prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — Därefter sjunker kostnaden. Regeringen föreslåratt de som skall återföras till kommunsektom somkompensation för den allmänna löneavgiften till följd av medlemskapet i EU, förår 1996 används för att finansiera införandet av systemet. En pott på totalt400 avsätts för särskilda insatser. Enparlamentarisk beredning skall tillsättas som skall se över dels ett antal iskatteutjämningen ingående faktorer, dels beakta helheten samt utvärderareformen. Arbetet skall bedrivas så att förändringar kan göras . övrigaförslag rörande relationen mellan staten och kommuner och Prop.1994/95:150 Detkommer att ställas mycket stora krav på kommuner och landsting de närmaste åienför att de skall kunna möta de ökade anspråken på verksamheten bl.a. tillföljd av den demografiska utvecklingen och den oroande ökningen av socialbidragskostnadema.Samtidigt skärps kraven på hushållning med resurserna. Det fömtsätter ettfortsatt arbete med att effektivisera verksamheten. Det fömtsätter också attkommuner och landsting kan ta det ekonomiska ansvaret för sin verksamhet samtfår större möjligheter att göra avvägningar mellan olika utgiftsområden. Regeringenkonmier därför att undersöka fömtsättningama för regeländringar som iimebärökad frihet för kommuner och landsting att anpassa sin verksamhet till lokalafömtsättningar. En översyn konuneratt göras av kommunallagen i syfte att skapa bättre fömtsättningar förekonomisk hushållning. Regeringen avser att återinföra ett krav på balanseradbudget samt ett förbud mot lånefmansiering av aimat än investeringar. Ettförslag till lagstiftning för att hantera simationen när en kommim eller ettlandsting inte kan fullgöra sina betalningsförpliktelser, läggs fram. 5 Budgetfrågor Pop. 1994/95: i50 5.1 Uppföljning av budgetutvecklingen I denekonomisk-politiska propositionen redovisades en rad åtgärder,såväl besparingar som inkomstförstärkningar, för att stärka de offentligafinanserna. Regeringen föreslog i prop. 1994/95:40 principer för finansieringenav EU-medlemskapet. 1994/95:122 föreslog regeringen vissaskattehöjningar som ett led i denna fmansiering. I budgetpropositionen ladesförslag om ytterligare budgetförstärkande åtgärder i form avutgiftsneddragningar. Regeringen redovisade sin avsikt att återkommamed preciserade förslag angående det återstående finansieringsbehovet om 3miljarder kronor till följd av EU-medlemskapet. Föratt säkerställa att regeringens program för sanering av de offentliga fmansemaupprätthålls på den nivå som lades fast i budgetpropositionen har regeringenmycket noga följt såväl budgetutvecklingen för innevarande och nästa budgetårsom den fortsatta beredningen av budgetförstärk-ningsåtgärdema i riksdagen.Utrymmet för det totala offentliga utgiftsåtagandet är starkt begränsat. Såvälhöjda skatter som ökad statlig upplåning medför risker för negativaåterverkningar på den svenska ekonomin. Det är därför nödvändigt att införamtiner och regelsystem som tillförsäkrar regering och riksdag en starkarekontroll över budgeten och budgetutvecklingen. Regeringen har som ett förstasteg i detta arbete följt upp budgetutvecklingen. Uppföljningen harresulterat i att ett behov av att finansiera redan gjorda utgiftsåtaganden ochöverskridanden har identifierats. Åtgärder har vidtagits eller föreslås nutill i syfte att motverka ökade utgifter. Regeringens uppföljning kandärmed också betraktas som ett första steg mot att tillämpa ett utgiftstak (seavsnitt 5.3). Regeringenhar i sin budgemppföljning konstaterat att budgetförsvagningar har uppkommiteller bedöms uppkonuna till följd av olika slag av förändringar på budgetensutgiftssida: -ia utgiftsåtaganden som ännu ejfinansierats, -riksdagsbehandlingen av föreslagnabesparingsåtgärder, -överskridanden i innevarande årsbudget varav några med varaktig effekt, -nya utgiftsåtaganden ellerinkomstminskningar i kompletteringspropositionen. Dessaökade utgifter och bortfallande inkomster bör enligt regeringens uppfattningfmansieras så att de inte leder till en negativ effekt på de offentligafmansema. Finansieringsbehovet fördelar sig enligt följande. Miljoner kronor, 1993/96 ärs prisnivå, nettoeffekt påoffentlig sektor Ånnu icke finansierade utgiftsåtaganden i tidigarepropositioner 7 000 1 052 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder i prop. 1994/95:23Arbetsmarknadspolitiska åtgärder i prop. 1994/93:100 EU-medlemskapet Budgetförsvagningar i samband med riksdagsbehandlingen Avbytarverksamheten (JoU) Tillfälligt stöd för norraSverige (JoU) Utökning av EU-stÖd (JoU) Deltidsersättning i A-kassa (SfU)Arbetslöshetskassa, arbetslösa under (AU) Korrigeringar i tidigare beräkningar Justering av felräkning avseende EU:s struknirfbnder 1994/95:150 Bilaga 1 1 880 1 106 Nya finansieringsbehov i denna proposition Investeringsbidrag för nyproduktion av bostäder Sänkt moms pä livsmede till Ibudgemppföljningen har regeringen uppmärksammat dels ett antalbudgetförsvagningar till följd av riksdagsbehandlingen, dels att budgetbelastningenpå ett antal regelstyrda anslag överstiger de budgeterade beloppen. För attundvika att denna typ av anslag urholkar statsfinansema är det viktigt attsnabbt få till stånd regeländringar som förhindrar framtida öveiskridanden.Regelförändringarna bör utformas så att utgiftssystemens merbelastning påstatsbudgeten upphör. 5.1.2Åtgärder med anledning av budgetuppföUningen Prop. 1994/95: ISO Föratt fmansiera den engångsvisa budgetbelastning som identifierats ibudgetuppföljningen konstaterar regeringen att det krävs engångsvisabudgetförstärkande åtgärder om sammantaget . Möjlighetenför regeringen att vidta åtgärder i iimevarande års budget är niycketbegränsad, varför alla möjligheter au hålla iime ännu ej disponerade medelmåste tas till vara. Regeringen har därför bl.a. sett över budgetbelastningenpå samtliga större reservationsanslag. Regeringen har vidare inventeratmöjlighetema an utnyttja inleveranser från statliga bolag och fonder samtupplösning av vissa fonder. Motbakgrund av det totala engångsvisa fmansieringsbehovet har regeringen därförbeslutat att som en besparing föra bort medel från vissa reservationsanslag.Därtill kommer medel från avveckling av Arbetslivsfonden ochArbetsmiljöfonden. Regeringen ställer vidare krav på högre utdelning från vissastatliga bolag. Regeringenföreslår dämtöver i denna proposition vissa åtgärder av engångskaraktär inomSocialdepartementets område. Åtgärdema består bl.a. av tidigareläggningar avredan föreslagna utgiftsminskningar inom tandvårds- och läkemedelsområdena samtför slopade kontaktdagar, minskade resurser till yrkesinriktad rehabiliteringsamt sänkta bidrag till missbrukar- och ungdomsvård. InomKommunikationsdepartementet föreslås tillfälligt minskade anslag till väg- ochjämvägsinvesteringar. Inom område uppkommer engångsvisabudgetförstärkningar genom utförsäljning av beiedskapslager, tillfälliglageravgift på socker och ris, avveckling av Jordfonden, m.m. InomArbetsmarknadsdepartementet föreslås tillfälligt minskade anslag till SamhallAB, besparingar på åtgärder för arbetshandikappade samt tidigareläggning av besparingarpå lönebidrag. Inom föreslås vissa besparingar påtekniköverföring och inomhusklimat. Reglernaför momsuppbörd ändras, vilket medför en engångsvis högre inkomst istatsbudgeten. Sammantagetuppgår den engångsvisa finansieringen till , dvs. 5,5 miljarderkronor mer än det ovan angivna engångsvisa finansieringsbehovet. EngAngsvis finansiering' Prop. Miljoner kronor, 1995/prisnivå, nettoeffekt päoffentlig sektor Rilaaa 1 Indragning av reservationsmedel 4 422 Inleveranser frän statliga bolag och fonder 6 059 Övriga engängsvisa Åtgärder 12 938 Ändrad momsuppbörd 8 000 Summa engångsvis finansiering 23 419 Se även Appendix, tabell 5.6. Föratt fmansiera de varaktiga budgetförsvagningarna, som redovisas i tabell 5.1,kravs åtgärder som ger en varaktig förstärkning av de offentliga fmansema med15 miljarder kronor. Regeringen har huvudsakligen övervägt regeländringar iett antal trygghetssystem. Enåtgärd med varaktig budgeteffekt är att regeringen föreslår att myndighetemainte ges kompensation för den allmänna löneavgiften m.m. Statliga myndigheterhar tidigare kompenserats för förändringar i arbetsgivaravgifter och skatter.Detsamma har gällt vissa organisationer. infördes en allmänlöneavgift pä . höjdes de särskilda löneskattemaoch den särskilda premieskatten på gmpplivförsäkringar. Regeringen föreslåratt , som en besparing, avstår från att kompensera myndigheter ochorganisationer för dessa kostnadsökningar. Effekten av denna åtgärd harberäknats till . Regeringenföreslår att kostnadema för bostadsbidragen minskas fr.o.m. den 1 juli 1996.Vidare kommer regeringen senare att föreslå åtgärder vad gäller den stadigaassistansersätoiingen. Åtgärdema och regelförändringarna säkerställer att de akmellaanslagen ej överskrids. Vidare föreslår regeringen höjda avgifter inomläkemedelsförsäkringen fr.o.m. . I1995 års budgetproposition föreslog regeringen att en enhetlig Prop.1994/95:150 ersätmingsnivå om av inkomstbortfallet i sjuk- och för-Bilaga 1 äldraförsäkringen skulle införas. Med hänsyn till behoven av varaktigförstärkning av de offentliga finansema fmner regeringen det nu motiverat attprecisera ett mer långtgående förslag till reformering av såväl sjuk- somföräldraförsäkringen som arbetslöshetsförsäkringen. En enhetlig ersättningsnivåom av den förmånsgrundande inkomsten samt bibehållande avkarensdagen i sjukförsäkringen och sjuklönesystemet föreslås. Taket för högstadagersättning i arbetslöshetsersättningen bibehålls. Enrad besparingar föreslås inom område. Regeringenföreslår regelförändring gällande ersättningen till deltidsarbetslösa samt ettskärpt arbetsvillkor och ändrade avstängningsregler i arbetslöshetsförsäkringen.Dämtöver föreslås regelförändringar gällande subventionsgraden irekryteringsstöd och beredskapsarbeten. Vidare föreslås regeländringar ijobb-sökar-aktiviteter samt en avgift för arbetsgivare som tar emot personerför arbetsplatsintroduktion. Inomdet invandrarpolitiska området föreslås en omläggning av ersättningen tillkommunema för flyktingmottagandet. Inkomsternaberäknas öka till följd av förslag om införande av mervärdesskatt pådagspress, beskattning av sjukvårdsförmåner, m.m. samt förslag tillfinansiering av EU-avgiften genom vissa skatteförändringar. Sammantagetuppgår den varaktiga finansieringen till , dvs. i stortsett samma belopp som det ovan angivna varaktiga fmansieringsbehovet. Ibbell 5.3 Vbraktiga åtgärder fSr förstärkning av deofTentliga finanserna' Miljoner kronor, 1995/96 ärs prisnivå, nettoeffekt päoffentlig sektor Ingen kompensation för arbetsgivaravgifter, m.m. Arbetslöshetsförsäkring, m.m. och regeländringar i arbetsmarknadspolitiken, m.m. EU-finansiering genom ökade inkomster Ändrad momsuppbörd, ränteeffekt Beskattade sjukvårdsförmåner, skärpt kontroll på försäljning av aktier m.m. samt moms pä begagnade varor m.m. Höjd skatt på kärnkraft ' Se även Appendix, tabell 5.7. Finansieringav EV-medlemskcpet Prop. Bilaga1 Regeringen redovisade i finansplanen sin syn på hur finansieringen avEU-medlemskapet skulle genomföras. EU-medlemskapet kan förväntas leda till enbestående ökad budgetbelastning om ca på helårsbasis. 1994/95:122 föreslog regeringen som en första etapp skatteförändringarsom leder till inkomstförstärkningar på . Propositionernahar antagits av . I budgetpropositionen lämnade regeringen förslagtill utgiftsneddragningar om . Därmed hade konkretaförslag om fmansiering lämnats för . Regeringen aviseradeockså i fmansplanen förslag om ökad festighetsskatt m.m., motsvarande inkomstförstärkningarpå sammanlagt , samt angav sin avsikt att återkonmia medandra förslag till budgetförstärkningar på för att täckaresterande del av finansieringsbehovet. Regeringenhar genom förslag i prop. 1994/95:203 föreslagit en inkomstförstärkning på 7,0miljarder kronor. Av dessa7,är enkonkretisering av de inkomstförstärkningar som aviserats i budgetpropositionen,1,bidrar till att täcka en del av det återståendefmansieringsbehovet på och resterande 0,4 miljarder kronortillgodoräknas som en inkomstförstärkning i denna proposition. Genom förslagentill varaktiga utgiftsneddragningar som föreslås i förevarande proposition hardärmed kostnaden för EU-avgiften fiillt ut finansierats. Medanledning av att blev medlem i Europeiska Unionen (EU)har regeringen haft att ta ställning till utgiftsbehov hos myndigheter ochdepartement för att fiillgöra åtaganden gentemot EU. Merparten avdessa medel har i budgetpropositionen föreslagits kommajordbruksadministrationen till godo. Förslag till ökade resurser för vissanndigheter redovisas i föreliggande proposition. Kostnadema har fmansieratsgenom att en mindre del av den i budgetpropositionen föreslagna 11-procentigabesparing på myndigheternas förvaltningskostnader har återlagts. Dettabeaktades i budgetpropositionen under posten Tillkommande utgiftsbehov, netto. Denredovisade budgetuppföljningen och åtföljande förslag till kompenserandeåtgärder utgör ett första steg i en uppstramning av den svenska budgetprocessenoch budgetdisciplinen. Ingen tidigare regering har genomfört en motsvarandeuppföljning. Utan denna genomgång skulle budgeten kunna uppskattas varaktigtförsänuas med ett betydande belopp, främst till följd av överskridanden iinnevarande års budget och olika riksdagsbeslut. Avde budgetförstärkningsåtgärder som regeringen förslagit har den största delenockså godtagits av . Höstens ekonomisk-politiska proposition godtogsmed små ändringar och av förslagen i budgetproposi- tionenändrades ett mindre antal. De största av de ej antagna förslagen Prop.1994/95:150 gäller arbetslöshetsersättningen för imgdomar under och momjord- Bilaga 1 bruksområdet. På samtliga punkter där beslutinneburit budgetförsvagningar i förhållande till regeringens förslag harregeringen i denna proposition återkommit med nya förslag som skall säkerställaatt den av regeringen avsedda budgetförstärkningen uppnås. 1samband med utvecklingsarbetet inför övergången till kalenderbud-getering,avser regeringen se över såväl innehåll som form i de årliga budgetförslagen. Isamband därmed kommer även den institutionella ramen för budgethanteringen attskärpas, se avsnitten 5.3 och 5.4. Vidare avser regeringen höja ambitionsnivånvad gäller beräkningar av budgeteffekter och den löpande uppföljningen avbudgeten (budgetprognoserna). Regeringen avser att även fortsättningsvis nogafölja budgetutvecklingen och ingripa om budgemtfallet riskerar att inte hållasinom uppsatta ramar. 5.2 Det reviderade budgetförslaget Ändrade redovisningsprinciper Ibudgetpropositionen föreslogs en omläggning av redovisningen av sjuk-ochföräldraförsäkringen samt Arbetsmarknadsfonden. Sjuk- och föräldraförsäkringenbmttoredovisas helt fr.o.m. /96. Detta innebär att samtligainkomster redovisas på inkomstsidan och samtliga utgifter redovisas påutgiftssidan. Arbetsmarknadsfonden har lyfts in på budgeten fr.o.m. budgetåret1995/96. Detta innebär att både inkomster och utgifter ökar samt att detreviderade budgetsaldot försämras till följd av aU fonden uppvisar ett negativtfinansiellt sparande. (För en mer ingående beskrivning, se Finansplanen bil. Idenna proposition föreslås ytterligare några redovisningsmässiga förändringar.Dessa berör reglermgama mellan stat och kommuner, den kommunalamomsredovisningen och Lönegarantifonden. Regleringarnamellan stat och kommun nettoredovisas på statsbudgetens inkomstsida. Enreglering till staten/rå/i kommunema, landstingen och kyrkokommunernaredovisas som en minskad utbetalning från inkomsttiteln 1111, Fysiska personersinkomstskatt, dvs. som en ökning av statsbudgetens skatteinkomster. Fr.o.m.1995/96 föreslås att dessa regleringar i stället skall redovisas påutgiftsanslag och ingå i de generella statsbidragen, vilka liggersom utgifter under huvudtitel. En reglering som i dagredovisas som en ökad inkomst kommer i det nya systemet att redovisas som enminskad utgift. Denna förändring innebär att inkomster och utgifter minskar medsamma belopp - ca för . (För en detaljerad beskrivnmg, se bil. 1 kap. 1.3-1.4). Somen anpassning till föreslås att kommunema fr.o.m. den 1 januari1996 inte längre skall få göra momsavdrag för icke-skattefinansieradverksamhet. I stället för att dra av mervärdesskatten betalasmedlen tillbaka till kommunema över det generella statsbidraget Prop.1994/95:150 på statsbudgetens utgiftssida. Detta innebär att statensmomsintäkter och Bilaga 1 det generella statsbidraget båda ökar med sammabelopp - ca för . Budgetsaldot påverkasinte heller av denna förändring. (För en detaljerad beskrivning, se bil. Vidare föreslår regeringen att Lönegarantifonden lyfts in på statsbudgetenoch bmttoredovisas. Fondens inkomster redovisas under två inkomsttitlar, 1256Lönegarantiavgift och 2812 Återbetalning av lönegaran-timedel. Fondens utgifterredovisas på ett nytt anslag under , A6.Lönegarantiersättning. Fonden beräknas ge ett överskott på ca 1,5 miljarderkronor /96 och detta överskott används till att betala tillbakaen del av fondens ackumulerade underskott, vilket uppgår till ca2,. Detta innebär att både inkomster och utgifter ökar med ca2,/96 (18 månader). Inte heller dennaförändring påverkar vare sig budgetsaldot eller lånebehovet. Budgetlägetför innevarande och nästa budgetår 1 budgetpropositionen beräknaderegeringen budgetunderskottet för iimevarande budgetår till 192 miljarderkronor. Regeringens nuvarande beräkning visar på ett underskott på 160miljarder kronor. Det har således skett en mycket kraftig förbättring avsaldot. De största avvikelserna ligger på inkomstsidan. Diygt 10 miljarderkronor av den förbättring som skett beror på att tidigare prognoserunderskattat företagens taxerade inkomster . Inkomsterna från fysiskapersoners inkomstskatt beräknas också bli högre - ca -delspå grund av att preiiminärskatteinbetalningama ökat, dels på attutbetalningarna av överskjutande skatt visat sig bli lägre än vad som tidigareprognosticerats. En bidragande orsak till att preliminärskattema ökat bedömsvara att realisationsvinstema tillfälligt var mycket höga till följdav att skattesatsen höjdes från . Vidare kannämnas att utfall avseende mervärdesskatten indi-kerar att intäktema blir drygt5 miljarder kronor högre än tidigare prognosticerats. Utgiftema exkl. statsskuldräntorberäknas bli ca lägre än i budgetpropositionen. Dettaförklaras huvudsakligen dels av att förbmkningen av myndighetersanslagsbehållningar beräknas bli ca lägre, dels att avgiften till EUberäknas bli ca lägre och slutligen att ett stort antalmyndigheter bedömer att utgifter för löner m.m. blir lägre än ibudgetpropositionens beräkning. TbbeU 5.4 Statsbudgetens beräknade utfUl budgetaret1994/95 Prop. Miljarder kronor gyg j Stats- Budgetpropo- Kompletterings- budgeten sitionen propositionen Inkomster 368.2 394,4 427,0 Utgifter exkl. statsskuldräntor 442,8 469,3 462,6 Statsskuldräntor 76,0 117,0 125,3 Redovisat budgetsaldo -150,7 -192,0 -160,9 Detreviderade budgetförslaget /96, 18 månader Detreviderade budgetförslaget /96 visar, i likhet med prognosen för innevarandebudgetår, på en bättre utveckling än den som fömt-spåddes ibudgetpropositionen. lade regeringen fram ett budgetförslag avseende18 månader som uppvisade ett underskott på . Regeringenredovisar nu ett imderskott på . Denstarkare utveckling som registrerades tmder 1994 får även genomslag påprognosen över hur mycket företagen förväntas betala in i inkomstskatt under1995/96 med . Utöver den ekonomiska utvecklingen är detframför allt de skatteförslag som föreslagits i propositionen om Finansieringav medlemskapet i Europeiska Unionen (prop. 1994/95:203) som får effekt samtolika indragningar från fonder och inleveranser från statliga bolag somberäknas förstärka budgeten under kommande budgetår. Dämtöver föreslårregeringen besparingar på ett stort antal områden som leder till att utgiftemaberäknas bli lägre än i budgetpropositionen, se vidare Appendix-tabellema 5.6och 5.7. IbbeU 5.5 Budgetförslaget för /96 (18månader) Budgetpropo- Kompletterings- sitionen propositionen -213,6 5.3 Ett tak för de offentliga utgiftema Deoffentliga utgiftema och samhällsekonoinin Deoffentliga utgiftema är avgörande för skatteuttagets nivå. Utrymmet förytterligare skattehöjningar är starkt begränsat då skatteuttaget inte kanhöjas utan att det medför negativa ekonomiska återverkningar.Allmänna skattehöjningar gör det svårare att uppnå en icke inflationsdrivandelönebildning, ökar lönsamheten av skattefusk och skatteplaneringoch riskerar att leda till lägre investeringar och pro- Prop. 1994/95:150duktion. För att skadliga skattehöjningar samt återkommande under- Bilaga 1skottsproblem skall undvikas krävs att de offentliga utgiftema hålls understrikt kontroll. Deoffentliga utgiftema, exklusive ränteutgifterna för statens upplåning, ärlättare att kontrollera genom politiska beslut än budgetimderskott ochskuldutveckling. Detta beror bl.a. på att ränteutvecklmgen är svår att fömtsägasamt på att inkomstema i större utsträckning än utgifterna styrs av bl.a.konjunkturvariationer och är svåra att prognosticera. Regeringenanser, mot denna bakgnmd att det bör införas ett system med tak för deoffentliga utgiftema. Utgiftsmål tillämpas på ett till synes framgångsrikt sätti andra mdustriländer som i väsentliga avseenden liknar . Ettutgiftstak kan utformas så att regeringen föreslår och beslutar om enhögsta nivå för de offentliga utgiftema tmder framåt. Valet avnivå utgör en avvägnmg mellan å ena sidan önskemålet om att kunna tillgodoseangelägna utgiftsbehov och å andra sidan önskemålet om att uppnå en hållbarutveckling av de offentliga finansema inom ramen för ett skatteuttag som inteskadar konkurrenskraften. Ettutgiftsmål för budgetpolitiken tydliggör behovet av politiska prioriteringarmellan olika utgiftsområden bl.a. genom att överskridanden kräver motverkandeåtgärder på det sätt som föreslås i denna proposition för budgetåren 1994/95 och1995/96. Detta kan ses som en första partiell tillämpning av principen om ettutgiftstak. Defrämsta fördelama med ett utgiftstak är att budgetpolitiken ges en långsiktiginriktning med högre fömtsägbarhet. Ett utgiftstak förebygger också enutveckling där skatteuttaget måste höjas trendmässigt på ett icke avsett sättsom en följd av bristfällig utgiftskontroll. Ett utgiftstak ökar därmedförtroendet för den ekonomiska politiken och främjar tillväxten. Detsvenska statliga budgetsystemet har kritiserats i flera olika sammanhang föratt det inte medger en tillfredsställande budgetkontroll. Svenska studier somjämför regelverket i med förhållandena i andra länder visar att Sverigeär ett av de europeiska länder som har den svagaste budgetkontrollen. Andraeuropeiska länder, bl.a. flera av de nordiska ländema, har system och regelverksom medger en bättre kontroll av budgeten och de offentliga utgiftema. Sedanslutet av har den statliga budgetprocessen i successivtstärkts, bl.a genom övergång till rambudgetering av utgiftema. Rambudgeteringenhar t.ex. resulterat i ett nytt anslagssystem för myndigheternasförvaltningskostnader. Den nya anslagsformen ramanslag innebär en ökaddelegering till myndighetema och ett ökat ansvar för myndigheterna samt attanslagen mte kan överskridas, vilket tidigare var möjligt. Numerautgår, till skillnad , budgeteringen av de statligautgiftema från en bedömning av det totala utgiftsutrymmet somsedan delas upp i utgiftsramar för olika utgiftsområden. Prop.1994/95:150 har fattat beslut om att fr.o.m. budgetarbetet 1996 - avseendebudgetåret Bilaga 1 1997 - tillämpa en rambudgetprocess som utgår från ettbeslut om totalt utgiftsutrymme uppdelat på utgiftsramar för 25 olikautgiftsområden. Totaltutgiftsutrymme och utgiftsramar kommer att fastställas i inledningen avriksdagens budgetarbete. Därefter vidtar behandlingen i utskott pågrundval av de av fastställda utgiftsramarna. Statsskuldräntomabehandlas som ett särskilt utgiftsområde vid sidan av de 25 sektorsvisautgiftsområdena. Utgiftstaketför den offentliga sektom måste ges en sådan form att det klart framgår vad somär ett statligt respektive kommimalt ansvar.