det att kommunen eller lands- tinget slutat ha det MULTI HUVUD MULTI 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse MULTI MULTI 2 bestämmande inflytandet. Be- stämmelserna utgör inte hinder för styrelseledamot, verk- ställande direktör eller revisor att fullgöra den uppgifts- skyldighet som de i lag ålagts mot bolags- stämma eller föreningsstämma. 11 § MULTI 2 I fråga om tystnadsplikt beträf- fande företagshemligheter finns bestämmelser som är tillämpliga utöver föreskrifterna om sekretess i denna lag. I fråga om tystnadsplikt beträf- fande företagshemligheter och tystnadsplikt för revisorer finns bestämmelser som är tillämpliga utöver föreskrifterna om sekretess i denna lag. 6 kap. 2 § Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till ärende angående förvärv, överlåtelse, upplåtelse eller användning av egendom, tjänst eller annan nyttighet, om det kan antas att det allmänna lider skada om uppgiften röjs. Vad som har sagts om tjänst avser dock inte arbete som för myndighets behov utförs av dess egen eller annan myndighets personal. Angår ärendet upphandling eller angår det försäljning av lös egendom för det allmännas räkning, får uppgift som rör anbud inte i något fall lämnas till annan än den som har avgett anbudet förrän alla anbuden offentliggörs eller avtal har slutits eller ärendet annars har slutförts. MULTI 2 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Beträffande handling som anger villkoren i slutet avtal gäller sekretessen dock längst till dess , eller hos statliga affärsverk och , har förflutit från det avtalet slöts. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Beträffande handling som anger villkoren i slutet avtal gäller sekre- tessen dock längst till dess , eller hos statliga affärsverk och För- svarets materielverk samt i affärsverksamhet , har förflutit från det avtalet slöts. MULTI HUVUD MULTI 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse MULTI 7 kap. 25 § Sekretess gäller i ärende om bostadsförmedling för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider betydande men om uppgiften röjs. Motsvarande sekretess gäller i ärende om bostadsbidrag eller bostadsanpassningsbidrag. MULTI 2 I bostadsuthyrningsverk- samhet gäller sekretess för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. MULTI I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . 8 kap. 10 § Sekretess gäller hos myndighet för uppgift om affärs- eller driftförhållanden för enskild, som i annat fall än som avses i 8 och 9 §§ har trätt i affärsförbindelse med myndigheten, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Sekretess gäller också hos myndighet för uppgift om affärs- eller driftförhållanden för enskild som har trätt i affärsförbindelse med bolag, förening, samfällighet eller stiftelse som driver affärsverksamhet och vari det allmänna genom myndigheten utövar ett bestämmande inflytande eller bedriver revision, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Sekretessen hos en myndighet som bedriver sådan revision gäller dock inte, om uppgiften ingår i beslut av myndigheten. Har uppgift, för vilken sekretess gäller enligt första stycket, lämnats till annan myndighet, gäller sekretessen också där. Sekretessen gäller dock inte, om uppgiften ingår i beslut av den mottagande myndigheten. Regeringen kan för särskilt fall förordna om undantag från sekretessen, om den finner det vara av vikt att uppgiften lämnas. HUVUD MULTI 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse MULTI MULTI 2 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Beträffande handling som anger villkoren i slutet avtal gäller sekretessen dock längst till dess , eller hos statliga affärsverk och , har förflutit från det avtalet slöts. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Beträffande handling som anger villkoren i slutet avtal gäller sekre- tessen dock längst till dess , eller hos statliga affärsverk och För- svarets materielverk samt i affärsverksamhet , har förflutit från det avtalet slöts. Denna lag träder i kraft . I fråga om aktiebolag i vilka kommuner eller landsting själva eller gemensamt innehar mindre än två tredjedelar av aktierna eller mindre än två tredjedelar av de med aktierna förenade rösterna och i fråga om ekonomiska föreningar i vilka det också finns andra medlemmar än kommuner eller landsting skall de nya föreskrifterna i 1 kap. 8 § dock tillämpas först .