prop · GH03177 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringen har erfarit att Svenska insitutet är berett att ta på sig denna uppgift. 6.2.4 Forskningssamarbete med vissa länder Regering och riksdag har i olika sammanhang understrukit att forskningssamarbetet med vissa länder bör stärkas. Det har gällt t.ex. , och ; länder med vilka forskningssamarbetet fungerar väl men där ett utökat samarbete skulle få särskilt positiva effekter. I den översyn av organisationen för vissa internationella uppgifter inom utbildningsområdet, som presenteras i ett kommande avsnitt, förordas att länderprioriteringar av detta slag skall diskuteras i budgetdialogen, så att en fortlöpande omprövning av inriktningen av bl.a. Svenska institutets resurser för forskarutbyten m.m. möjliggörs. Regeringen avser ta fasta på detta förslag. Den prioritering av forskningssamarbetet med vissa länder som regering och riksdag givit uttryck för har börjat märkas, men i långsam takt. Det finns därför enligt regeringens mening behov av ytterligare initiativ. Det gäller bl.a. och . Ett svensk-franskt forskningssymposium på regeringsnivå kommer att äga rum i . ordnar ett seminarium i syfte att undanröja hinder för ett utökat utbyte av forskarstuderande och forskare mellan och . Forskningskontakterna med framstår som allt viktigare. På grund av de stora kulturella och språkliga skillnaderna mellan och har det varit svårt att öka kontakterna med på ett enligt regeringens mening önskvärt sätt. Det krävs alldeles särskilda insatser för att stimulera detta samarbete. kommer ett symposium äga rum i med företrädare för , vissa myndigheter och för det svenska universitetsväsendet, liksom vissa japanska myndigheter inom högre utbildning och forskning. Avsikten är att åstadkomma ett utökat samarbete mellan länderna. har god överblick över det svensk-japanska samarbetet inom högre utbildning och forskning och kontakter med institutioner och företag i . Stiftelsen har skickat stipendiater till . skickar stiftelsen även ut unga akademiker för examensarbeten i japanska företag och organisationer. Dessa finansieras genom bidrag från stiftelsens egen Gadeliusfond samt andra fonder och företag. Svensk-japanska stiftelsens verksamhet finansieras till med medel från näringslivet. Regeringen avser att medverka till att Svensk-japanska stiftelsens möjlighet att främja utbildnings- och forskningssamarbete förstärks. 6.2.5 Stipendiering av unga akademiker från länder i dynamisk utveckling Strävan att intensifiera samarbetet med t.ex. , och sker främst utifrån vetenskapliga grunder. Det finns emellertid samarbete som, åtminstone till en början, äger rum främst av andra skäl än rent vetenskapliga. Det rör sig då om utrikes-, handels- eller biståndspolitiska motiveringar. Styrelsen för u-landsforsknings (SAREC) stöd till kunskapsuppbyggnad i och till u-landsinriktad forskning vid svenska universitet och högskolor har biståndspolitiska motiveringar. Satsningen på och sker främst utifrån motivet att bistå dessa länder i utvecklingen mot demokrati, marknadsekonomi och en bättre miljö. Samarbete sker således ofta utifrån ett huvudsakligt motiv men resultatet tjänar ofta mer än ett syfte. De yrkesinriktade kurser som Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) finansierar är biståndspolitiskt motiverade, men har ofta varit positiva för andra former av utbyte mellan och . Det finns således redan nu möjligheter för personer från och att studera och forska vid svenska universitet och högskolor. Utöver den verksamhet som initierats av SAREC och BITS har universiteten tagit egna initiativ till samarbete med . Dessa initiativ, bland vilka kan nämnas International Science Program vid , stöds då ofta med medel från SAREC, SIDA eller BITS. Även andra universitet och högskolor är involverade i en omfattande utbildnings- och forskningsverksamhet som berör . Svenska institutets gäststipendieprogram och program för expertutbyte avser till största delen . Regeringen förordar att ett särskilt program inrättas för att öka möjligheterna för unga akademiker och forskare från länder i dynamisk utveckling att tillbringa längre studie- eller forskarperioder i . Detta stipendieprogram bör erbjudas unga akademiker i länder med vilka vill utveckla särskilda ekonomiska och kulturella relationer. Det bör vara individuellt upplagda studieprogram på mycket kvalificerad nivå med primär inriktning mot ämnen som rör exempelvis ekonomi, företagsledning, management, etc. Den kontaktskapande verksamheten med det svenska samhället bör vara framträdande liksom uppföljningen av stipendiaterna för att vidmakthålla kontakten med . 6.2.6 Utbyte på post-doktor nivå har möjligheterna för svenska högskolestuderande att tillbringa en del av studietiden vid utländska universitet och högskolor i hög grad ökat. Inte minst har deltagandet i EG-programmen bidragit härtill, men också de möjligheter till studiestöd som finns för studier utomlands. Även forskarstuderandes möjligheter att vistas vid utländska universitet har ökat . Detta har skett bl.a. genom Svenska institutets forskarstipendier som framför allt riktar sig till forskarstuderande och unga forskare. Universiteten och högskolorna i har låtit forskarstuderande som uppbär utbildningsbidrag eller innehar doktorandtjänst behålla finansieringen under utlandsvistelsen. Det är viktigt att samtliga nivåer inom högre utbildning och forskning bereds tillfälle att berikas genom den stimulans som studier och forskningsarbete utomlands kan ge. Enligt samstämmiga uppgifter finns ett särskilt behov av stipendier för forskare som avlagt doktorsexamen, s.k. post-doktorer, för vistelser vid utländska universitet och högskolor. Dessa forskare bör kunna vistas i utländsk akademisk miljö av hög standard , dvs. Stipendiet bör möjliggöra för forskaren att medföra familj under utlandsvistelsen. En förstärkning av möjligheterna för post-doktorer till utlandsvistelser bör ske enligt dessa riktlinjer. De förslag till åtgärder som presenterats i det föregående kommer på ett avsevärt sätt att öka möjligheterna för svenska studerande och unga forskare att vistas vid utländska universitet och högskolor. Det gäller samarbetet med utländska elituniversitet, universitetscentra utomlands och de nämnda stipendierna på post-doktorsnivå. Antalet svenskar som härigenom och genom deltagande i EU-utbytet kommer att vistas i utlandet av studierna eller forskningen blir betydande. bör möjligheten för svenska universitetsinstitutioner att knyta till sig särskilt framstående yngre utländska forskare förstärkas. Inom ramen för Svenska institutets forskarstipendier finns möjligheter att rekrytera utländska gästforskare till . Det är emellertid endast en mindre del av medlen som används härför och stipendiebeloppen är förhållandevis små eftersom stipendiaten förutsätts ha en basförsörjning. Inom vissa områden håller den svenska forskningen så god standard att en längre vistelse vid en svensk institution kan framstå som attraktiv även för en framstående, utländsk forskare. För äldre akademiker är de ekonomiska villkor som kan erbjudas fortfarande sådana att endast kortare vistelser i är möjliga. För yngre forskare på post-doktorsnivå bör dock villkoren kunna göras tillräckligt goda för att vistelse i skall framstå som ett konkurrenskraftigt alternativ. De internationaliseringsåtgärder som presenterats i det föregående kommer sammantaget att kunna bidra till en positiv förändring av samarbetet mellan och utlandet inom högre utbildning och forskning. De föreslagna åtgärderna kräver emellertid avsevärda resurser såväl för planering som själva genomförandet. En särskild stiftelse för internationalisering av högre utbildning och forskning bör bildas. Stiftelsen tillförs av återstoden av Fond 92-94. Stiftelsen bör ansvara för planering och genomförande av de ovan nämnda internationaliseringsåtgärderna, nämligen finansiering av svenska och utländska post-doktorers vistelser vid utländska respektive svenska universitet och högskolor samt stipendiering av unga akademiker från länder i dynamisk utveckling. Som tidigare anförts bör stiftelsen också bidra till finansieringen av deltagande i EU:s ramprogram. av stiftelsens kapital får förbrukas för detta ändamål. Regeringen återkommer i avsnitt 6.6 till vissa organisatoriska frågor rörande denna stiftelse. 6.2.8 Vissa internationella uppgifter Regeringen vill informera om vissa ytterligare frågor som berör . Inom har en översyn gjorts av organisationen för vissa internationella uppgifter inom utbildningsområdet. I rapporten och internationella utbildningskontakter. Vad ska göras centralt, vem ska göra det och hur? (Ds 1993:76) föreslår utredaren bl.a. att en utbildnings- och forskningsnämnd inrättas inom . Ledamöterna i nämnden bör hämtas från i första hand universitet och högskolor och utses av regeringen. Nämndens allmänna funktion skall vara att underlätta samspelet mellan SI och övriga intressenter och aktörer inom utbildningsväsendet. Inför behandlingen i bör nämden bereda anslagsframställningar och andra framställningar till regeringen såvitt gäller sådan verksamhet inom som avser utbildning och forskning samt bestämma inriktningen av insatser och principer för hantering av medel när sådana anvisats. De medel som anvisas för utbildning och forskning motiveras utifrån delvis olika utgångspunkter. Stipendier för unga forskare för vistelser vid utländska lärosäten och för etablerade utländska forskares vistelser vid svenska universitet och högskolor sker utifrån vetenskapliga kvalitetsbedömningar. Medel för exempelvis samarbete med Öst- och syftar främst till att stödja utvecklingen i de berörda länderna. Emellertid spelar kontakter inom utbildning och forskning härvid en stor roll. Regeringen anser att det finns ett behov av överblick och samordning av de medel för utbyte inom utbildning och forskning som disponerar. En utbildnings- och forskningsnämnd vid bör inrättas i enlighet med utredarens förslag. Som anförts tidigare under avsnittet Forskningssamarbete med vissa länder anser regeringen att en fortlöpande budgetdialog med om inriktningen av utbytet inom högre utbildning och forskning bör möjliggöras. kan i detta sammanhang fylla en viktig funktion. Vidare anser regeringen att Svenska institutets roll på detta område bör renodlas. Institutets arbete för internationell samverkan inom utbildning och forskning bör i allt väsentligt vara uppdragsbaserat. bör ges möjlighet att upprätta en särskild kansliresurs upprättas för att samordna de mera fasta utlandsetableringar som regeringen tidigare aviserat. Inom ramen för denna resurs bör det också säkerställas att de olika etableringarnas särart värnas. Även i denna fråga har regeringen erfarit att är berett att påta sig denna uppgift. 6.3 Att utnyttja informationsteknologins möjligheter Genombrottet för informationsteknologin förändrar i grunden villkoren för såväl arbetsliv som privatliv. Information kan göras tillgänglig oberoende av tid och rum och i former och tillämpningar som driver också själva kunskapsutvecklingen framåt. har den svenska staten och näringslivet gjort stora satsningar på forskning och utveckling inom informationsteknologin (IT). Detta har bidragit till att ett stort antal universitets- och högskoleinstitutioner och institut inrättats och att, inom några segment, IT-industrin nått stora tekniska och kommersiella framgångar. Det gäller olika delar av IT-området, alltifrån den grundläggande mikroelektroniken som är av betydelse för komponentindustrin och dess kunder till förmågan att utveckla effektiva IT-system som specialiserade datorer och programvaror. Till IT-området hör även överföring av information - kommunikation. IT-området har redan blivit i så måtto moget att komponenter och delsystem av IT-karaktär blivit självklara byggstenar tillsammans med mer konventionell teknik i allt från TV-apparater, persondatorer och bilar till små och stora industriella produktionssystem, telesystem, CAD/etc. Starka svenska marknadspositioner har uppnåtts inom exempelvis industrirobotar och mobil kommunikation. Den nya telelag som fattade beslut om 1993 gör den svenska telemarknaden till en av de friaste i världen. Näten för telekommunikation är väl utbyggda. Användningen av och förståelsen för IT är utvecklad inom svensk förvaltning. Sammanfattningsvis står väl rustat inför den utveckling av informationsteknologin och dess användning som förestår. I flera länder tas nu mått och steg för att främja en vidare utveckling. arbete för en IT-infrastruktur - National Information Infrastructure - är kanske mest känt. EU tillsatte en s.k. högnivågrupp för att främja en europeisk samordning i syfte att stimulera användningen av informationsteknologi. Den skall rapportera sitt resultat till EU:s stats- och regeringschefer . har redovisat problem och möjligheter inom IT-området och lämnat förslag till åtgärder. Den potential till ny och bredare IT-användning som främst den kommunikationstekniska utvecklingen redan gett kan utnyttjas för att uppnå högre produktivitet och levnadsnivå. Det är angeläget att genom starka insatser såväl inom den offentliga sektorn som inom näringslivet även i fortsättningen är bland de ledande. Goda förutsättningar finns, inte minst genom landets starka position inom nyckelområdet kommunikation. Det är mot denna bakgrund som regeringen har inrättat en kommission för att främja användningen av informationsteknologin. Kommissionen leds av statsministern. Att främja en breddad användning av IT är kommissionens viktigaste uppgift. Detta kan ske genom att kunskap om och system för tillämpning av IT utvecklas. Det kan gälla nya tillämpningar inom industri, tjänstesektor och offentlig förvaltning, men även teknologier och system för interaktiv och användarorienterad IT-användning. Enklare s.k. användargränssnitt måste utvecklas för att övervinna initialmotståndet hos dem som inte är förtrogna med den nya teknologin. En stor och viktig uppgift är att mer allmänt främja en utveckling av attityder till teknik i allmänhet och IT i synnerhet. En ökning av IT-mognaden är angelägen. Detta är en uppgift inte minst för skolor, universitet och högskolor, för forskare och företag. Utvecklingen kan främjas genom pilotprojekt. Utvecklingen av informationsteknologi i försiggår på olika plan. Det tidigare engagemanget har manifesterats bl.a. genom flera IT-utredningar, senast den s.k. IT 2000 som blev färdig . Mer än går som statligt stöd till forskning och utveckling inom IT-området och dess tillämpningar. En stor del av insatserna är industriellt inriktade. Inom detta område har ett huvudansvar. Bland olika sektorsorgan med ansvar för IT-forskning kan Kommunikationsforskningsberedningen nämnas. , nu , har ett huvudansvar för nät m.m. har, som tidigare nämnts, ett väl utbyggt nät för informationsöverföring. SiREN är namnet på en intressegrupp inom informationsteknologiområdet. I "IT 2000. SiREN, ett initiativ till nationell samverkan inom ITområdet" (Ds 1993:33) sammanfattar gruppen sitt arbete på följande sätt: "Syftet med SiREN-programmet är att ge en internationell tätplats. Det skall ske genom avancerad forskning och effektiva mekanismer som hjälper till att föra ut forskningsresultat via pilotverksamhet till nyttig användning, i samverkan. Förslaget omfattar därför tre olika slags aktiviteter som är nödvändiga i denna process: forskning, pilotverksamhet med ny teknik och stöd till användare så att de kan ta till sig ny teknik." Ett översiktligt arbete på informationsteknologiområdet har också, som nämnts ovan, utförts av för informationsteknik. Detta arbete har publicerats inom ramen för Agenda 2000-projektet (Ds 1994:19). Regeringens förslag: Särskilda resurser avsätts för att främja ökad användning av informationsteknologi. Från återstoden av Fond 92-94 avsätts till en stiftelse med bl.a. dessa ändamål (jfr avsnitt 6.6.) Skälen för regeringens bedömning: Den kommission för att främja en ökad användning av informationsteknologi som regeringen tillkallat består av företrädare för såväl regeringen som det övriga samhället. Dess mål angavs av statsministern i ett tal på . "Låt oss ställa målet att tillhöra den globala utvecklingens absoluta spjutspetsar när det gäller varje del av utnyttjandet av informationsteknologin." I kommissionen ingår, förutom statsministern, följande ledamöter: utbildningsminister , statsrådet , kommunikationsminister , finansminister , näringsminister , arbetsmarknadsminister , direktör , professor , universitetskansler , kanslichef , näringslivschef , v. VD , VD . Kommissionens arbete är inriktat på användningen av informationsteknologin inom olika sektorer av samhället. Ett centralt område är härvid att granska hur lagstiftningen i stort är anpassad till de nya villkoren för informationsförsörjning. Ett viktigt område gäller, som tidigare nämnts, främjande av pilotprojekt för att stimulera till en ökad användning av informationsteknologin. På detta område bereds projekt inom bl.a. utbildnings- och forskningsområdet. Dessa projekt syftar till att förnya undervisningsformer samt att knyta samman skolorna i ett gemensamt nät med universitet och högskolor. Ett annat viktigt område för pilotprojekt gäller kompetensutveckling för mindre och medelstora företag. Genom användning av IT bör mindre och medelstora företag kunna få möjlighet att utnyttja universitetens och högskolornas forskning, myndigheternas information om regelverk, information om storföretagens behov av leverantörer, EU:s FoU-program, etc. på ett effektivare sätt. De insatser kommissionen planerar kan inte i detalj kostnadsberäknas. Enligt regeringens uppfattning är det emellertid av vikt att nödvändiga stimulerande insatser kan initieras utan dröjsmål. För detta syfte bör av de medel som Fond 92-94 förvaltar avsättas för främjande av en spridd användning av informationsteknologin. Härigenom kan sådana projekt som kommissionen för en ökad användning av informationsteknologi aktualiserar ges en ändamålsenlig finansiering. Regeringen återkommer strax till hur de avsatta resurserna bör förvaltas (avsnitt 6.6). 6.3.4 Informationsteknologin inom utbildning och forskning Oberoende av den nämnda kommissionens arbete är det väsentligt att utbildnings- och forskningssystemen verkar pådrivande för en ökad informationsteknologianvändning. Universitet och högskolor har en dubbelt viktig roll i detta sammanhang. Där bedrivs vid vissa institutioner ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete på det informationsteknologiska området. Än viktigare är emellertid att universitet och högskolor som kvalificerade användare går i bräschen för den informationsteknologiska utvecklingen. Informationstekniken gör intelligenta lösningar tillgängliga för många och är därmed kunskapsdrivande. Informationsteknologins främsta betydelse ligger inte i att göra gammalt mera rationellt utan att göra nytt. Interaktion är en nyckel till detta. Utbildnings- och forskningssystemet, liksom exempelvis högskolebiblioteken kan bli föregångare för ett sådant arbetssätt. Informationsteknologins utveckling öppnar möjligheter till nya former av utbildning som kan ge såväl ökad kvalitet som ökad bredd. Mediaburen utbildning är inte liktydigt med traditionell distansutbildning utan ett långt vidare begrepp som kan utveckla utbildningen vid universitet och högskolor men också i skolorna. Till och med mera traditionell distansutbildning har snarare en svagare ställning än - kanske framför allt för att de tekniska förutsättningarna saknats. Tillgången till reguljär utbildning är fortfarande ett hinder för många. För att möta de krav på kompetenshöjning, som regeringen tidigare framhållit, fordras flexibla lösningar av utbildningsinsatsernas innehåll, form och förläggning i tiden. I ett land som - med långa avstånd och gles befolkning i kombination med en väl utvecklad infrastruktur - måste distansmetoder inom utbildningen bli en betydelsefull undervisningsform. Distansmetodernas betydelse på utbildningsområdet har starkt understrukits i betänkandet Kunskapens krona (SOU 1993:23). Mediaburen utbildning kan också ses som ett värdefullt och utvecklingsbart alternativ till den mera traditionella skolundervisningen och kunna utvecklas som ett inslag i en i övrigt lärarledd utbildning. Ett ökat utnyttjande av informationsteknologi i utbildningen kommer i grunden att förändra de pedagogiska villkoren. Lärare och studenter kan fungera tillsammans oberoende av tid och rum och ändå kommunicera på ett sätt som upplevs som direkt. Därmed kan studierna i större utsträckning förläggas till den tid eleven - eller studenten - väljer och inte bara då en viss kurs erbjuds vid en viss skola eller ett visst lärosäte. Inte minst för den kontinuerliga kompetensutvecklingen efter grundutbildningen innebär detta en betydande fördel. finns det världsomspännande nätverk som universitet och högskolor är anslutna till. Informationsteknologins möjligheter har kommit att uppmärksammas mer och mer inom den högre utbildningen. Efter att satsningar från statsmakternas sida gjorts under för att utveckla distansutbildningen vid universitet och högskolor har intresset ökat för denna form av utbildning som ett komplement till den reguljära undervisningen. Mot bakgrund av bl.a. det ökande antalet sökande till högre utbildning har regeringen i olika sammanhang framhållit vikten av att utnyttja mediaburen utbildning i högre grad. För /94 har anvisats för distansutbildning. Fördelningar av dessa medel har gjorts till intresserade universitet och högskolor som sammanlagt kunnat erbjuda cirka 1 200 nya utbildningsplatser till i första hand ungdomsstuderande i grundläggande högre utbildning. Som mål uppställdes tillskapandet av 1 500 nya utbildningsplatser. Ett steg i riktning mot en organiserad, nationell samordning av det mediaburna utbildningsutbudet gjordes i och med bildandet av Konsortiet för nationell distansutbildning. Universiteten i , och , Kungl. Tekniska högskolan och har slutit ett avtal bl.a. i syfte att samverka avseende planering, utveckling och genomförande av distansutbildning på högskolenivå med nationell räckvidd. Parterna avser också att avtala om samarbete med Utbildningsradion. Det återstår emellertid åtskilligt utvecklingsarbete innan den nya tekniken har fått ett ändamålsenligt genomslag i utbildningen. Med satsningar på utveckling av läromedel, kompetensutveckling hos lärare och en effektiv information och marknadsföring av mediaburen utbildning bör förutsättningarna finnas för att utöka antalet studenter i denna form av utbildning. Regeringen anser att en bättre anpassad pedagogik nu måste stå i centrum för utvecklingen, dvs. hur ny kunskap skall presenteras på dataskärm för att den skall vara inbjudande att ta till sig och locka till tvåvägskommunikation. Det är angeläget att pedagoger tillsammans med tekniker engageras för denna uppgift. Behovet av utveckling på detta område gäller såväl inom högskolor och universitet som inom annan eftergymnasial utbildning, liksom för grundskola och gymnasieskola, i vuxenutbildning, vid folkhögskolor och vid distansutbildning på olika nivåer och med olika utbildninganordnare. 6.4 Kunskap och kompetens för ett konkurrenskraftigt svenskt näringsliv Konkurrenskraften i näringslivet är beroende av en rad olika faktorer. Hit hör en kostnadsstruktur som inte negativt avviker från omvärlden och en riskkapitalförsörjning som gör det möjligt för företag att starta och att växa. I ökande utsträckning blir också kunskaperna allt mera avgörande för konkurrensförmågan. Mycket talar för att kunskapen är den enskilda produktionsfaktor som kommer att betyda mest för ett lands utvecklingsförmåga. För små länder som är detta särskilt uppenbart. I det föregående har en genomgång skett av av utbildningsnivå i stort. Av genomgången framgick bl.a. att andelen högre utbildade är lägre i än i många andra länder. Särskilt gäller detta i näringslivet. Antalet forskare i företagen är, med några få undantag inom läkemedel och elektronik, extremt litet.