prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Även den särskilda stiftelse vars ändamål äratt stödja bl.a. forskning på vårdområdet fömtsatts bidra till finansieringenav forskningen och forskamtbildningen. Verksamheten planeras så att den nya högskolan kanstarta sin verksamhet och de första studentema kan . Densärskilda beslutsordningen för samordning av vissa lokalför-sörjningsfrägor iStockholm skall inte längre gäUa. Riksdagenbehandlade vissa frågor rörande behovet av utbyggnad av den högreutbildningen i landet (prop. 1993/94:177, bet. 1993/94:UbU12,rskr.1993/94:399). Bl.a. betonades behovet av ytteriigare Prop. 1994/95:100utbyggnad i såväl det långa som det korta perspektivet. 9 terade också behovet av en utbyggnad av den högre utbildningen i Stockholmsområdetoch att denna borde ske i de södra delama. Åt dåvarande regeringen uppdrogs attnärmare utreda frägan inför slutliga ställningstagande. Till bakgmnden hör att haranmält att inte anser det lämpligt att öka studentantalet iFrescati. Till bakgmnden hör vidare att beslutat attflytta Hälsohögskolan i till en plats i anslutning till Huddingesjukhus. har också föreslagit att viss annan utbildning ochforskning föriäggs till området för att ytterligare förstärka den akademiskamiljön. Slutligen har kommun framfört önskemål om förstärkning av dehögskoleutbildningar som bedrivs inom kommunen. Regeringen tillsatte en kommitté för attbereda frägan om utbyggnad av högre utbildning i . Kommitténs huvuduppgift är enligt direktiven (dir.1994:34) att utarbeta ytterligare planerings- och beslutsunderlag för attförbereda etableringen av en ny stmktur för högre utbildning samt att utredavissa lokalförsörjningsfrågor i . Kommittén, som antagit nanmet 1994 årsStockholmskommitté, har lämnat sina förslag i betänkandet Kronan Spiran ÄppletEn ny universi-tetsstmktur i södra (SOU 1994:127). 1994års har föreslagit att en ny stmktur för högre utbildningoch forskning etableras i södra . Verksamheten föreslås organiseras som ettnätverksuniversitet med tre campus som enligt kommittén bör förläggas intillHuddinge sjukhus (Campus Spiran), i (Campus Äpplet) samt i Stockholmssödra innerstad (Campus Kronan). Campus Kronan bör lokaliseras till SödraHammarbyhamnen i altemativt på Kvamholmen i kommun ochtill detta campus föreslår kommittén att i samt dekonstnärliga högskoloma samlokaliseras. Varje campus bör kännetecknas av enegen utbildnings- och forskningsprofil. Inom och mellan campus bör modeminformationsteknik (IT) tas i anspråk för att hålla kontakt, IT bör ävenanvändas som stöd till distansutbildning som skall kunna erbjudas i lokalastudiecentra knutna till de olika campus, Söderstmkturen skall kännetecknas av enmångdisciplinär och gränsöverskridande ansats. Utbildningen bör därför ha enbetydande ämnes-mässig bredd och forskningen inriktas mot två huvudområden:forskning om och samt forskning om livsvetenskaper,där forskning om vård och omsorg ingår. Den mängdisciplinära och gränsöverskridandeansatsen styr även den av kommittén föreslagna intema organisationen av Söderstmkturen, För 91 forskningen ochforskamtbildningen inrättas en mångdisciplinär fakultet. viUcenindelas i sektioner med inriktning mot olika profilområden, Fakul- Prop.1994/95:100 teten svarar ej för gmndutbildningen; denna planeras och genomförsav Bil. 9 en utbildningsnänmd. Denna uppbyggnad möjliggör, enligt kommittén,en fortlöpande utveckling och omprövning av olika gränsöverskridandeämneskombinationer och skapar en problemorienterad organisation. Kommittén förordar att Söderstmkturen skall vara enhelt fristående organisation och att uppbyggnaden vid slutet av en första etappomfattande budgetåren 1995/96 och 1997-1999 bör motsvara 4 500 helårsstudentervarav 900 bör avse lokala studiecentra. I en andra etapp omfattande budgetåren2000-2002 bör en utbyggnad med 2 900 helårsstudenter äga mm, vilket inom ramenför Söderstmkturen innebär resurser för sammanlagt 5 400 helårsstudenter iCampus Spiran och Äpplet respektive 3 000 i Campus Kronan. Fömtom detta antaltilUcommer i varje campus studenter under andra huvudmän. En sammanfattning av betänkandet lämnas som bilaga9 till denna proposition. I denna bilaga ingår även en sammanställning avremissynpunktema. Efterremiss har synpunkter på betänkandet kommit in från 53 instanser. Dämtöver harsju spontana yttranden inkommit. Utredningens förlag mottas till övervägande delpositivt av remissinstansema. I stort sett alla remissinstanser stöderutgångspunktema för kommitténs förslag. Behovet av en utbyggnad av den högreutbildningen i landet understryks liksom att särskilda behov föreligger iStockholm, som är underförsörjt i förhållande till befoUcningsmängden, Detanses motiverat att förlägga utbyggnaden till södra , samt ytterligare några instanser ifrägasätter dockdet regionala perspektiv som de anser att utredningen utgått från. Enligt dessainstansers mening bör ett nytt universitet ses ur ett nationellt perspektiv, Söderstmkturens olika lokaliseringsorter ger upphovtill blandade reaktioner. Förslaget om som lokaliseringsort stödstill fullo och förslaget angående av en klar majoritet, medan enlokalisering antingen till eller Kvamholmen avstyrks av andel av remissinstansema, framhålls av flera kommuner som enbättre lokalisering. De två altemativen och Kvamholmen harungefär lika få förespråkare, , som i betänkandet föreslåsfå en nyckelroll såsom huvudman för Söderstmkturen, är negativt till nätverksstmkturen och menar att det både organisatoriskt och resursmässigt är bättre att koncentrera enheten till området i närheten av . Univer sitetet är även kritiskt till en temaorienterad forskamtbildning samt till att olika organ inrättas för gmndläggande utbildning och forskning. Enligt mening bör Söderstmkturen ej organiseras under universite tet utan redan från början vara en helt fristående organisation, 92 Organisationen av Söderstmkturen möts i övrigt avblandade reaktioner Rrop, 1994/95:100 Flertalet remissinstanser anser attSöderstmkturen åtminstone på läng sikt Bil. 9 bör utgöra en självständighögskola. menar dock att de nationella resursema är förknappa för en spridning av forskningen till ytterligare en högskola.Nätverksstmkturen avslås av flera remissinstanser som menar att utbyggnaden börkoncentreras till /. Många, t.ex. KTH, i (LHS), kommun och kommun, anser dock att förslaget är mycketbra och nydanande. Den mängdisciplinära fakulteten avstyrks av fleraremissinstanser, bl.a. av och . Kritik framförs ävenmot att forskare och forskarstuderande ej knyts till sedvanliga fakulteter. Den nya universitetsstmkturensutbildningsinriktning stöds till fullo av de flesta. Förslaget attsamlokalisera de konstnärliga utbildningama möts dock av skarp kritik avberörda högskolor samt av vissa kommuner och landsting.Forskningsinriktningen stöds av en majoritet av remissinstansema. Lokala studiecentra uppfattas positivt av en klarmajoritet. Några re- , missinstanser anser dock att det vore bättre attsenarelägga uppbyggnaden av dessa och inledningsvis koncentrera resursema påutbyggnaden av /, Verksamhetens omfattning tillstyrks av en majoritetav remissinstanser- j na. Skälenför regeringens förelag: Ny högskola i södradelen av län Enbetydande utbyggnad av den högre utbildningen har skett sedan slutet av1980-talet, För att möta samhällets - enskilda individers och arbetslivets -behov av utbildning och höja kunskapsnivån i landet måste som ovan framhållits(avsnitt 2,1) en ytterligare utbyggnad ske också av den högre utbildningen. Det råder en regional obalans i landet när detgäller högre utbildning. har jämfört med landet i övrigt enbetydligt lägre andel högskoleplatser i förhållande till befolkningens storlekmen också i förhällande till arbetslivets krav. För att tillgodosearbetsmarknadens behov sker nu en kontinuerlig inflyttning av högutbildade fränandra regioner till , Det kan också konstateras att antaletsökande till och högskoloma i har varit ochfortfarande är extremt stort. Vidare räder i en inomregionalobalans med stora skillnader i utbildningsbakgmnd mellan befolkningen i olika delar av regionen. Andelen som går vidare från gynmasieskolan till högre studier är lägre i Söderkommunema än i den norra länsdelen. Därför är en av målsättningama för utbyggnaden av högre utbildning i att 93 tillgodose och ökaintresset för höere utbildning i den södra delen av Ett sättär att öka tillgängligheten till högre utbildning, Prop, 1994/95:100Samtidigt bör aktiva insatser göras för att öka intresset för studieförbere- Bil, 9 dande kurser i gynmasieskolan. Regeringen föreslår därför att den högreutbildningen skall byggas ut i , att detta skall ske i densödra regiondelen och att en ny självständig högskola inrättas i denna del avStockholmsområdet, En sådan etablering skulle ha en positiv inverkan pä helaregionen i likhet med vad som skett vid etablering av högskoleutbildning iandra delar av landet, I det följande anges de utgångspunkter som börgälla vid uppbyggnaden av den nya högskolan. Kommitténhar redovisat vissa betänkligheter mot förslaget att den nyauniversitetsstmkturen skall utgöra en del av universitet.Universitetet och flera andra remissinstanser har också argumenterat för att enfristående högskola inrättas. Några remissinstanser har också varit tveksammatill den nätverksorganisation som kommittén föreslagit. För att regionala intressen i södra delen avStockholms län bäst skall kunna tillvaratas vad gäller högre utbildning bör enny högskola inrättas. De kvalitetskrav som ställs på denna skall vara desammasom de vilka ställs pä andra universitet och högskolor. En samlad organisationoch lokalisering ökar- i synnerhet - möjligheternaatt nå en tillfredsställande kvalitet. Högskolan bör därför byggas upp med sinhuvudsakliga bas och ledning på ett ställe. Verksamhetenbör huvudsakligen vara inriktad på ärrmen inom de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga fakultetsområdena och endast till mindre del omfattalaborativa ämnen. Det bör dock ankomma pä organisationskommittén och senare påledningen för den nya högskolan att överväga och fatta beslut om den närmareinriktningen. Den nya högskolans forskningsorganisation börbyggas ut i samma takt och i samma onifattning som kommer att gälla för övrigahögskolor av motsvarande storlek. Ett skäl till den låga övergångsfrekvensen tillhögre utbildning i södra delen av är att många ungdomar där avolika anledningar inte väljer gymnasieskolans studieförberedandekurser/program, I syfte att rekrytera till och förbereda för studier inomnaturvetenskapliga och tekniska utbildningar avser regeringen att förlägga endel av de föreslagna basärsplatsema (avsnitt 2,1) till den nya högskolan. 9 Det är naturligt att den nya högskolan färsin huvudsakliga lokalisering i anslutning till den akademiska infrastmktur somredan finns etablerad mnt . Dämtöver bör redan tidigt lokalastudiecentra ingå i högskolans verksamhetsidé. bör docksärskilt beakta att viss utbildning skall förläggas till . År1999 bör verksamheten omfatta cirka 4 000 helårsstudenter inkluderande denverksamhet som bedriver i ,, och . Detta innebär att verksamheten i området leringHuddinge sjukhus - inkluderande ochHälsohögskolans verksamhet - totalt kommer att omfatta cirka 8 000helärsstudenter. Föratt den nya högskolan skall kunna vara uppbyggd börplaneringsarbetet påbörjas . Regeringen avser att getilläggsdirektiv till med uppdrag attetablera en ny högskola på Södertöm; en organisationskommitté är därmedinrättad. bör inledningsvis - tills den nya högskolaninrättats - förhyra lokaler, köpa kurser och marknadsföra utbildningen.Ansvaret för kursemas innehåll och uppläggning samt examination ligger helt pådet universitet eller den högskola som anordnar utbildningen. Kommitténbör organiseras så att bl.a. , , ,och kommuner. , berördafakulteter och utbildnings- och finansdepartementen som sakkunniga och experterflnns företrädda pä lämpligt sätt. uppdrag bör vara att *förbereda organisationen ochuppbyggnaden av den nya högskolan samt dra upp riktlinjer för och lämna förslagtill fakultetsorganisation *anställa lärare och förberedautnämningen av rektor *förbereda och lämna ansökantill regeringen om rätt att utfärda vissa examina *rekrytera studenter till denförsta terminen *ansvara för planeringen av dennya högskolans lokaler *på lämpligt sätt samverka inom områden med anknytning till ochÖsteuropa 95 *i samråd med Stockholmsuniversitet förbereda överföring av den Prop. 1994/95:100 verksamhet somuniversitetet driver i södra delen av Bil.9 *i inledningsskedet fungera somuppdragsgivare avseende gmndutbildning som anordnas av andra universitet ochhögskolor Den nya högskolan bör kunna starta verksamheten den1 . Genom organisationskommittén bör sammanlagt 1 000 platser kunnautannonseras och de första studentema vara på plats i provisoriskalokaler . Kostnadema för förberedelser och för de 500 förstastudentema har beräknats till sammanlagt . Medlen harberäknats under anslaget C 46. Övriga utgifter inom gmndutbildning. Vidare börresurser för 500 studenter överföras från universitets anslag förgmndutbildning under budgetåret. Som planeringsfömtsättning bör gälla att 2 000helärsstudenter skall kunna erbjudas plats /98 och 3 000helärsstudenter under /99. De första lokalema med plats för 4 000studenter bör kunna vara inflyttningsklara . Varaktig finansieringav utbyggnaden sker genom en omfördelning av resurser. Regeringen avser att inrätta organisationskommitténunder med uppgift att - i avvaktan på ställningstaganden- ta fram planerings- och beslutsunderlag för att förbereda etableringen av dennya högskolan. Riksdagenhar med anledning av ett förslag av den förra regeringen godkänt en särskildtillfällig beslutsordning för lokalförsörjningsfrågor i (prop. 1993/94:177, bet. I993/94:UbU12,rskr. 1993/94:399). Beslutet innebär attregeringen givits möjlighet att avvika från den annars gällande principen ommyndighetemas ansvar för sin lokalförsörjning. Den förra regeringen harutnyttjat denna möjlighet genom att besluta att de konstnärliga högskoloma iStockholm - utom Kungl. - skall samråda med 1994 årsStockholmskommitté före beslut i lokalförsörjningsfrågor. Kommittén har ocksågivits rätten att överta högskolomas beslutsrätt i frågor som har betydelse förden långsiktiga lokalförsörjningen för de konstnärliga högskoloma i . Regeringen föreslår att den tillfälliga beslutsordningensom godkänts av inte längre skall gälla. 4.godkänner att en ny högskola.Södertöms högskola imättas, i södra delen av , 5.med ändring av tidigareriksdagsbeslut (bet. 1993/94:UbU12, rskr. 1993/94:399) godkänner att entillfällig beslutsordning för vissa lokalför-sörjningsfrägor iStockholmsområdet inte längre skall gälla. 3 Ökad tillgänglighet till utbildning Prop, 1994/95: loo Högskolanmåste ha en tillräcklig dimensionering. Den måste även vara lokaliserad så attden genom sin geografiska tillgänglighet är rekryterande. Den måste också genomsina arbetsformer framstå som lockande. De högskoleutbildade måste varaefterfrågade och erbjudas arbetsvillkor som gör det motiverat för den enskildeatt skaffa sig en högre utbildning. Det är även nödvändigt att hålla olika vägar tillhögskolan öppna. Därvid spelar gymnasieskolans, den kommunalavuxenutbildningens och folkbildningens dimensionering och tillgänglighet enavgörande roll. För ett samhälle som strävar efter rättvisa mellanmänniskor räcker det inte med att bara erbjuda utbildning. Samhället måste ävendirekt stimulera människor från olika samhällsgmpper att verkUgen utnyttja deutbildningstillfällen som erbjuds. Den sociala snedrekryteringen till högreutbildning visar tydligt på nödvändigheten av sädana åtgärder. Denanalys som gjorts i betänkandet Urspmng och utbildning - social snedrekryteringtill högre studier (SOU 1993:85) är av stor betydelse för det fortsatta arbetetmed att finna former för att motverka den sociala snedrekryteringen till högreutbildning. Sannolikheten för att nägon frän hem utanstudietraditioner skall söka sig till en högskoleutbildning är väsentligt lägreän sannolikheten för att någon från ett akademikerhem skall göra detta.Dessutom är det vanligare att studenter med urspmng i arbetarmiljö söker sigtill kortare och mer yrkesinriktade utbildningar än att studenter fränakademikerhem gör det. Det finns tre huvudsakliga problem med socialsnedrekrytering. För det första är det en individuell orättvisa att människorschanser i livet till en orimligt stor del beror av omständigheter till vilka defötts. För det andra innebär den sociala snedrekryteringen att alla människorsresurser inte utvecklas och tas tillvara. Detta leder tilleffektivitetsförluster för samhället i stort. För det tredje kan en storsocial snedrekrytering leda till att de flesta som besitter höga positioner inäringslivet och den gemensamma sektom har liten eller ingen kunskap omlivsvillkoren för andra delar av befoUcningen, Regeringen avser att med olika ätgärder motverkasocialt sned rekrytering i alla delar av utbildningsväsendet. En av dessa äratt den parlamentariska studiestödskommittén (dir, 1994:148) fått i uppdragatt utveckla ett studiestödssystem som präglas av insatser mot socialsnedrekrytering. Andra åtgärder med samma syfte är en ökaddimensionering och en lokalisering som gör utbildning mer lättillgänglig. Regeringens föresats att trots det svåra ekonomiska läget skydda gmndskolan från nedskäming har också detta syfte. En sammanhållen gmndskola med en allsidig social sammansättning där alla elevers behov kan tillgodoses är en fömtsättning för att komma till rätta med den gmndläggande orsaken till problemet. "' 7 1994/95. 3.2 Åtgärder för att öka tillgängligheten Prop. Flerutbildningsplatser, geografisk spridning av den högre utbildningen samtöverskådliga samt enhetliga tillträdesbestänunelser och antagningssystem ärexempel på olika faktorer som är av betydelse för en breddad rekrytering tillhögre utbildning. Dennya gynmasieskolan är utformad sä att elevema på alla treåriga nationella ochspecialutformade program får allmän behörighet för högre studier. Det har dockvisat sig att flera universitet och högskolor inom ramen för nuvarandebestämmelser i högskoleförordningen vid urval missgynnar elever frånyrkesinriktade program. Motsvarande gäller för studerande från komvux ochstuderande med studieomdöme från folkhögskola. Regeringen har givit densärskilde utredaren som har att följa upp 1993 ärs universitets- ochhögskolereform tilläggsdirektiv att komma med förslag till en nationell ordningsom är överblickbar och garanterar rättssäkerhet i antagningsprocessen (dir.1994:126). Inom finns också en arbetsgmpp som arbetarmed vissa betygsfrägor inom gymnasieskolan som hänger samman med frägan om allmänbehörighet. Former/m etoder Föratt ett nationellt kunskapslyft skall komma till stånd måste insatser göras föratt skapa fömtsättningar för alla medborgare att kunna få del av utbildning.Detta kräver insatser från mänga häll: staten och kommunema, näringslivet, defackliga organisationema, folkbildningen och självklart från de enskildaindividema. har ett väl utbyggt utbildningssystem - kommunalvuxenutbildning, bildningsförbund och folkhögskolor, universitet och högskolor- som måste kunna erbjuda vuxenutbildning i olika former sä att den passarmänniskors skilda erfarenheter och behov. Vad som behövs är inte nya formerav utbildning utan metoder för att göra de utbildningsvägar som redan finnstillgängliga för fler. del, kanske upp emot en tredjedel, av alla studerande vid universitet ochhögskolor har läst in hela eller delar av sin behörighetsgivande utbildninginom den kommunala vuxenutbildningen. Det är främst två huvudgmpper för vilkaden gymnasiala delen av komvux har stor betydelse. Det är, dels vuxna som heltsaknar en gynmasial utbildning eller har behov av att komplettera en tidigareutbildning, dels ungdomar som haren gynmasial utbildning men har behov av att höja sina betyg eller Prop.1994/95:100 komplettera sin tidigare utbildning för att få särskild behörighet. Folkbildningen,dvs. utbildning som studieförbund och folkhögskolor erbjuder, är en del av denallmänna vuxenutbildningen och har därmed en viktig roll i arbetet med att höjautbildningsnivån i samhället. Folkbildningens arbetsformer med individuellastudiegångar och flexibla pedagogiska metoder tillsammans med desstillgänglighet ger unika fömtsättningar för att nå de gmpper som är i störstbehov av ytterligare utbildning. FoUcbildningen har stor betydelse som en vägtill högre utbildning. FoUchögskoloma genomför behörighets- ochkompetensgivande utbildningar på gynmasienivå. Även eftergymnasialautbildningar och högskolekurser anordnas ofta i nära samverkan med universitetoch högskolor. Också studieförbunden har numera möjlighet att genomföra kompetens-och behörighetsgivande utbildningar. För att markera betydelsen av folkbildningen harregeringen under littera B. Folkbildning föreslagit att ytterligare resurser,40,, skail tillföras denna verksamhet. Vidare föresläs att 30miljoner kronor av de medel som förslagits för särskilda åtgärder med anledningav arbetsmarknadsläget skall avsättas för folkbildningens medverkan i distansutbildning. Kunskapscentrabygger på samverkan och gemensamt resursutnyttjande mellan olika anordnare avutbildning - i första hand mellan gymnasieskolan och komvux men också medhögskolan, AMU och folkbildningen. Samverkan gäller framför allt lokaler,utmstning och administration och ibland även personal. Själva verksamhetensvarar varje utbildningsanordnare för. Kunskapscentra bygger också påsamverkan mellan olika delar av utbildningsväsendet och arbetslivet. En viktig funktion för lokala kunskapscentra börocksä vara att stimulera rekryteringen till högre utbildning och bidra tillökad samverkan med näringslivet och med den gemensamma sektom i denåterkommande utbildningen. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte år1991, med anledning av propositionen 1990/91:85 Växa med kunskaper - omgymnasieskolan och vuxenutbildningen, en särskild arbetsgmpp med uppgift attstimulera utvecklingen av kunskapscentra, Arbetsgmppen har redovisat sittarbete i tvä delrapporter, Utveckling av kunskapscentra delrapport I och II, En slutrapport är under utarbetande. När denna föreligger kommerregeringen att överväga behovet av åtgärder för att ytterligare stimulerautbyggnaden av kunskapscentra, Nyametoder prövas Prop, 1994/95:100 9 Genom att den tekniska utvecklingen snabbtger nya effektiva metoder för kunskapsöverföring erbjuder distansutbildningen -mediaburen utbildning - stora möjligheter när det gäller tillgänglighet tillutbildning. Detta förbättrar fömtsättningama för att åstadkomma ett nationelltkunskapslyft. Betänkandet Kunskapens krona (SOU 1993:23)överlämnades till den tidigare regeringen. 1 betänkandet föreslås bl.a.ett ordnat samarbete mellan olika utbildningsanordnare för att utvecklametoder, organisation och läromedel för att förbättra distansutbildningen.Därvid framhålls att kombinationen av olika distansmetoder, studiecirkelnsgmpp-dynamik, det sociala stödet från arbetskamrater på arbetsplatsen ochgenomslagskraften i Utbildningsradions verksamhet skulle kunna erbjudas vuxna ioch utanför arbetslivet. Inga åtgärder har vidtagits med anledning avbetänkandet. Till har vidare en radansökningar kommit in med förslag om fler platser inom distansutbildningen samtnya former och metoder för distansutbildning. Regeringen avser att tillsätta en kommitté meduppgift att analysera, stödja och utvärdera de förslag som föreligger. 1uppdraget skall ingå att finna olika metoder för distansutbildning samt ocksåatt bedriva försöksverksamhet. Målet för kommittén är att finna en samladstrategi för distansutbildning i landet inom högskoleområdet ochvuxenutbildning i övrigt. MöjUghetema bör också prövas att skapafömtsättningar för "ett öppet svenskt folkuniversitet" med ett brettutbildningsutbud som når många människor. Därvid bör erfarenhetema från detbrittiska studeras. Avsikten är att skapa ett öppet och flexibeltsystem som gör utbildning angelägen för alla medborgare runt hela landetoavsett bostadsort. 4 Strukturförändringar 4.1 Studentinflytande