prop · GH03173 · 1994-01-01 00:00:00 — Enligt propositionen om avgifter inom äldre- och handikappomsorgen bör kommunerna ges möjlighet att själva utforma avgiftssystemen med utgångspunkt i lokala förutsättningar och med syfte att åstadkomma en neutral hyressättning mellan skilda boendeformer. Några detaljerade regler för avgiftssättningen angavs inte men vissa riktlinjer fastlades i propositionen. Avgifterna för boendet skall vara skäliga. De får inte ges en schablonmässig tillämpning och får inte heller överstiga kommunens självkostnad. Den enskilde skall enligt propositionen förbehållas tillräckliga medel för sina personliga behov. Regeringen uttalade också att hänsyn måste tas till standardskillnader vid fastställande av bostadskostnad. Regeringen anmälde i propositionen att och skulle ges i uppdrag att noga följa utvecklingen och utformningen av kommunernas avgiftssystem. Ett sådant uppdrag lämnades . har redovisat sitt resultat i en delrapport och i en slutrapport . Av , som grundar sig på en undersökning av 84 kommuner, framgår bl.a. att flertalet kommuner har infört KBT-grundande bostadskostnader och att i princip samtliga kommuner kommer att ha infört sådana senast . Rapporten visar också att hyressättningen i några avseenden och i inte obetydlig omfattning strider mot vissa av de principer som angavs i propositionen om avgifter inom äldre- och handikappolitiken. Bland annat framgår att - av de kommuner som fastställt en separat boendeavgift för sjukhem inte har differentierat den med hänsyn till hur många som bor i rummet - hälften av kommunerna som infört en boendeavgift på sjukhem inte har diffe- rentierat avgiften med hänsyn till standardskillnader - de kraftiga variationer i hyresnivå som förekommer för flerbäddsrum är större än vad som kan motiveras av standardskillnader. Kommunerna får mer än dubbelt så stora intäkter för flerbäddsrum än för enkelrum. Regeringen finner att kommunernas avgiftssättning för boendet i främst flerbäddsrummen inte fungerar tillfredsställande för att avgifterna på ett godtagbart sätt skall kunna fungera som underlag för ett bostadstillägg som i sin helhet bekostas av staten. Ett i detta sammanhang viktigt socialpolitiskt mål är att de pensionärer som önskar det skall ha möjlighet till ett eget rum. Det bör inte finnas incitament som motverkar detta mål. kan konstateras att den totala bostadskostnaden för ett flerbäddsrum enligt kartläggning är betydligt högre än bostadskostnaden i enbäddsrum. Vi anser det angeläget att incitamenten för att bibehålla flerbäddsrummen motverkas. Av detta skäl bör bostadstillägg i princip endast betalas ut för enkelrum. Det kan dock finnas skäl som talar för att bostadstillägg också skall kunna utgå till tvåbäddsrum. Alltför starka incitament att snabbt avveckla flerbäddsrummen kan på kort sikt innebära problem att tillgodose de äldres behov av sådant särskilt boende som sjukhemmen representerar. Det kan också finnas äldre som i vissa situationer i livet kan önska dela rum med någon annan. Vi föreslår därför att bostadstillägg tills vidare skall kunna betalas ut för både en- och tvåbäddsrum. Ur bostadstilläggssynpunkt bör ett tvåbäddsrum ses som en bostad. Den övre gräns för bostadskostnad som anges i vårt förslag till statligt bostadstillägg bör därför gälla för hela rummet. För boende i tvåbäddsrum bör således bostadstillägg kunna lämnas av bostadskostnad mellan och . Eftersom bostadstillägg för makar beräknas gemensamt bör emellertid de ordinarie ersättningsreglerna gälla för makar gemensamt. Nuvarande ordning innebär att kommunen fastställer en bostadskostnad för boende i de särskilda boendeformerna för vilket KBT betalas ut, som till största delen bekostas av staten. Med ett statligt bostadstillägg skulle staten bekosta hela bostadstillägget. Konstruktionen innehåller i sig inget kostnadsdämpande moment. Även om bostadskostnaderna fastställs på ett rimligt sätt riskerar ett sådant system därför att bli kostnadsdrivande. Av detta skäl och med beaktande av vunna erfarenheter av avgiftssättningen har vi övervägt om normer bör införas för vilken bostadskostnad i särskilda boendeformer som högst kan ligga till grund för beräkning av bostadstillägg. En sådan statlig reglering av kommunernas avgiftssättning är emellertid inte önskvärd och bör därför om möjligt undvikas. Regeringen avser emellertid även fortsättningsvis att följa utvecklingen av avgiftssättningen och utifrån detta överväga behovet av reglering av högsta bidragsgrundande bostadskostnad. 8 Minskning av bostadstillägg Regeringens förslag: Bostadstillägget minskas utan hänsyn till de fribelopp på för ogift resp. för gift pensionär som gäller vid minskning av KBT. Skälen för regeringens förslag: Den årsinkomst som påverkar det kommunala bostadstillägget består som regel av pensionärens inkomster utöver ett folkpensionsbelopp och ett pensionstillskott. Vid beräkning av KBT dras från den fastställda årsinkomsten ett fribelopp på för ogift och för gift pensionär. Den återstående delen av årsinkomsten reducerar bostadstillägget av den fastställda årsinkomsten upp till 1,5 basbelopp. För årsinkomst som överstiger 1,5 basbelopp minskas bostadstillägget av årsinkomsten. Fribeloppen har varit för ogift och för gift pensionär men sänktes till nuvarande nivå . Sänkningen gjordes eftersom höjningarna av pensionstillskottet medfört att KBT-tagarna successivt fått en allt högre inkomst som inte reducerar bostads- tillägget. har pensionstillskottet ytterligare höjts som fribeloppen urholkats i värde. Fribeloppen får därför anses ha mist sitt ursprungliga syfte att möjliggöra för en pensionär att ha en sidoinkomst utöver folkpensionen som inte reducerar bostadstillägget. Ett avskaffande av fribeloppen innebär att alla pensionärer som har en inkomst överstigande folkpension, pensionstillskott och de nämnda fribeloppen på 1 000 resp. får minskat bostadstillägg med 22 - . Totalt innebär förändringen minskade utgifter med ca . 9 Lägsta gräns för utbetalning av bostadstillägg Regeringens förslag: Bostadstillägg på mindre belopp än betalas inte ut. Om pensionären är berättigad till särskilt bostadstillägg betalas dock bostadstillägg ut oavsett beloppets storlek. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande regler för KBT betalas bostadstillägget ut oavsett beloppets storlek. Det finns därför pensionärer som får mycket små utbetalningar av bostadstillägg. Något hundratal får KBT med en krona . Så små belopp förorsakar irritation hos mottagaren och uppfattas ofta som ett hån mot den som sökt ett bidrag. Många förundras också över varför så små belopp betalas ut eftersom administrationskostnaden för en sådan utbetalning antas vara betydligt större. Eftersom bostadstillägg betalas ut tillsammans med pensionen kostar den månatliga utbetalningen mycket litet. En ansökan om bostadstillägg måste dock hanteras oavsett om resultatet endast blir en krona i bostadstillägg. Även om ett beviljat bostadstillägg innebär en begränsad kostnad finns inga starka ekonomiska skäl till att inte betala ut små belopp. Skälet till regeringens förslag är i stället att utbetalningen förorsakar irritation och därmed riskerar att leda till minskat förtroende för bidragssystemets effektivitet. I systemet för bostadsbidrag till barnfamiljer finns en lägsta utbetalnings- gräns på . Eftersom det för bostadstilläggen för pensionärer endast finns begränsade administrativa skäl för en lägsta gräns anser regeringen att lägstabeloppet bör sättas lägre och därför vid en nivå på och pensionär. Denna gräns bör även gälla utbetalning av det kompletterande kommunala bostadstillägget. har en pensionär med så lågt bostadstillägg som för stor inkomst för att vara berättigad till särskilt bostadstillägg. För att en pensionär inte skall riskera att hamna på en nivå under socialbidragsnormen är det emellertid väsentligt att bostadstillägg alltid, oavsett belopp, betalas ut om särskilt bostadstillägg betalas ut. Eftersom gränsen är knuten till en månadsutbetalning gäller att retroaktiva utbetalningar som totalt överstiger inte skall betalas ut om beloppet understiger . Förslaget innebär en minskad kostnad på ca . 10 Omräkning vid ändrad avtalspension Regeringens förslag: Bostadstillägg får räknas om utan föregående underrättelse när avtalspension eller motsvarande pension som följer av kollektivavtal ändras. Omräkning av bostadstillägg utan ansökan kan därmed ske vid i stort sett samtliga pensionsförändringar. Härigenom skapas förutsättningar för framtida omräkningar via ADB. förslag: Överensstämmer i princip med regeringens förslag. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser tar upp frågan. Ingen av dessa instanser är i sak negativa till maskinella omräkningar. Försäkringsöverdomstolen ställer sig emellertid frågande till pensionärens juridiska ansvar om en omräkning inte blir riktig. Datainspektionen påpekar att en reglering av personregistren inom området bör göras och att frågan om vilket ADB-stöd som skall få användas bör regleras innan ett genomförande kan ske. Skälen för regeringens förslag: omräknas KBT automatiskt bl.a. när tilläggspension och statlig eller personalpension ändras. Detta sker med stöd av 6 och 10 lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension och 32 lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring. När KBT beviljas första gången, underrättas pensionären om att tillägget kommer att räknas om automatiskt när vissa pensionsförmåner ändras och att någon underrättelse inte kommer att ske inför varje omräkning. Den praktiska hanteringen av omräkningen sker med hjälp av ADB inom ramen för de tillstånd Datainspektionen meddelat för verksamheten. Förfarandet innebär att fler än 400 000 KBT-tagare får sitt KBT omräknat när pensionsförmåner ändras. Förutom att KBT alltid är beräknat utifrån aktuell inkomst är denna hantering mycket rationell. Något lagstöd för att på motsvarande sätt utan föregående kommunicering räkna om KBT när privata avtalspensioner ändras finns inte. underrättas pensionären av utifrån datalistor som tillhandahålls av pensionsutbetalaren, om att den höjda pensionen kan leda till att KBT kommar att räknas om. Pensionären bereds därvid tillfälle att yttra sig över den planerade omräkningen enligt reglerna om kommunicering i förvaltningslagen (1986:223). Därefter förs uppgifterna om de nya pensionerna in i ADB-systemen varpå KBT räknas om. De vanligaste avtalspensionerna av detta slag är SPP-pension, STP-pension samt AGS-ersättning. Ca 150 000 av KBT-tagarna har någon av dessa pensioner. Den nuvarande hanteringen av KBT-omräkningar när avtalspensionerna ändras är omständlig och resurskrävande. Det tar också tid innan alla omräkningar är klara, vilket i sin tur medför att för högt KBT betalas ut . Vi föreslår att lagstödet för omräkning av bostadstillägg utan särskild underrättelse utökas så att det även omfattar omräkning med anledning av ändrad avtalspension eller motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal så att omräkningarna därmed blir oberoende av vilken arbetsmarknadssektor som pensionären arbetat inom. Förutom en mer tidsenlig och effektiv hantering uppnås även förutsättningar för en likformig behanding av det stora flertalet pensionsinkomster oavsett om de är statliga, kommunala eller privata. Med denna utvidgning av möjligheterna att räkna om bostadstillägg utan föregående kommunicering skapas förutsättningar för en rationell hantering även när avtalspensioner ändras. För att effektivt utnyttja dessa möjligheter kan nuvarande ADB-rutiner behöva ändras. Detta och förslaget till ny lagstiftning i övrigt kan innebära behov av nya eller ändrade tillstånd enligt datalagen (1973:289). bör en författningsreglering av personregistren på området övervägas. Frågan om en socialförsäkringslag bereds nu inom och en proposition om detta planeras . Ett sådant lagförslag kan även komma att omfatta en reglering av personregistren på detta område. Om utökade automatiska omräkningar görs är det väsentligt att de inte uppfattas så att pensionären därigenom fråntas ansvaret för att bostadstillägget beräknas utifrån rätt uppgifter. Vid ett genomförande måste därför vikt läggas vid information om omräkningarna och att automatiska omräkningar främst syftar till effektivare hantering och lägre kostnader. När bostadstillägg nybeviljas måste pensionären informeras om att bostadstillägget kommer att räknas om automatiskt när avtalspension ändras. En sådan automatisk omräkning fordrar att ett beslutsmeddelande med besvärshänvisning sänds till pensionären och att det i beslutsmeddelandet tydligt informeras om skälet till omräkningen och vilken pension som ligger till grund för omräkningen. Eftersom bostadstillägget med detta system kan räknas om snabbare uppkommer en besparing som har beräknats till ca . Dessutom kan vissa administrativa besparingar göras. En omräkningsrutin av detta slag kräver emellertid ett visst utvecklingsarbete innan den kan tas i drift. Besparingen faller därför inte ut . 11 Omräkning vid hyreshöjning Regeringens förslag: Bostadstillägg får, när det bedöms lämpligt, räknas om utan föregående underrättelse till den bidragsberättigade om hyra eller avgift ändras för hyres- eller bostads- rättslägenhet. En förutsättning för att bostads- tillägget skall få räknas om är att deltagandet är frivilligt. Varje pensionär får själv avgöra om bostadstillägget skall räknas om på detta sätt eller inte. Härigenom skapas förutsättningar för framtida omräkningar med hjälp av ADB. förslag: Ett system för maskinella omräkningar bör genomföras. Ett sådant system bygger emellertid på lokala registerbearbetningar vars villkor utreddes av utredningen (S 1990:05) om social- försäkringsregisterlag. I avvaktan på denna utrednings resultat lade inget förslag om maskinella omräkningar vid hyreshöjningar. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser tar upp frågan. Ingen av dessa instanser är i sak negativa till maskinella omräkningar. Försäkringsöverdomstolen ställer sig emellertid frågande till pensionärens juridiska ansvar om en omräkning inte blir riktig. Datainspektionen påpekar att en reglering av personregistren inom området bör göras och att frågan om vilket ADB-stöd som skall få användas bör regleras innan ett genomförandet kan ske. Skälen för regeringens förslag: Omkring 3/4 av nuvarande KBT-tagare bor i hyres- eller bostadsrättslägenhet. De flesta av dessa ca 440 000 pensionärer får sin hyra eller avgift höjd . För att få sitt bostadstillägg omräknat måste de meddela den nya hyran till , vilket en stor del av pensionärerna också gör. En stor del av KBT-hanteringen åtgår därför till att räkna om bostadstillägg p.g.a. höjda hyror. Eftersom hyreshöjningar oftast sker vid årsskiften riskerar den koncentrerade arbetsbelastningen leda till väntetider. ansåg att möjlighet till maskinella omräkningar vid hyreshöjningar bör öppnas men man avstod från att lägga ett konkret förslag. De skäl som angavs var att sådana omräkningar förutsätter lokala register varför frågan borde avgöras först när utredningen om socialförsäkringsregisterlag är klar. Denna utredning lämnade ett slutbetänkande (Socialförsäkringsregister SOU:1993:11). I betänkandet behandlas bl.a. vad ett socialförsäkringsregister får innehålla och dess användning. Utredningens förslag omfattar inrättande av såväl centrala som lokala register. Enligt förslaget bör också uppgifter kunna tillföras från andra personregister om detta är motiverat och om detta föreskrivs i lag eller förordning eller följer av beslut från Datainspektionen. Vi föreslår att omräkning av bostadstillägg får göras utan ansökan eller anmälan när hyra ändras för en hyreslägenhet eller när avgift ändras för en bostadsrättslägenhet. Som förutsättning gäller dock att pensionären medgivit att så får ske. För att sådan omräkning skall kunna vara effektiv fordras bl.a. att uppgifter hämtas in via ADB-media och att lokala samkörningar av register görs. Sådan omräkning och registerhålling fordrar ADB-stöd, vilket är tillståndspliktigt enligt datalagen (1973:289). gäller att tillstånd för sådan ADB-hantering får sökas från Datatinspektionen. Frågan om en socialförsäkringsregisterlag bereds som ovan nämnts inom och en proposition om detta planeras . En omräkning av detta slag fordrar en hel del lokalt utvecklingsarbete och ett praktiskt samarbete med bostadsbolag eller liknande. Eftersom många pensionärer hyr lägenhet hos relativt små bolag torde sådana omräkningar långt ifrån alltid vara lönsamma. Det blir därför bl.a. kommunens storlek och de lokala förutsättningarna som avgör om denna omräkningsmöjlighet bör utnyttjas. pågår i ett försök med maskinella omräkningar vid hyreshöjningar. Erfarenheterna från försöket visar att omräkningarna sker betydligt snabbare och med mindre resursinsats som pensionärerna överlag är positiva. Endast någon procent av pensionärerna har valt att inte delta i de automatiska omräkningarna. En omräkning av detta slag kommer normalt att leda till högre bostadstillägg. Det är därför av stor betydelse att pensionären inte fråntas ansvaret för förändringen av bostadstillägget och systemet inte uppfattas som tvingande. Således är det väsentligt att systemet bygger på frivillighet så att varje pensionär själv och på ett enkelt sätt får välja om denne skall delta eller avstå från att vara med i omräkningsförfarandet. Informationen i beslutsmeddelandet efter en omräkning måste också vara så tydlig att var och en tydligt kan se att denne valt att delta och vilka uppgifter som ligger till grund för det omräknade bostadstillägget. 12 Anslagsfrågor för /95 m.m. 1993/94:100 har regeringen aviserat förslag om nya regler för bostads- tillägg för pensionärer. Regeringen återkommer till dessa frågor. Ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp och ålderdom 1992/93 Utgift 4 151 000 0001) 1993/94 Anslag 6 700 000 000 1) 1994/95 Förslag 8 700 000 000 1) Anslaget Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension sänktes ersättningsnivåerna för vissa pensionsförmåner . För att mildra effekten för de pensionärer som har det sämst ställt beslutade att bl.a. förbättra de kommunala bostadstilläggen. De totala kostnaderna för KBT beräknades därvid uppgå till , varav statsbidraget utgjorde . Med anledning av de nya reglerna för KBT, som infördes , har antalet KBT-tagare ökat med ca 40 000 personer. Till en del förklaras ökningen av att boende i särskilda boendeformer nu kan grunda rätt till KBT. Nästan hälften av ökningen beror dock på att pensionärer tillkommit som inte sökt KBT. Antalet KBT-tagare ökar fortfarande och förväntas fortsätta att öka . Kostnaderna för det statliga bostadstillägg som föreslås i denna proposition beräknas uppgå till . beräknas kostnaderna för statsbidrag till KBT till . beräknas kostnaderna till hälften av , d.v.s. . Reglering mellan staten och kommunerna Enligt dagens regler för KBT svarar staten för och kommunerna för av de statsbidragsberättigade kostnaderna. I och med att staten tar över bostadstillägget fr.o.m. kommer , som motsvarar av , senare att regleras ekonomiskt mellan kommunerna och staten. Bostadstillägg betalas även ut för bostadskostnad utanför statsbidragsreglernas ramar till ett värde av ca . När de kommunala tilläggen successivt minskar minskar också kommunernas kostnader. Det ekonomiska utrymme som uppkommer för kommunerna sammantaget får beaktas i kommande överläggningar. Förslaget till lag om bostadstillägg till pensionärer överensstämmer i stora delar med bestämmelserna i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. I förekommande fall görs därför hänvisningar till den lagen. 1 En förutsättning för att bostadstillägg skall lämnas är att pensionären bor i . Härav följer att bostadstillägg endast kan utgå till i bosatta personer och att bostadstillägg endast kan avse bostad i . Ett bostadstillägg skall därför dras in om pensionären bosätter sig utanför . I paragrafen anges de kategorier som kan få bostadstillägg. Något krav på att pensionen skall utbetalas i viss form finns inte. Såväl folkpension som allmän tilläggspension (ATP) enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring grundar därför rätt till bostadstillägg. Av andra stycket framgår att pensionär som uppbär endast ålderspension för tid före den månad han fyller (förtida uttag) inte kan få bostadstillägg. Pen- sionär som har någon annan av de förmåner som nämns i första stycket är således berättigad till bostadstillägg även om han inte har fyllt . Detta gäller oavsett om pensionären endast uppbär del av sådan förmån. I tredje stycket anges att ett särskilt bostadstillägg kan lämnas till pen- sionär som uppbär bostadstillägg enligt lagen. Bestämmelserna om hur sådant tillägg beräknas och vem som är berättigad till tillägg har tagits in i 7 . 2 I paragrafen anges dels att bostadstilläggets uppgift inte är att täcka hela bostadskostnaden och dels att bostadstillägget avser att omfatta alla boendeformer. Sådant boende är boende med hyresrätt, bostadsrätt och boende i egen fastighet. Även boende i annan boendeform exempelvis inneboende, boende på ålderdomshem, på sjukhem, på och boende i gruppbostad kan berättiga till bostadstillägg. För de särskilda boendeformerna lämnas dock inte bostadstillägg för boende i rum med mer än två bäddar. I bostadskostnaden får bara ingå sådana kostnader som direkt kan knytas till bostaden. Kostnader som är knutna till privat konsumtion såsom hushållsström är exempelvis inte bidragsgrundande. Vilka kostnader som är att hänföra till bostadskostnader och hur dessa skall beräknas kan variera mellan olika boendeformer. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer beslutar vilka kostnader som skall hänföras till bostadskostnader och hur dessa skall beräknas. Andra stycket reglerar det förhållandet när en pensionär på grund av omvårdnad eller vård inte alls eller i begränsad omfattning bor i permanentbostaden. I första hand är även i detta fall folkbokföringen avgörande för vilken bostad bidraget skall lämnas. En person kan emellertid stadigvarande bo eller vårdas i en särskild boendeform utan att vara folkbokförd där. När en person stadigvarande bor eller vistas i en särskild boendeform eller i annat likartat boende, skall därför folkbokföringen inte längre styra över vilken bostad som bidraget skall lämnas för. I sådant fall skall bostadstillägg lämnas för den bostad pensionären faktiskt bor i. Det innebär ofta en betydande minskning eller indragning av bostadstillägget och att den gamla bostaden inte kan behållas. Ett sådant beslut om minskning eller indragning av bostadstillägget innebär därför en stor omställning för pensionären, varför denne skall ges ett rådrum från det att fattat beslut innan beslutet verkställs. Om den nya bostaden har en högre bostadskostnad eller om hemmabostaden avvecklas innan förflutit bör dock bostadstillägget omgående beräknas för den nya bostaden. I flertalet kommuner har det funnits bestämmelser om att kommunalt bostadstillägg (KBT) inte skall utges för hemmabostaden när pensionären stadigvarande vistats på vårdinrättning. Därvid har följande allmänna riktlinjer varit styrande för frågan om när vård kan anses vara stadigvarande. Stadigvarande vård på vårdinrättning har varit sådan vård där pensionären inte har eller har bedömts ha möjlighet att återvända till sitt egna boende inom en rimlig framtid. Pensionärens möjligheter att återvända till sitt egna boende har därvid alltid bedömts individuellt. Vid bedömningen har hänsyn tagits till pensionärens ålder, sjukdomsdiagnos, permissioner i bostaden, sociala förhållanden, m.m. Om pensionären har vistats i sin bostad under regelbundna och aktiverande permissioner har vården i regel inte ansetts utgöra stadigvarande vård. Denna praxis bör tillämpas på motsvarande sätt när det gäller bedömningen om bostadstillägg skall utges i samband med stadigvarande boende eller vård i en särskild boendeform eller i annat likartat boende.