prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — BUaga 8 I propositionen (1994/95:25) Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m.m. presenterade regeringen sin avsikt attåterkomma till med förslag till konkreta besparingar på utgifter förstatlig konsumtion. har godkänt inriktningen och omfattningen avdenna besparing (bet. 1994/95FiU:l). Regeringen föreslår att myndighetemasförvaltningskostnader och övrig statlig konsumtion inom Finansdepartementetsverksamhetsområde minskas med fram till och med år 1998.För /96 minskas de berörda anslagen med sammanlagt . För en tolvmånadersperiod blir besparingen 915 miljonerkronor. Ett svenskt EU-medlemskap leder till gmndläggandeförändringar vad gäller gränsformalitet och kontroll. harregeringens uppdrag att se över behovet av organisatoriska förändringar inomTullverket med anledning av ett svenskt EU-medlemskap. Av Generaltullstyrelsensutredning framgår att EU-medlemskapet leder till en kraftig minskning avTullverkets arbetsvolymer, framför allt vad gäller klarering av gods ochtransporter. Förändringama i tullarbetet innebär bl.a. minskade antal dokumentoch transportmedel som behöver klareras. Uppskattningsvis av allklarering av gods och transporter bortfaller vid ett EU-medlemskap. Med hänsyntill att klareringsverksam-heten utgör av operativaverksamhet är minskningen av verkets arbetsbelastning därmed mycket stor. Förändringen av arbetsvolym innebär attverkets dimensionering måste anpassas till de nya fömtsättningarna. Anpassningav organisationen skall inte i negativ riktning påverka möjligheteratt fullgöra sina övriga uppgifter, bl.a. inom narkotikabekämpnings-området. Statistiken spelar en viktig roll som underlag förden politik som bedrivs inom EU och de åtaganden som är förknippade med medlemskapet.Sverige kommer som fullvärdig medlem i EU få större möjligheter att påverka denkonkreta utformningen av detta system. Flera myndigheter deltar i utvecklingenav ett europeiskt statistiskt system. har dock encentral roll i samordningen av de svenska insatsema. Genom svenskt medlemskap i () kommer att betala insammanlagt i bankens kapital samt till olika reservfonderi banken. Under /96 beräknas inbetalningama uppgå till . Resterande myndigheter inom Finansdepartementetsverksamhetsområde Besparingar till följd av ea EU-medlemskap 1995/96 (12 mån) Prop.1994/95:100 Bilaga 8 UtgiftsutvecklingeninomFinansdepartementetsområdeblirsammantagetföljande(): Utgift Anvisat Förslag varav beräknat Beräknad besparing 1993/94 1994/95 1995/96 för juli 95- juni 96 1997" 1998" och kostnader för statsskuldens förvaltning Vissa centrala myndigheter m.m. och åtgärder för att stärka detfinansiella systemet Bidrag och ersäuningar till kommunerna 5 401,0 6 032,4 9 038,9 6 035,5 909,0 1 157,2 1 835,2 1 362,0 1 895,8 1 976,1 2 763,1 1 861,6 3 081,2 2 705.1 3 694,2 2 462,8 46 746,0 45 568,5 68413,5 45 609,5 9 950,0 29 700,0 19 800,0 17,1 962,1 2 864,9 1 909,9 82288,3 68 545,4 118 468,5 79 147,0 -128,5 -6,0 -6,0 -2,1 -2,1 -166,2 -79,0 -0,4 -1-800 -J-700 -0,2 -0,2486,5 483,8 1) Prisnivå 1995/96 1 En effektivare statlig förvaltning Pp. Bilaga 8 1.1 Utgångspunkter Utgångspunkternaför regeringens förvaltningspolitik redovisas i bilaga 1. Regeringensförvaltningspolitik skall ge riktlinjer för arbetet med förvaltningensorganisation och stmktur, lednings- och verksamhetsformer samt styrningen avstatliga verksamheter. Den skall ge vägledning såväl för dem som arbetar i denlöpande verksamheten som för dem som har till uppgift att utveckla och förändraverksamheten i den statliga förvaltningen. Det statsfinansiella läget kräver fortsattabesparingar och stmkturförändringar i den statliga förvaltningen. Regeringen avser att återkomma till med en utförligare redovisningav den förvaltningspolitik som kommer att bedrivas . Inom verksamhetsområde kommeråtgärder att vidtas för att förbättra stymingen och uppföljningen avorganisations- och stmkturförändringar. Uppföljningarna skall vara återkommandeoch redovisas för . De erfarenheter som har vunnits iomstmktureringsarbetet skall tas till vara på ett konstmktivt sätt i detfortsatta förändringsarbetet. Erfarenhetema ger ett bra underlag förytterligare förbättringar i kompetens och mtiner. Personalkonsekvenserna vid stmkturförändringar harhittills kunnat hanteras på ett bra sätt därför att det på statliga områdetfinns ett väl fungerande trygghetssystem. Den öppna arbetslösheten inom detstatliga trygghetsavtalets tillämpningsområde uppskattas till under tvåprocent. Regeringen kommer att noga följa den fortsatta utvecklingen. I regeringens ansvar för stymingen av myndighetemaär en aktiv chefsförsörjning av avgörande betydelse som ett instmment för attuppnå de förvaltningspolitiska målen. Regeringen har för avsikt att undernuvarande mandatperiod lägga ökad vikt vid professionell rekrytering,introduktion och chefsutveckling för myndighetschefema. Den informationstekniska utvecklingen gertillsammans med övriga förvaltningspolitiska åtgärder möjligheter till nya ocheffektivare arbetssätt i den offentliga verksamheten. Därmed skapas ytterligarefömtsättningar såväl för en rationellare administration som för en effektivareservice till medborgare och företag. 1.2 Strukturförändringar inom statsförvaltningen 1.2.1Bättre styrning av förändringsarbetet har mer omfattandestmkturförändringar genomförts än . Renodlingen avden statliga verksamheten inleddes omkring år 1990med principbesluten om bolagisering av flera av de stora affärsver- Prop.1994/95:100 I fråga om förvaltningsmyndighetema togs det första samlade Bilaga 8 fattade då beslut om ett programför omställning och minskning av den statliga administrationen (prop.1990/91:150, del II,bet. 1990/91 :FiU37, rskr. 1990/91:390), det Programmet sågs som ett uttryck för inledningentill ett långsiktigt och kontinuerligt fömyelsearbete inom Vidriksdagsbehandlingen underströk att det är viktigt att se omstmktureringsarbetet som en fortlöpande process. bör gestillfälle till en kontinuerlig och samlad uppföljning av organisations- och stmkturförändringar. En sådan uppföljning bör innehålla en närmareprecisering av de besparingseffekter som kommer Vidare bör deverksamhetsmässiga och personalmässiga konsekvensema analyseras.Även i andra sammanhang har uttryckt önskemål om attfå bättre information om stmkturförändringama inom statsförvaltningen.Riksdagen har bl.a. gett till känna att regeringen bör redovisa de åtgärdersom har vidtagits för att komma till rätta med de brister i arbetet medstmkturförändringar som revisorer (1992/93:RR3) har påtalat.Revisorerna ansåg bl.a. att det fanns generella brister iregeringskansliets hantering av förvaltningspolitiska frågor. Departementen har ansvaret för att förbereda ochplanera omstmktureringar inom sina ansvarsområden. En ny vägledning omorganisations-och stmkturförändringar har utarbetats till hjälp för chefer ochhandläggare i . I vägledningen understryks vikten av attriksdagen får ett väl genomarbetat beslutsunderlag. Motiven till omstmktureringenbör klart framgå, liksom konsekvensema vad gäller verksamhet, personal ochkostnader. Stymingen av organisations- och stmkturförändringarär utomordentligt viktig. Mål- och resultatdialogen mellan regeringskanslietoch avvecklingsorganisationen är därvidlag ett centralt inslag. Iregleringsbrev eller andra regeringsbeslut, som också är viktiga styrinstmment,skall bl.a. anges vad en avveckling högst får kosta, hur redovisningen avkostnadema skall ske, formerna för dialog och rapportering o.s.v. kommer fortlöpande att utvecklas så att regeringskanslietges bättre fömtsättningar att arbeta med organisa-tions-ochstmkturförändringar. Regeringens avsikt är att förbättra möjlighetema för demsom ansvarar för avvecklingar att få det stöd och de råd som behövs för att deskall kunna genomföra avvecklingar på ett för verksamheten och personalenändamålsenligt sätt samt under god hushållning med statens resurser. och myndigheter under avveckling måste utvecklasytterligare och föras under hela förändringsperioden. Vidare avser regeringenatt se till att avvecklama förordnas före avvecklingsprocessen ochatt de tillförsäkras nödvändigt stöd bl.a. i form av ekonomi- ochpersonalad-ministrativ kompetens. 1.2.2Uppföljning av strukturförändringar Prop. Bilaga 8 Regeringen redovisade i 1994 årsbudgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 8) en uppföljning av viktigareorganisations- och stmkturförändringar inom statsförvaltningen sedan år 1980.Uppföljningen utgick från det s.k. Administrationsprogrammet, vars mål var attefter genomförandeperioden /92-1993/94 ha åstadkommit en åriignettobesparing på statsbudgeten om ca . Statskontoret har regeringens uppdrag attåterkommande redovisa bl.a. resultaten av genomförda organisations- ochstmkturförändringar. I delrapporten konstaterar emellertid Statskontoret att det f.n.saknas tillräckligt underlag för att bedöma om besparingsmålet har uppnåtts. Statskontoret redovisar i sin rapport ocksåallmänna erfarenheter av stmkturarbetet inom statsförvaltningen. Detta gerregeringen anledning att ytterligare betona vikten av att systematiskauppföljningar görs så att effektema av stmkturförändringar skall kunna bedömasmed avseende på ekonomiska, verksamhetsmässiga och personalmässigakonsekvenser. Regeringen avser att vidta åtgärder för attuppföljningen av organisations- och stmkturförändringar skall fungera påavsett sätt. Regeringen har i finansplanen framhållit att detstatsfmansiella läget ställer krav på fortsatta besparingar. En följd av dettaär att fortlöpande organisations- och stmkturförändringar måste genomföras inomden offentliga sektom. Även EU-medlemskapet ställer krav på ändamålsenligaorganisations- och arbetsformer. Resultatinformation som tas fram inom ramenför budgetprocessen bör ge väsentligt bättre fömtsättningar än tidigare att ibudgetprocessen ta fram underlag för omprövningar av den omfattning som denekonomiska politiken kräver. I bilaga 1 till budgetpropositionen redovisarregeringen erfarenheter från och regeringens bedömning av resultatstymingen. En vägledning har som tidigare nämnts utarbetatstill stöd för arbete med organisations- ochstmkturförändringar. Vägledningen innehåller riktlinjer för systematiskuppföljning av organisations-och stmkturförändrande beslut, bl.a.rekommendationer för hur underlaget för sådana beslut bör utformas för att göradet möjligt att följa upp om avsett resultat har uppnåtts. Enligt riktlinjemaskall en systematisk uppföljning, som ett led i genomförandet, alltid utmymia ien bedömning av förändringsresultatet. De myndigheter som är ansvariga för attdriva en verksamhet skall också normalt svara för redovisning av resultaten.Departementen svarar för att de organisations- och stmkturförändringar följsupp som regering och riksdag har beslutat om. De har också ett ansvar för attåtgärder vidtas för att rätta till brister. Regeringens uppfattning är att uppföljningen avförändringsarbetet väsentligt måste förbättras för att och regeringenskall få nödvändig information. 1.2.3Bedömning av personalkonsekvenserna vid Prop. budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 8) redogjordes för debedömningar som gjorts inom beträffande depersonalkonsekvenser som blir en följd av pågående stmkturförändringar inomstatsförvaltningen. Bedömningama utgick från förhållandena och avsågde närmaste tre budgetåren. Bedömningama var mycket grova på gmnd av mångaosäkra faktorer, bl.a. pågående organisationsutredningar. Inom har en uppföljning gjortsav de redovisade personalkonsekvenserna. Vidare har en bedömning gjorts av depersonalkonsekvenser som blir en följd av förslagen i denna budgetpropositionoch de andra propositioner som förelagts /vintern, bl.a.propositionen om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. (prop. 1994/95:25).Hänsyn har också tagits till nya myndigheter och arbetstillfällen för att få enheltäckande bild. Det bör dock understrykas att det finns en betydandeosäkerhet i bedömningarna. Staten hade cirka 250 000 anställda den 1 september1994. Under budgetåren 1995/96-1998 beräknas överslagsmässigt cirka 9 200statsanställda komma att avgå med ålderspension. Detta antal kan komma att ökabl.a. till följd av att arbetstagare kan avgå tidigare med pension ellerpensionsersättning motsvarande pension enligt övergångsbestämmelser ipensionsavtalet och bestämmelser i trygghetsavtalet. Trygghetsstiftelsenär den organisation som enligt det statliga trygghetsavtalet bistår dem som ärövertaliga (försäkringskasseområdet omfattas inte av avtalet) och som ansvararför användningen av de medel som partema har avsatt för trygghetsåtgärder.Enligt vad regeringen inhämtat från har, per den 1 december1994, drygt 37 000 personer registrerats som uppsagda sedan starten i april1990. Enligt uppgifter från Trygghetsstiftelsen uppgårstiftelsens kapital till . Av dessaskall betalas ut enligt redan fattade beslut omtrygghetsåtgärder för uppsagda. Under /94 utbetaladescirka som stöd till uppsagda. Antalet statsanställda har minskat med cirka 62000 - . Orsaken tillminskningen är främst bolagiseringen av Posten och AMU. påbörjade sinverksamhet och Prop. 1994/95:100 fram till har drygt 37 000 personer registrerats Bilaga8 Av dessa sades 13 242 upp och 12 069 under år 1993.Under år 1994 har antalet uppsagda minskat och beräknas komma att uppgå tillmellan 4 000 och 5 000 för hela kalenderåret. I departementens bedömningar finns det iåtskilliga fall en betydande osäkerhet. Inom en del områden har konsekvensema av besparingar na överhuvudtaget inte kunnat anges. Detta skall ses mot bakgmnd av attdet är omfattande besparingar som genomförs, och det råder i och myndighetema oklarhet om hur besparingama kommer att tas ut. Neddragningarna kommer också att indirekt påverka avgiftsfinansierade myndigheter och verksamheter eftersom dessa i stor utsträckning har sina kunder inom den offentliga sektom. Det är omöjligt att bedöma omfattningen av de personalminsk ningar som uppstår till följd av den minskade statliga konsumtionen i detta avseende. I avsnitt 2 redovisas de departementsvisabedömningama av personalkonsekvenserna . 1.2.4Erfarenheter från omställnings- och avvecklingsarbete Statskontorethar regeringens uppdrag att sammanställa erfarenhetema från störreomställningar som har genomförts inom statsförvaltningen för att analyserabl.a. omställningskostnader, i vad mån myndighetema använder sina utökadebeslutsbefogenheter för att effektivisera sin verksamhet och hurproduktiviteten påverkas av förändringaraa. Arbetet pågår och regeringensavsikt är att återkomma till med en information så snart tillräckligtunderlag finns. Genom en fortlöpande dialog mellanregeringskansliet och avvecklingsmyndigheter och genom rapporter frånavvecklare har regeringen fått en allmän bild av hur förändringsarbetetfungerar. Även Trygghetsstiftelsens erfarenheter är ett viktigt underlag förregeringens bedömning liksom RRV:s iakttagelser vid revisionen. Regeringensbedömning är att det fortfarande finns brister som måste rättas till. Dessagäller bl.a. stymingen av stmkturförändringama. Enligt myndighetsföreträdare och avvecklare ärstymingen en mycket viktig faktor för att ett avvecklingsarbete skall haframgång. Informationen till myndigheter och avvecklare får inte leda tillmissförstånd. Uppdrag måste därför formuleras så att statens avsikter med ochintressen vid en ombildning eller avveckling klart framgår. En klar och entydigansvars- och uppgiftsfördelning mellan aktörerna i avvecklingsarbetet är mycketviktig liksom att en kontinuitet i arbetet kan upprätthållas. Avvecklingar somgenomförs i en särskild organisation anses av många fungera bättre änavvecklingar som genomförs i en befintlig organisation, d.v.s. avveckling aven verksamhet bör organisatoriskt skiljas från utveckling av enverksamhet. Erfarenhetema tyder också på att särskilda Prop. 1994/95:100avvecklare bör utses mycket tidigt i avvecklingsprocessen. Till de Bilaga 8 positiva erfarenhetema hör att arbete med organisations- och stmkturförändringar i förhållande till myndigheter och avvecklareanses ha blivit bättre. Sedan starten har Trygghetsstiftelsenregistrerat över 37 000 uppsagda och varit i kontakt med cirka 3 000arbetsplatser som avvecklat personal. Stiftelsen har därmed en betydandepraktisk erfarenhet av statligt omstmktureringsarbete. uppgift är att bistå deuppsagda med att snabbast möjligt få nytt arbete. För att nå detta mål sker enanpassning efter fömtsättningama i det enskilda fallet och i samverkan medmånga andra aktörer. De viktigaste aktörema är den uppsägande arbetsgivaren,som enligt trygghetsavtalet har att tillsammans med de lokala fackligaorganisationema spela en aktiv roll, och arbetsmarknadsmyndighetema. Men ävenaktiviteten hos de uppsagda har mycket stor betydelse. Stiftelsens övergripandeerfarenhet är att samarbetet med de lokala partema fungerar bra och attstatliga arbetsgivare överlag sköter avvecklingsarbetet väl. Men det finnsbehov av stöd och en ytterligare utveckling av kompetens föravvecklingsarbetet. Det är de stora, mer dramatiska nedläggningarna somfår störst uppmärksamhet och som drar till sig resurser från arbetsgivare ocharbetsmarknadsmyndigheter och som skildras i rapporter och uppföljningar. har också en annan verklighet att utgå ifrån, nämligen demånga och små förändringama med få uppsagda per arbetsgivare ochuppsägningstillfälle. Av de underrättelser om uppsägningar som inkom tillstiftelsen under /94 avsåg fall där högst fem personersades upp vid samma tillfälle. Andelen fall med få uppsagda har successivt ökatde . Detta beror bl.a. på att omstmktureringama har ändratkaraktär. För Trygghetsstiftelsens del är dessa fall mer tungarbetade genomatt arbetsgivaren har sämre resurser och kompetens. Dessutom skall vanligenordinarie verksamhet bedrivas med avvecklingsarbetet. Dessaarbetsgivare och uppsagda har ofta behov av mycket stöd. Enligt Trygghetsstiftelsens erfarenheter är det avstor betydelse för resultatet hur avvecklingsarbetet organiseras och läggs upp.Det är en av anledningarna till att det fmns skillnader i resultat mellan olikaomstmktureringar. En annan orsak är att fömtsättningama för avvecklingsarbetetvarierar kraftigt. Det går därför inte att ange en modell som fungerar vid allaomstmktureringar. Ur stiftelsens synvinkel är det viktigt att man snabbt kommeri gång med bl.a. kartläggning av de uppsagda, planering av åtgärder och atthitta nya arbeten. Ju bättre man lyckas med att aktivera de uppsagda, destomindre blir avvecklingskostnaden för bl.a. uppsägningslön. har till uppgift att så långtmöjligt försöka lösa de uppsagdas situation innan uppsägningstiden har löpt ut.Arbetsmarknadssituationen har dock lett till att bl.a.långtidsarbetslösa har prioriterats inom arbetsmarknadspolitiken. Detta har ien del fall försvåratlösningar , eftersom uppsagda statsan- Prop.1994/95:100 ställda kunnat påräkna stöd från arbetsförmedlingen först efter entids Bilaga 8 arbetslöshet. arbetar med en mycket markantarbetslinjeprofil. Detta har lett till att arbetslösheten har kunnat hållasnere. uppskattar den öppna arbetslösheten inom detstatliga trygghetsavtalets område till . Regeringens bedömningär att mycket görs för att motverka arbetslöshet vid stmkturrationalise-ringar.Mer kan säkert göras. Men det bör inte ske genom att särregler skapas för attskydda statsanställda mer än andra på arbetsmarknaden. Det bör istället skegenom att de statliga arbetsgivama i än högre grad tar sitt arbetsgivaransvar enligttrygghetsavtalet och använder sig av avtalets förmåner. Regeringen anser detutomordentligt angeläget att de erfarenheter som olika aktörer har frånarbetet med stmkturförändringar följs upp och tas tillvara på ett konstmktivtsätt i det fortsatta förändringsarbetet. Riksdagenhar godkänt nya riktlinjer för förvaltningsmyndigheternas ledningsformer enligtförslag i propositionen Förvaltningsmyndighetemas ledning (prop. 1993/94:185,bet. 1993/94:KU42, rskr. 1993/94:381). I propositionen anmälde den dåvaranderegeringen att den hade för avsikt att i 1995 och budgetpropositionerlåta ta del av hur regeringen avsåg att ändra ledningsformen förolika myndigheter. Den nuvarande regeringen har gjort vissa allmännaöverväganden om vilka ledningsformer som kan vara lämpliga för olikamyndigheter. De ledningsformer som regeringen bedömer kan bli aktuella atttillämpa är följande: enrådighetsverk med eller utan råd med insynsuppgift,styrelse med fullt ansvar för verksamheten och även styrelse enligthittillsvarande modell. Regeringen överväger även behovet av någon form avpartssammansatt styrelse för vissa myndigheter inom arbetsmarknadsområdet.Ytterligare tid behövs dock för en närmare prövning av dessa frågor i sambandmed att en genomgång görs av myndigheterna inom varje departementsområde. Regeringen avser därför att senare återkomma tillriksdagen med en redovisning av planerade ändringar i myndighetemasledningsform. Mot bakgmnd av vad som då redovisas kan regeringen också kommaatt föreslå en omprövning av de ovan nämnda riktlinjema i något avseende. 1.4 Aktiv chefsförsörjning Prop. Bilaga 8 Regeringens chefsförsörjningsansvar hargenom beslut renodlats till att i huvudsak gälla myndighetschefer(prop. 1993/94:185, bet. 1993/94:KU42, rskr. 1993/94:381). I regeringens ansvar för de statliga myndighetemaär en aktiv chefsförsörjning av avgörande betydelse som ett instmment för attuppnå de förvaltningspolitiska målen. Regeringen har för avsikt att under nuvarandemandatperiod lägga ökad vikt vid professionell rekrytering, introduktion ochchefsutveckling för myndighetschefema. Som ett led i denna strävan kommer ocksåkontaktema mellan departementsledningama och myndighetschefema attintensifieras och utvecklas bl.a. genom regelbundna mål- och resultatdialogeroch olika former av temaseminarier kring aktuella frågor. I regeringen svararnumera samordningsministem för regeringens chefsförsörjningsprogram och dessgenomförande. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt attmarkant öka andelen kvinnliga myndighetschefer. utgörs av deregeringsut-nämnda myndighetschefema av kvinnor. Betydligt fler kvinnliga verkscheferbör kunna anställas. Regeringen kommer i rekryteringsprocessen att införa denordningen att det så långt möjligt alltid skall fmnas en kvinnlig kandidat medi det slutliga urvalet inför en nyutnänming. Vad avser rekrytering av nyamyndighetschefer inom den civila statsförvaltningen skall målet vara att minsthälften av dem är kvinnor. Regeringen utgår från att myndighetschefema i sintur sätter upp motsvarande mål för andelen kvinnliga chefer inom den egnamyndigheten. 1.5 Verksamhetsförnyelse genom användning avinformationsteknik Isin samlade redovisning av omprövningen och fömyelsen av offentlig sektor(bilaga 1) har regeringen pekat på den offentliga sektoms roll i utvecklingenav en öppen elektronisk infrastmktur för informationsförsörjning. Allt fler myndigheter upptäcker att användningen avinformationsteknik (IT) har en nyckelroll i arbetet med att effektivisera,fömya och vitalisera arbetsprocesserna i den egna organisationen och attförbättra samarbetet med aktörer utanför den egna organisationen. Gamla invandaarbetsmetoder och organisationsmönster ställs på ända. Genom en bred och konsekvent användning av IT ioffentlig sektor kan myndigheter till oförändrade eller lägre kostnader ge ensnabbare, bättre och mer individorienterad service till allmänheten, företagoch andra offentliga organ. Det ökande behovet av att kunna kommunicera"elektroniskt" aktualiserar ett antal krav på fömyelse av denoffentliga förvaltningen. Den offentliga förvaltningen bör emellertid vidga detsnäva perspektivet, från att enbart fokusera på begreppet informationsteknik,till att tala om en övergripande strategi förinformationsförsörjning i offentlig sektor. 1994/95:100 minst det europeiska samarbetet föranleder offentliga sektom att Bilaga8 formulera och förankra en sådan strategi. Denna inbegriper ocksåelektronisk kommunikation mellan den offentliga förvaltningen, näringslivetoch medborgama. Våren1994 inledde ett program för att fömya den offentligaförvaltningen genom ökad användning av IT.