prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — arbete bedrivs nu under mycket sterk tidspress, eftersomhela textmassan måste vara översatt och granskad i för att kunnaunderkastes slutiigt formellt godkännande före . Idepartementspromemorian (Ds 1994:48) medlemskap i den europeiskauruonen redovisas irmebörden av medlemskapet. Särskilt redovisas deförhandlingslösningar som överenskommits. Promemorian har som irUedningsvisredovisats remissbehandlats. 7 Anslutningsfördraget Prop. Detanslutningsfördrag genom viUcet blir medlem i Europeiska unionen är i huvudsak uppbyggt som de tidigare anslutnmgsavtelgenom vilka Europeiska gemenskaperna utvidgats. I likhet med dessa äldre avtel besteranslumingsfördraget av två dokument, ett kort fördrag och en omfattande anslutningsakt. Därjämte finns en kortslutekt. Till anslutningsakten ärfogade 19 bilagor och 10 protokoll, tUl slutekten ett antel förklaringar(deklarationer), gemensamma eller enskilda. Fördraget i desshelhet är ett omfattende verk - omkring 600 sidor -mest på grand av alla detekniska anpassningar som behövt göras tUl rättsakter, som EG antegit över enperiod av . Enligt artikel 1.1 i fördraget blir ochde andra kandidatiändema , och medlemmar iEuropeiska unionen och parter i degrandläggande fördrag genom viUca den europeiska kol- och stelgemenskapen, den europeiska gemenskapen, deneuropeiska atomenergigemenskapen och den europeiska unionen upprättets. Artikel 1.2 ifördraget uppter en hänvisning till de villkor för tillträde och deanpassningar av nyssnämnda fördrag som nödvändiggjorts av tillttädet, vilka alla införts i den tillfördraget fogade anslumingsakten. Reglema i denna akt utgör enintegrerad del av fördraget. Artikel 2.2föreskriver att anslumingsfördraget ttäder i kraft föratsattatt alla ratifikationsinstmment vederbörligen deponerats . Om ettkandidatiand uteblir, ansluts de övriga till unionen på den bestemda dagen. Omdette skulle bli fallet besluter rådet om nödvändiga justeringar i fördraget. Ovannämndabestemmelser i fördraget utgör de centtala reglerna om svensk anslutning till EU. I den mån särskilda undanteg,övergångsregler eller anpassningar inte upptegits i anslumingsakten blir de förgemenskaperna grandläggande fördragen (primärrätten) och alla därtillanslutende rättsakter (sekundärränen), som antegits före tillttädet, liksom deavtel m.m. som EG ingått med tredje land eller intemationell organisationbindande för . I korthetinnebär dette, an avtelet endast i begränsad omfattning ger besked om dentotela innebörden av ett medlemskap. Denna innebörd framgår först vid ett närmare smdium av grandfördragen, de antegna rättsakternaoch EG:s avtel med tredje länder och intemationella organisationer samt avEG-domstolens praxis. Anslummgsavtelet berör de frågor som varit akmella i medlemskapsförhandlingenoch resulterat i särlösningar eller förtydliganden. Anslutningsakten med de närmareanslutningsvillkoren och de därav föranledda anpassningarna av grandfördrageninnehåller fem olika delar. Den förstedelen uppter en rad artiklar med allmäima bestemmelser. Vissa uttryck - såsom grandläggande fördrag- definieras i en inledande artikel, i den följande anges an fördrag och rättsakter antegna inom EG före anslutningen är bindande för de nya medlemsstetema. Därpå följer en rad artiklar som rör avtel m.m. mellanmedlemsländema och gentemot * I artikel 3 hänvisastill de konventioner och insttument på Prop. 1994/95:19 rättsväsendets ochinrikespolitikens område (den ttedje pelaren) som gäller vid tiden föranslumingen. De nya medlemsländema skall anslute sig till dem som då är öppnaför undertecknande och även införa sammanhängande admimstrativa och andraarrangemang. I artikel 4 förpliktes de nyamedlemsländema bl.a. art anslute sig till avtel och överenskommelser somde nuvarande medlemsländema ingått sinsemellan. ArtUcel 5 behandlar påmotsvarande sän överenskommelser och avtelsom gemenskapen, i förekommande fall tillsammans med medlemsländerna,mgått med ttedje land. Artikel 6 stedgar att det brytdamm för existerande avtelsom anges i artikel 234 i och artiklama 105 och 106 iEuratomfördraget, för de nya medlemsländema, skall vara tidpunkten föranslutningen. Artiklarna 7-10 rör den EG-rättsligastemsen på anslutningsfördragets olika delar. En närmare redovisningrörande avtel med ttedje land och mellan medlemsstetema lämnas i avsnitt 9. Ianslutningsaktens andra del (artiklarna 11-28) ges de regler om gemenskapernasinstimtioner som föranleds av utvidgningen. Här föreskrivs bl.a. att Sverigeskall ha 4 röster i rådet samt utse 22 represententer i Europaparlamentet.Vidare anges det nya antel medlemmar ikommissionen och domstolen som föranleds av utvidgningen. kommer i praktiken att utse en medlem ikommissionen och en domare i domstolen. Den tredje delenav anslutningsakten (artiklama 29-30) uppter hänvisningar till de mycketomfattende bilagor (I och II) som redovisar samtiiga de rättsakter vilka behövt anpassastekniskt för an möjliggöra de nya medlemssteternas tilluäde. Den tekniskaanpassningen har itmeburit framför allt att ett antel svenska begrepp,instimtioner m.m. införts vid sidan av motsvarande element från de tidigaremedlemsstetema. Efter en irdedande avdelnmg med instimtionellaövergångsarrangemang (artikel 31)återfirms i den Qärde delen av anslumingsakten de undanteg ellerövergångsbestemmelser, som blivit resultetet av förhandlingarna i en särskild konferens mellan gemenskaperna och deländer som sökt medlemskap. Övergångsreglerna uppter fem avdelningar(II-VI), en för varje ny medlemsstet samt en avdelning för jordbrak. Tillavdelningarna är fogade ett antel bilagor och protokoll. I den mån särlösningareller liknande förekommer har dessa behandlats av konferensen i huvudsak efter den kapitelindelning, som använts vidmedlemskapsförhandlingarna. Många kapitel i konferensens förhandlingsliste harkurmat avföras från förhandlingarnapå ett ganska tidigt stedium, då de varit helt eller till stor delokonfroversiella. Till dette har som redan nämnts framför allt EES-avteletbidragit. Sådana kapitel avser bl.a. fri rörlighet för arbetstegare, transportpolitik, konsument- och hälsofrågor, forskningoch informationsteknologi, utbildning, stetistik, bolagsrän och sociala frågor. Övergångsbestemmelserna för , ochFinland uppter artiklama 32-111 (avdelning II-IV). Övergångsbestemmelserna för återfirms i artiklarna 112-136 avdelning V samt för jordbrakets del i avdelning VI. 7.2 Särlösningar för Prop.1994/95:19 Kapitel1 i avdelning V uppter fri rörlighet för varor, där en betydelsefull inledandeartikel behandlar normer för miljön. Enligt artikel 112 i akten behöver Sverigeför av inte tillämpa ett antel EG-regler på området miljönormer, vilka regler samlats ibilaga XII. Irmebörden är att kan behålla sinasttängare skyddsnormer vad gäller bl.a.klassificering och märkning av vissa ämnen och preparat samt förbud ochbegränsningar för vissa farliga ämnen. Artikelnstipulerar vidare att de ifrågavarande EG-reglema skall ses över i erdighet medEG:s procedurer . Av en gemensamförklaring fogad tdl slutekten framgår att översynen avses leda tUl beslut före periodens utgång. Partema betonari en annan gemensam förklaring bl.a. den stora vikt de fäster vid en hög nivåför främjandet av miljöskyddet inom unionen. I ett avslutende stycke föreskriver artikel 112art vid slutet av övergångsperiodenkan tillämpa det gemensamma regelverket på samma villkor som nuvarandemedlemssteter. Häri ligger möjligheten att vid behov åberopa den s.k. miljöklausulen enligt artikel lOOa.4, som ger en medlemsstet rätt att under vissa fömtsätmingarbehålla en högre nationell miljöskyddsnivå. Av ett tillägg till bilaga XII framgår attöversynen bl.a. skaU avse klassificering av"måttiigt" farliga substenser och preparat (den s.k. Qärde klassen).En särskild gemensam förklaring gerslutiigen rätt att behålla sitt förbud mot återvirming av de miljöfarligakemikalierna PCB/PCT. Kapitel 2 omfri rörlighet för personer, tjänster och kapitel innefatter endast en regel(artikel 114) som ger rätt att bibehålla sin nuvarande lagstiftnmg rörande fritidsbostäder av fem årfrån anslutningen. I en förklaring till slutekten framhålls att ingethindrar från att vidte nationella, regionala eller lokala åtgärder bettäffandefritidsfastigheter, om de tillämpas uten diskriminering av medborgare iunionssteter. Kapitel 3 behandlar i/ce. I artikel 116 beskrivstidsperspektivet för tillttäde till fiskevatten och resurser.Där inte annat anges kommer dessa regler att gälla fram till dess att EG införett nytt system med fisketiUstend, ellerlängst , då EG konuner att genomföra en översyn av sinfiskeripolitik. I de följande artiklama (117-120) definieras svenska fartygsamt de områden inom vilka tillåts fiska. I artikel 121 faslstells detsvenska införlivandet i EG:s faste fördelning av kvoterade arter, den s.k.relativa stebiliteten. För varje art anges ett fiskeområde samt en svenskprocentendel av EG:s totelkvot. framgår i artikeln det svenskatillträdet till s.k. okvoterade arter. ges här möjlighet att fiskaskarpsill och tobis till en kvot av samt vissa andra arter, inom enkvot av . att gälla fram till dess an EGinför systemet med fisketiUstend enligt 72 I artikel 124 behandlas Svengesbilaterala fiskeavtel med tredje land. Dessa kommer efter anslumingen att admirustteras och senareomför- Prop. 1994/95:19 handlas av EG. Gemenskapenkonuner under tte år framåt att fortsatte an bidra till de svenskautsättningarna av laxsmolt, vilket faststells i artikel 125. I bilaga I:Xfaststells de tekniska anpassningar av som är nödvändiga på fiskets område. svenska namn på arter, svenska hamnar och marknader samt tillträdetill omkrmgliggande länders och Sveriges kustvatten. Av bilaga XV: VIIIframgår det att (liksom och ) under tte år erhållerundanteg från EG:s förbud att bedriva foderfiske efter sill. Efter derma periodförbinder sig EG att se över sm egen normgivning.. Vidare ges tiUstendatt om 18 månaderfortsätta ett rUctet ttålfiske efter skarpsill i och Kattegattmed maska. Därefter skall EG se över derma typ av fiske. I slutet avbilagan faststells vidare en sex månaders övergångstid för försäljning av konserverad skarpsill i undervarabeteckningen "konserverade sardiner". I slutektenstext finns två gemensamma förklaringar som rör det svenska fisket, nämligen en om fiskemöjligheter och fördelningen av fiskeresursergenom framtida tredjelandsavtel i samt en om bilateralafiskeavtel med . Vad gäller nedjelandsavtelen skall ingen hänsyn tes till de utbyten av fiskemöjligheter som skettföre anslutningen, eftersom dessa återförts till partema vid beräkningen av fördelningenav fiskeresurser inom gemenskapens vatten i . I den sismämndaförklarmgen förbinder sig att vidmakthålla rättigheter ienlighet med det bilaterala avtelet genom att efter konsultetioner överföra fiskekvoter i Nordsjöntill . Kapitel 4behandlar förbindelserna med tredje land och mllumonen. Kapitiet uppter bl.a. regler om textilhandeln och om 1992 års svenska frihandelsavtelmed Estiand, och Liteuen. I fråga omtextilhandeln gäller enligt artikel 127 an från tillttädet skalltillämpa EG:s kvotsystem och de bilaterala avtel och arrangemang om textilimport som EG slutit med ttedje land. EG skall emellertidinleda förhandlingar med tredje land om avtel med an-passnmgar av dekvantitetiva restriktionema. Avtelen skall te hänsyn till de mönster som råderi handeln mellan och de steter som leveransema kommer från. I engemensam förklaring till slutekten framgår att avtelen skall framförhandtes ienlighet med vad som överenskommits medSverige i konferensen. Skulle sådana avtel inte ha träffats föreanslumingsdagen har EG förbundit sig att genom övergångsanordningarsäkerstella att avtelen tillämpas av EG. EG har under år1994 undertecknat bilaterala frihandelsavtel med de baltiska staterna. Avtelen avses ttäda ikraft . Skulle avtelen inte ha ttätt i kraft vid tidenför anslutning till EG skall gemenskapen enligt artikel 131 vidte de åtgärder som behövs för att varor med urspmng i de baltiska stetema skall ha tillttäde till den svenska marknaden i oförändrad omfattning. Fjärde delens kapitel 5 irmehållerbestemmelser om finansiering och Här återfinns bl.a. artikel134 som stedgar att gemenskapen tiU Prop. 1994/95:19 som en utgiftpå den gemensamma budgeten skall betela totelt . är den "infasning" i budgeten som EG medgivitSverige. I en särskildavdelning (VI) i den Qärde delen av anslutningsakten be\\and\a& jordbruk. Enligt artikel 137jämförd med artikel 2.2 i fördraget skallde rättigheter och skyldigheter som följer av den gemensamma jordbrakspolitUcengälla fullt ut för del fr.o.m. . I flertelet av avdelrungens övriga artiklar regleras övergångs-arrangemangför de fre andra kandidatiändema. Av de artiklar som rör är av särskild betydelse artikel 142 sombehandlar det nationella stetsstödet till jordbruket. Av artikeln följeratt kan fortsatte att lämna långsiktigt nationellt stöd för attsäkerstella jordbraket i norra . I artikel 149 firms bestemmelser ombl.a. medfinansiering av stetistik och utgiftskonttoll. Som nämnts ovanfinns i bilagor tUl anslumingsakten nödvändiga tekniska anpassningar. Förjordbrakéts del finns dessa anpassningar i huvudsaki bilaga I:V. Bilageavsnittet är uppdelat i sex underavdelningar, A-F I avdelning Afinns allmärma bestenunelser som innebär anpassningar av rättsakter som röruppgiftsinsamling, stetistik och kvalitetspolitik. I näste avdelning behandlasde jämkningar som behövs för tillämpningen av de rättsakter som rörmarknadsregleringama. Här finns bestemmelser om de kvoter som tilldelas Sverigei fråga om bl.a. mjölk, nötkött och socker.I avdelningarna C och D behandlas rättsakter som irmehåller bestenunelserom bl.a. jordbrakets strakmr, växtskydd och ekologiskt jordbrak. I avdelning Cfirms föreskrifter om stöd till jordbrak i bergsområden och andra mindregynnade områden. Avdelning Eavser anpassningar på de veterinära och zootekniska områdena. I avdelnmgenbehandlas bl.a. djurhälsa, folkhälsa och djurskydd. Här firms de rättsakter sombehöver ändras som en följd av det förSverige positiva förhandlingsresultetet i fråga om bl.a. svinsjukdomenPRRS, salmonella, BSE (den s.k. galna kosjukan), och möjlighet att få s.k.tilläggsgarantier. Jordbraketregleras föratom i bilaga I även i bilagorna XV och XVIII.I den förstnämnda bUagan upptes bl.a.rättsakter som skall tiUämpas på visstsätt i förhållande till de nya medlemsstetema. 1 bilaga XVIII finns rättsaktervilkas tillämpnmg skjuts upp för dessa steter. I bilaga XV:VIIfinns på samma sän som i bilaga I:V sex underavdelningar, A-F. Föratomrättsakter som innehåller allmänna bestemmelserfinns här rättsakter om marknadsorganisation, jordbraks-grödor,jordbrakets strakmr, djurfoder och utsäde. Här regleras bl.a. övergångsperioder vad bettäffar länmjölk,antibiotika och andra tillsatser i djurfoder och kadavermjöl. I bilaga XVIII slutiigen förtecknas rättsakter omägg och Qäderfä och växtskydd. För dessa beviljas ett- och tvåårigaövergångslider. Till slutektenhar fogats tre deklarationer som gäller svenskt jordbrak. Här finns dels en förklaring om uppfyllande av sådana åteganden från 74 unionens sida som inte särskiltredovisas i anslutningsakten. deklaration som tes in i ett konferensdokument från den 11april 1994 Prop. 1994/95:19 knyts dessa åteganden till de konferensdokumentsom redovisar det slutiiga förhandlmgsresultetet för svensk del. Dessutom finnsförklaringar om stöd till miljövänligt jordbrak och till bergsjordbrak ochjordbrak i mindre gynnade områden. Avdelning VIIuppter bl.a. en bestenunelse (artikel 151) med hänvisning till bilaga XV, som i sin mr innehåller en rad övergångsbestemmelser på skUda onuåden, exempelvisbettäffande bilbälten och avgaser från vissa dieselmotorer. Här firms ocksåövergångsregler för livförsäkrmgsbolagens placeringar, för tillämpning avEuratomfördragets säkerhetsnonner samt för tillämpning av vissa regler påskatteområdet. delvis reviderade införselbestemmelser i fråga om alkohol ochtobak. Slutiigen uppter bilagan ett medgivande för och att fortsätta handel med snus föratsattatt varan inte exporteras till de medlemsländer där ifrågavarandedirektiv är tillämpligt fullt ut. 7.3 Genomförandebestämmelser, bilagor, protokoll,slutakt och förklaringar Artikel 152 i anslutningsaktenstipulerar att en medlemsstet kan ansöka om bemyndigande art vidteskyddsåtgärder om allvarliga svårigheter skulle uppste inom någon ekonomisksektor för att rätte till simationen ochanpassa sektom till ekonomm i den gemensamma marknaden. Under sammaföratsättningar får var och en av de nuvarande medlemsstetema ansöka omatt vidte skyddsåtgärder. Artikeln gäller endast för . I en femte del av anslutningsakten har samlats eUantel genomförande-bestenunelser, bl.a. om upprättende av instimtioneroch organ, som föranleds av anslutningen. särskild avdelning finns bestemmelser om tillämpning avinstimtionemas rättsakter. Här återfinns i artikel 172 de viktigabestemmelserna om övergång från EES till EG. I artikeln föreskrivs bl.a. att ärenden hos som inte haravslutets för anslutningen skall överlämnas till kommissionen för fortsatt handläggning.Beslut av övervakningsmyndigheten som fattets erdigt EES-avtelet skallfortsatte att gälla som om de vore fattedeav kommissionen enligt EG-ränen. Vidare anges att anmälningar ochinformation som lämnats till EFTA-organen skall överlämnas till kommissionen iden mån handlmgama har relevans även vid ett medlemskap. Enligt en av desiste artiklarna i akten utgör de bilagor och protokoll som fogats till akten enintegrerad del därav. Bilagoma I-II, XII, XV och XVIIIhar nämnts i det föregående. Bilagorna III-V, VII-XI samt XIII och XIVinnehåller övergångsarrangemang för andra kandidatiänder, bilaga VI föreskrifter på miljöområdet, bilagorna XVI och om medlemskap i vissa kommittéer. Bilaga XIX uppter bl.a. en övergångsregel för vidkommande medavseende på Euratom. Bland protokollen är för svenskt vidkommande protokollnr 6 angående av särskilt intresse. Av detteprotokoll framgår att EG infört ert nytt mål för stöd från sina fonder, nr 6.Dette mål är avsett för onuåden med särskilt glesbefolknmg, med högst åtte uivånare per Prop. 1994/95:19 kvadratkilometer. FörSveriges del beräknas stödet till dette mål komma att ge ca per invånare för regional- och sttukmratvecklmg i landetsnorra och mellerste delar. Föratom dette stöd får genom mål 2-5strakmrfondstöd till vissa utsatte industti- och landsbygdsområden samt stödför arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Av övriga ruoprotokoll till anslummgsakten avser ett (ru 1) anpassningar för Europeiska investeringsbanken, ett (nr 3) samebefolk-mngen,ett (nr 5) medlemskap i , och övriga (nr 2, 4, 7, 9 och 10) förhållanden avmttesse uteslutande för andra kandidatiänder. Det tredje och siste dokumentet i avtelet utgörsav slutekten. I denna noteras attinom konferensen mellan förettädare för Europeiska Unionens medlemssteter ochde nya medlemsstetema antegits texter till fördrag och anslutningsaktjämte uppräknade bilagor och protokoll. Däratöver innehåller sluteklen enhänvisning till gemensamma och ensidiga förklaringar(deklarationer), vilka antegits av medlemsstetemas represententer ellerfogats till akten. När det gällerförklaringamas innebörd är att märka att det här inte är fråga om undanteg eller övergångsbestemmelser påsamma sän som i anslutningsakten. Vissa förklaringar utgör närmareutveckling av bestemmelser i anslutrungsakten. Till störste delen ärförklarmgama emellertid bekräftelser på attföreteelser i kandidatiändema betraktes som förenliga med ett medlemskapi unionen. De viktigastegemensamma förklarmgama till slutekten, som rör , är följande: I ert uttelandeom det säkerhets- och uttikespolitiska samarbetet betonas vikten av en effektivoch väl sammanhållen utrikespolitik. En arman förklaring behandlar tillämpningen avEuratomfördraget. Av förklaringen framgår bl.a. an anslumingsfördragetinte påverkar det svenska kämkraftsprogranimet och den svenskakämbränslehantermgen. I dette sammanhang bör också nämnas de tidigarerefererade gemensamma förklaringarna om skyddsnormer för miljön och denavsedda översynen av gemenskapsregler på miljöområdet. Slutiigen kan nämnas en gemensam förklaring orafortsatt nordiskt samarbete inom ramen för den europeiska unionen. har gjort ett antel ensidigaförklaringar, såsom i fråga om de svenskakollektivavtelen, om offendighetsprincipen och om detelj-handelsmonopoletpå alkoholområdet. Tillkonferensprotokollet har lagts vissa förklaringar och uttelanden, bl.a. gällande den ekonomiska och moneteraunionen och utrikes- och säkerhetspol i tiken. De olikapunkterna kommenteras under resp. sakavsnitt i denna proposition. 7.4 Slutaktens rättsliga betydelse Till skillnad från fördragetoch anslumingsakten med bilagor och protokoll utgör slutekten inte en delav EG-rätten. slutekten följer mte detförfarande som gäller vid förcfragsändrmgar. omfattes dock lUcsom förhandlingsresultetet i övrigt av denallmänna Den rättsliga stemsenav de förklaringar m.m. som fogats till slutekten bör bettaktes motbakgrand av Wienkonvention om ttakteträtten som kodifierar denallmänna folkrättens regler för tolknmg Det är allmäntaccepterat i folkrätten att en förklaring som fogats till ett avtel skall tes ibeaktende vid tolkningen av avtelet (jfr artikel 31 i ).Betydelsen av en förklaring beror på mnehållet och på hur många avavtelspartema som sig bakom den. Gemensamma förklarmgar visar dengemensamma partsavsikten medan ensidiga får bedömas bl.a. utifrånförekomsten av motförklaringar. ärden mstens som ytterst avgör tolkningen av EG-rätten. Det är sålundaEG-domstolen som ytterst får te stellning till vilka rättsliga verkningar somskall tillerkännas de förklaringar m.m. som fogats till slutekten. Formelltsett är den mte bunden av dessa. Domstolenhar dock ofta sökt vägledning i källor utenför den egentiiga EG-rättennär den tolkat EG-bestemmelser. När det gällerde klarlägganden som gjorts i form av skriftväxlingar med kommissionen, rörande monopolfrågan och den svenska kollektiv-avtelsmodellen, bör noteras an dessa inte låtersig dokumenteras i själva anslutningsakten av det skälet attanslutningsfördraget inte behandlar frågorsom ligger mom kommissionens kompetens. Skriftväxlingarna är närmast attse som uttelanden av kommissionen i dess egenskap av rättsvårdande instimtion och kan jämstellas med meddelanden,till-kärmagivanden eller brev och riktimjer. Exempel på skrivelser som harmycket stor rättslig betydelse firms bl.a. på stetsstöds- och konkurrensområdena. Denna typ avrättsakter binder som utgångspunkt kommissionen själv. De som berörs av bestemmelser av den här karakteren skall kurma förlitesig på att de inte bryter mot EG-rätten så länge de handlar i enlighetmed av kommissionen givna besked. 8 De grundläggande fördragen Prop. De grandläggande fördragen är -fördraget om upprättendet avEuropeiska kol- och stelgemenskapen (Parisfördraget), -fördraget om upprättendet av Europeiska gemenskapen (), -fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen(Euratomfördraget), och -fördraget om Europeiska unionen (). De grandläggande fördragen brukar benämnas primärrän, medan rättsakter som antegits med stöd av dembenämns sekundärrätt. Till degrandläggande fördragen hör också de tUlägg tUl och ändringar i dem som gjortsgenom fördrag eller andra rättsakter som trän i kraft före anslutningen.Instimtionerna i de tte förat nänmda grandfördragen sammanfördes genomFördraget om upprättendet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission förEuropeiska gemenskaperna (fusionsfördraget). har därefter blivit föremål för två storafördragsrevisioner, dels genom Europeiska enhetsakten av , dels genomMaastrichtfördraget av . Enhetsakten skapade nya möjligheter tillmajoritetsbeslut i fråga om den inre marknaden, sterkte genomatt ge det större medinflytende i beslutsprocessen och vidgadesamarbetet till nya fält. Sålunda blev miljö- och regionalpolitik nya gemenskapsfrågor. Vidare tillkom ett samarbete i säkerhetspolitiska frågor som dock behöll sinmellanstetiiga karakter.