prop · GH03234 · 1994-01-01 00:00:00 — Beträffande utdelning från avstämningsbolag åligger uppgiftsskyldigheten antingen VPC eller förvaltare. För andra företag än avstämningsbolag skall uppgifterna lämnas av företaget självt eller i förekommande fall utbetalande ombud för företaget. I andra stycket har tagits in bestämmelser om att avstämningsbolag skall lämna uppgifter enligt första stycket till VPC och - om aktierna är förvaltarregistrerade - att VPC i sin tur skall vidarebefordra uppgifterna till förvaltaren. Enligt tredje stycket skall företaget i sin självdeklaration lämna uppgifter som behövs för att skattemyndigheten skall kunna bedöma aktie- eller andelsägares skattskyldighet för mottagen utdelning utan utredning i det enskilda fallet. Om sådan uppgift inte kunnat lämnas i självdeklarationen, t.ex. på grund av att viss omständighet aktualiserats först i och med utdelningen, skall uppgiftsskyldigheten fullgöras inom en månad från utdelningen. Bestämmelserna om beskattning vid vidareutdelning tillämpas på vidareutdelning som blivit tillgänglig för lyftning . 14.4 Kommunalskattelagen (1928:370) En ändring görs i andra stycket till följd av den utvidgade kvittningsrätten. Ändringen innebär att inskränkningen avseende förvärv från närstående inte gäller vid köp, byte eller därmed jämförligt förvärv från förälder eller far- eller morförälder. punkt 2 a Den schablonintäkt som skall tas ut på värdet av utländska aktier och andelar har tagits in i utdelningsordningen i sjätte stycket 2. punkt 6 Ändringen, som rör förmånsbeskattningen av bl.a. svensk FN-personal, har kommenterats i den allmänna motiveringen, avsnitt 8. Övergångsbestämmelser till lagen (1992:693) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Genom en ändring i punkt 1 av anvisningarna till 24 KL justerades de nya regler som tillkom vid skattereformen och som innebar att reserver i lager o. d. slopades års taxering (prop. 1991/92:86, bet. 1991/92:SkU30, SFS 1992:693). I övergångsbestämmelsen till ändringen föreskrevs, eftersom justeringen kunde leda till högre taxering bl.a. på grund av redovisning av lager i pågående arbeten, att om den skattskyldige yrkar det får dock lagret vid 1992 och taxeringar värderas med tillämpning av äldre bestämmelser. Genom den nu föreslagna ändringen får äldre bestämmelser tillämpas även vid 1994 och taxeringar. punkt 1 Lagen träder i kraft . punkt 2 Ändringen i övergångsbestämmelsen till lagen (1992:693) om ändring i kommunalskattelagen skall tillämpas redan vid taxering. punkt 3 Den nu införda schablonintäkten på utländska aktier och andelar skall utgå för den del av fondens beskattningsår som löper efter ikraftträdandet (jfr 2 10 mom. Bestämmelsen i punkt 2 a av anvisningarna till 22 KL blir aktuell först när det blir fråga om att utdela fondens inkomster för , dvs. Den ändrade bestämmelsen tillämpas därför första gången vid taxering. 14.5 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Enligt första stycket 4 skall en schablonintäkt tas ut på värdet av utländska aktier och andelar vid beskattningsårets utgång. En förutsättning är att utdelning på aktien inte är skattepliktig. I och med att denna intäkt tas ut skall utdelning på aktie eller andel inte beskattas vid vidareutdelning. I vissa fall kan vinst hos en utländsk juridisk person beskattas löpande hos delägare i enligt punkt 10 andra stycket av anvisningarna till 53 KL. Någon schablonintäkt skall inte tas ut på värdet av sådana aktier och andelar. Från underlaget för schablonintäkt undantas också näringsbetingade innehav av utländska aktier och andelar i utländsk juridisk person som är underkastad sådan jämförlig beskattning som avses i 7 8 mom. I femte stycket har en korrigering gjorts i fråga om beräkning av avskattningsbelopp när karaktären av investmentföretag upphör. Vid en avskattning som beräknas med utgångspunkt i verkliga vinster och förluster skall avdrag göras med ett belopp som motsvarar utdelningsbeloppet till den del det överstiger gränsbeloppet. I momentets första stycket har en följdändring gjorts till ändringarna i punkt 14 av anvisningarna till 32 KL i SFS 1993:1470. Den schablonintäkt som skall tas ut på värdet av utländska aktier och andelar har tagits in i utdelningsordningen i nionde stycket 2. Den nya utformningen av alternativregeln har kommit till uttryck i fjärde stycket. Förutsättningarna för att alternativregeln skall få tillämpas har också ändrats genom att förvärvstidpunkten när aktierna senast skall ha anskaffats har flyttats fram. Aktierna skall enligt fjärde stycket 1 ha förvärvats före ingången av . Bestämmelserna i fjärde stycket innebär att kapitalunderlaget används som anskaffningsvärde. Av första stycket framgår att till anskaffningsvärdet får läggas ovillkorliga kapitaltillskott. För beräkning av kapitalunderlaget hänvisas till lagen om beräkning av kapitalunderlaget vid beskattning av ägare i fåmansföretag. Möjligheterna att räkna upp värdet på aktierna med index enligt fjärde stycket 2 har inte ändrats. Uppräkning får ske vilket innebär att aktierna måste ha förvärvats före ingången av . Ändringen i tionde stycket innebär att begränsningen i rätten att vid taxering tillämpa alternativregeln vid beräkning av den skattepliktiga realisationsvinsten vid avyttring har slopats. 3 12 a mom. Bestämmelsen innehåller regler för beräkning av det kapitalinkomstbehandlade utrymmet med stöd av ett löneunderlag. I första stycket anges att vid beräkning av det kapitalinkomstbehandlade utrymmet enligt 12 mom. första stycket får viss del av ett löneunderlag läggas till anskaffningskostnaden för aktierna. Löneunderlaget får tillämpas även vid beräkning av det kapitalinkomstbehandlade utrymmet i en ekonomisk förening om detta utgör ett fåmansföretag. Kommentaren omfattar därför också sådana andelar även om detta inte uttryckligen anges. Eftersom momentet tillämpas vid beskattning av aktieägare som är fysiska personer förekommer inte något annat beskattningsår än kalenderår. Löneunderlaget beräknas med utgångspunkt i den ersättning som har betalats ut till arbetstagare i bolaget. Det skall vara fråga om sådan ersättning som avses i 2 kap. 3 socialavgiftslagen, dvs. dels kontant lön, dels ersättning i annan form under förutsättning att förmånen ingår i underlaget för uttag av socialavgifter. Även lön som utgått till anställda i dotterbolag får räknas med till den del underlaget kan anses hänförligt till moderbolaget, dvs. den del av underlaget som motsvarar moderbolagets andel av aktierna i dotterbolaget. Löneunderlaget utgör den del av den underlagsgrundande ersättningen som överstiger 10 basbelopp. Underlaget skall fördelas med lika belopp på antalet aktier eller andelar i företaget. Det är basbeloppet för året före beskattningsåret som skall tillämpas. I andra stycket finns ett antal villkor som skall vara uppfyllda för att löneunderlaget skall få användas. I andra stycket 1 anges att det kapital- inkomstbehandlade utrymmet inte får beräknas med utgångspunkt i alternativregeln. Av andra stycket 2 framgår att ersättning som har betalats ut till arbetstagare i bolaget som tillika är aktieägare eller innehavare av andra av bolaget utgivna finansiella instrument inte får tas med i den underlagsgrundande ersättningen. Detta gäller dock inte ersättning till anställd som äger ett finansiellt instrument om den anställde inte har någon ledarbefattning och endast äger en obetydlig del av aktierna. I den ersättningssumma som får beaktas får inte räknas in ersättning som täcks av lönebidrag eller liknande bidrag som utbetalas till arbetsgivaren. Enligt andra stycket 3 skall aktieägaren under föregående år ha tagit ut lön från bolaget till ett belopp som motsvarar av den högsta ersättning som har betalats ut till en enskild anställd. Denna jämförelse skall göras med ersättning som får räknas in i underlaget. Det innebär att om lön till anställda i ett dotterbolag räknas in skall jämförelsen med den högsta ersättning som har betalats ut omfatta även den lön som betalats ut till anställda i dotterbolaget. Däremot beaktas inte lön som utgått till andra aktieägare i bolaget eftersom dessa löner inte ingår i underlaget. Villkoret om visst löneuttag innebär att en aktieägare som inte arbetar i företaget inte heller kan utnyttja löneunderlaget vid beräkning av det kapitalinkomstbehandlade utrymmet. Eftersom löneunderlaget beräknas per aktie kan det löneunderlag som belöper på aktierna hos en aktieägare som inte tagit ut någon lön inte utnyttjas av andra aktieägare. Av andra stycket 4 framgår att den ökning av det kapitalinkomstbehandlade utrymmet som uppkommer när löneunderlaget läggs till anskaffningskostnaden inte får överstiga aktieägarens löneuttag - som enligt tidigare villkor skall uppgå till av den högsta ersättning som har betalats ut till en enskild anställd. I tredje stycket finns bestämmelser som bl.a. innebär att lön till anställd inte får räknas in i underlaget om denna person äger aktier i ett annat företag inom koncernen. I uppräkningen av skattebefriade subjekt i momentet har regionala utvecklingsfonder utgått och ersatts med regionala utvecklingsbolag och moderbolag till sådana bolag. I huvudsak finns ett regionalt utvecklingsbolag i varje län. En författningsreglering för utvecklingsbolagen finns i lagen (1994:77) om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag. Katalogen över namngivna inskränkt skattskyldiga subjekt har kompletterats med sju stiftelser vars firma utgörs av orden "Stiftelsen samverkan universitet/högskola och näringsliv i" med tillägg för namnet på den ort där stiftelsen har sitt säte (endera av , , , , , eller ). Den föreslagna regleringen kan sammanfattas enligt följande. Enligt första stycket är utdelning på en aktie eller andel i en utländsk juridisk person som uppbärs av ett svenskt företag skattefri. Detta gäller dock inte utdelning på aktie eller andel som utgör omsättningstillgång eller på näringsbetingat innehav när vinsten inte underkastats en beskattning hos den utländska juridiska personen som är jämförlig med svensk bolagsbeskattning (jämförlig beskattning). Prövningen huruvida vinsten underkastats en beskattning som är jämförlig med svensk inkomstbeskattning görs i princip enligt samma regler som (jfr prop. 1990/91:107 s. 28). Några mindre justeringar föreslås i andra stycket till föjd av de nya reglerna rörande behandlingen av utdelningsinkomster. Vid beräkningen av det fiktiva beskattningsunderlaget (jfr prop. 1990/91:107 s. 29) skall utdelning på kapitalplaceringsinnehav anses utgöra inkomst som skall beskattas enligt SIL trots att sådan utdelning föreslås bli skattefri. Vidare skall vid beräkningen bortses från bestämmelser i dubbelbeskattningsavtal. Bestämmelserna korresponderar med bestämmelserna i den föreslagna lagen om beskattning av viss vidareutdelning på så sätt att beskattning sker antingen hos företaget eller hos aktieägarna vid vidareutdelning. beskattas erhållen utdelning på aktie eller andel som utgör omsättningstillgång eller som är näringsbetingad när den utdelade vinsten inte underkastats med svensk bolagsbeskattning jämförlig beskattning. Hos aktieägarna beskattas utdelning på kapitalplaceringsinnehav som företaget erhållit och som vidareutdelats. Hos aktieägarna beskattas även vidareutdelad utdelning på näringsbetingad aktie eller andel när jämförlig beskattning inte skett om utdelningen undantas från beskattning hos företaget genom dubbelbeskattningsavtal. Ett undantag från skattskyldighet föreligger, nämligen i fall då vinsten av vilken utdelningen betalas och som företaget tagit emot på ett näringsbetingat innehav har underkastats med svensk bolagsbeskattning jämförlig beskattning. I sådant fall föreligger skattefrihet såväl för bolaget som för aktieägarna vid vidareutdelning. I tredje stycket anges de fall då ett innehav anses som näringsbetingat. Innehavet i den utländska juridiska personen skall uppgå till minst en fjärdedel av röstetalet för samtliga aktier eller andelar eller vara betingat av verksamheten i det mottagande företaget eller annat närstående företag. I fjärde stycket anges att innehav som varken anses som omsättningstillgång eller som näringsbetingat skall anses som kapitalplaceringsinnehav. I femte stycket anges vad som avses med företag i detta moment. Detta innebär ingen förändring i förhållande till hittillsvarande regler. I sista stycket första meningen finns en särskild presumtionsregel avseende utländsk juridisk person hemmahörande i ett land med vilket ingått avtal för undvikande av dubbelbeskattning (avtalsland). Härmed åsyftas naturligtvis endast avtal som i princip omfattar alla slags inkomster och inte begränsade avtal rörande sjö- eller luftfartsinkomster. En sådan person skall vid tillämpning av detta moment anses underkastad en inkomstbeskattning jämförlig med den som skulle ha skett enligt SIL om personen varit hemmahörande här. Denna presumtion gäller emellertid endast om personens intäkter - även inbegripet erhållna utdelningar - härrör från verksamhet i eller i avtalsland och verksamheten är underkastad normal inkomstskatt i det eller de länder där den bedrivs. Om personens intäkter till obetydlig del härrör från icke avtalsland eller från verksamhet som inte beskattats med normal inkomstskatt i avtalsland gäller ändå presumtionsregeln i första stycket. Med obetydlig del avses att delen i vart fall inte överstiger av intäkterna. Ändringen i paragrafen är en följd av att 7 8 mom. har ändrats. Ändringen i första stycket innebär att avyttring anses föreligga redan vid beslutet att det företag som har utgett aktien e.d. skall träda i likvidation. Utskiftade belopp behandlas som vederlag för aktien. Huruvida en förlust uppkommer kan inte fastställas innan bolaget har upplösts genom likvidation. Först då kan alltså eventuellt avdrag för reaförlust medges. Förekommer utskiftning får en reavinstberäkning göras vid varje utskiftningstillfälle. Detta innebär också att om en likvidation upphört måste anskaffningsvärdet för aktien eller andelen bestämmas med hänsyn till att hela eller delar av anskaffningsvärdet för aktien eller andelen kan ha konsumerats vid reavinstberäkningar som skett i samband med utskiftning. Avyttring anses föreligga när ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening i konkurs. När avyttringstidpunkten tidigare var knuten till att företaget skulle ha upplösts genom konkurs fanns inte begränsningen att det skulle vara fråga om ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening. För andra än svenska företag har återinförts en bestämmelse att avyttring anses föreligga om företaget har upplösts genom konkurs. Övergångsbestämmelser till lagen (1993:1543) om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Övergångsregleringen för investmentföretag i punkten har byggts ut. Gränsbeloppet enligt 2 10 mom. andra stycket SIL kan med stöd av de föreslagna reglerna under vissa förhållanden höjas. Gränsbeloppet utgörs av mottagna skattefria utdelningsinkomster med tillägg för inkomster som har beskattats i företaget. Överstiger den beslutade utdelningen gränsbeloppet antas det överskjutande beloppet vara hänförligt till obeskattade reavinster och skall därför till viss del tas upp som intäkt i företaget. Med hänsyn till att reavinster för investmentföretag var skattepliktiga års skattereform får gränsbeloppet enligt punkten a ökas med företagets eget kapital (fritt resp. bundet) enligt fastställd balansräkning för det sista räkenskapsår som taxerades enligt reglerna före skattereformen. Koncernbalansräkning skall inte utnyttjas utan endast balansräkningen för moderbolaget. Det egna kapitalet skall dock minskas med dels tillskjutet kapital, dels ett belopp som motsvarar den utdelning som beslutats för nyssnämnda räkenskapsår. Innebörden av begreppet tillskjutet kapital redovisas i prop. 1993/94:50 s. 343. Det belopp som skall läggas till gränsbeloppet enligt punkten a skall dock enligt punkten b minskas med belopp som betalats ut vid nedsättning av aktiekapitalet eller reservfonden investmentföretaget taxerats enligt reformerade system fram till räkenskapsår som taxeras enligt de nya reglerna för ägarbeskattningen som trätt i kraft (dvs. normalt den period som taxeras vid 1992 - taxeringar). Det belopp som skall läggas till gränsbeloppet skall enligt punkten c också minskas med utdelning från investmentföretaget som beslutats för räkenskapsår som avses i föregående stycke till den del den överstigit skattepliktig utdelning som företaget mottagit (häri inräknas självfallet inte utbetalning som behandlas i b-punkten). I det nya sista stycket i punkten 7 anges att de nu behandlade övergångs- bestämmelserna inte kan medföra ett lägre gränsbelopp än vad som följer av 2 10 mom. Som krav för att den nya övergångsbestämmelsen skall få tillämpas gäller enligt reglerna i stycket att företaget skall ha varit investmentföretag vid utgången av det sista räkenskapsår som taxerades enligt reglerna års skattereform. punkt 8 Med verkan har tidigare bestämmelser om s.k. räntekompensation vid köp och försäljningar av obligationer återinförts. Dessa äldre regler som gällde års skattereform innebar att upplupen men inte förfallen avkastning behandlades som ränteintäkt resp. ränteutgift. Reglerna har även återinförts för indirekt ägande genom andelar i räntefond. För att bestämmelserna skall kunna tillämpas för räntefonder krävs att den upplupna avkastningen (räntekompensationen) för resp. fond särnoteras. För vissa fonder har en sådan särnotering påbörjats direkt efter resp. fonds utdelningstillfälle. För andelsägare som förvärvat andelar i räntefond för vilken nu införs en särnotering av upplupen avkastning kan det vid andelsförsäljning antas uppkomma dels en ränteintäkt, dels en reaförlust. Vinster och förluster på fondandelar reduceras fram till generellt till fem sjättedelar för att uppnå en faktisk skattesats på som ränteintäkten beskattas med kapitalskattesatsen . Denna kvotering medför en inte avsedd skatteskärpning för försäljning av andelar i räntefonder som påbörjat en särnotering av upplupen avkastning. För att åtgärda detta bör en reaförlust som uppkommer efter det att särnotering inletts tas upp utan den reduktion till fem sjättedelar som i övrigt skall gälla generellt för reavinster resp. reaförluster på aktier o.d. fram . punkt 15 Den nya övergångsbestämmelsen innebär att en delägare i ett handelsbolag som avslutat verksamheten i en förvärvskälla i inkomstslaget näringsverksamhet bibehåller rätten att utnyttja ett kvoterat slutavdrag som han yrkat att få fördela . Möjligheten att utnyttja avdraget kan som längst gälla års taxering. punkt 1 De nya bestämmelserna träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. I punkterna 2-7 finns särskilda övergångsbestämmelser. punkt 2 Vid taxering skall tas ut en schabloninäkt på utländska aktier och andelar . Schablonintäkten beräknas dock endast för den del av beskattningsåret som löper . punkt 3 Den nu införda schablonintäkten på utländska aktier och andelar skall utgå för den del av fondens beskattningsår som löper efter ikraftträdandet (jfr 2 10 mom. Bestämmelsen i 3 1 mom. nionde stycket 2 blir aktuell först när det blir fråga om att utdela fondens inkomster för , dvs. Den ändrade bestämmelsen tillämpas därför första gången vid taxering. punkt 4 För beräkning av sparat utrymme till och med utgången av får fortfarande alternativregeln i dess äldre utformning tillämpas vid 1995 och senare års taxeringar. punkt 5 De regionala utvecklingsfonderna avvecklas . I punkten anges att utvecklingsfonderna skall vara skattebefriade även vid 1995 och taxeringar. punkt 6 Punkten blir tillämplig för företag med brutna räkenskapsår. Vid taxering skall 7 8 mom. i den lydelse paragrafen hade t.o.m. utgången av tillämpas för utdelning som uppburits . punkt 7 De nya bestämmelserna i 7 8 mom. tillämpas vid taxering. Det innebär bl.a. att utdelning på kapitalplaceringsaktier som mottagits är frikallad från skattskyldighet hos mottagaren. Äldre bestämmelser tillämpas emellertid i fråga om näringsbetingade innehav om utdelning erhållits före ikraftträdandet. Det innebär att det skall göras sannolikt att innehavet är näringsbetingat. punkt 8 Vid utdelning från värdepappersfonder avgörs andelsägarens beskattning av fondens inkomster under föregående beskattningsår. För utdelning som lämnas gäller särskilda övergångsbestämmelser till punkt 2 a femte och sjätte styckena av anvisningarna till 22 KL och 3 1 mom. åttonde och nionde styckena SIL (SFS 1993:1541 och 1544). För sådan utdelning skall anses som om fonden har mottagit de vidareutdelade inkomsterna efter . Syftet med denna bestämmelse är bl.a. att andelsägaren inte skall beskattas för vidareutdelning av utdelning på svenska aktier. Den nya lydelsen av 7 8 mom. innebär bl.a. att utdelning på utländska kapitalplaceringsinnehav undantas från skattskyldighet. Det gäller även utdelning som uppburits . Tillämpning av denna bestämmelse i kombination med den tidigare införda övergångsbestämmelsen skulle innebära att andelsägaren inte beskattas vid vidareutdelning av den utländska utdelning som fonden uppburit . I punkten 7 stadgas därför att vid bedömning av andelsägarens beskattning skall äldre föreskrifter i 7 8 mom. tillämpas. 14.6 Uppbördslagen (1953:272) I en ny punkt i femte stycket anges att preliminär A-skatt inte skall utgå för utdelning som avses i lagen om beskattning av viss vidareutdelning. 14.7 Lagen (1955:257) om inventering av varulager för inkomsttaxeringen Ändringen är en konsekvens av att övergångsbestämmelsen till KL (SFS 1992:693) har förlängts. 14.8 Kupongskattelagen (1970:624) En ny bestämmelse har införts som i vissa fall förlänger fristen för restitution som en anpassning till reglerna för preskription av fordran på utdelning på fondandelsbevis. Bestämmelserna motiveras av övergångsregleringen till de återinförda bestämmelserna om treårspreskription av sådan fordran. I ett tillägg till första stycket i paragrafen har angetts att kupongskatt inte skall innehållas innan utdelning kan betalas ut till fondandelsägare som varit oregistrerad. 14.9 Lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt Bestämmelsen har ändrats till följd av den ändrade utformningen av 7 8 mom. I ett nytt sista stycke har i förenklingssyfte tagits in en bestämmelse om att spärrbeloppet skall anses alltid uppgå till (jfr avsnitt 7). Genom bestämmelsen uppnås att någon beräkning av spärrbelopp inte behöver göras om en skattskyldigs avräkningsbara skatter under beskattningsåret uppgår till sammanlagt högst . 14.10 Lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Paragrafen har justerats till följd av bestämmelserna i den nya lagen om beskattning av viss vidareutdelning. Enligt dessa bestämmelser kan skatteplikt i vissa fall uppkomma för utdelning som erhållits från ett svenskt företag. I ett nytt andra stycke har tagits in en bestämmelse som innebär att även aktiebolagsom inte är avstämningsbolag och ekonomiska föreningar är skyldiga att lämna kontrolluppgift om utdelning. Undantag gäller dock om företaget är ett fåmansföretag (jfr punkt 14 av anv. till 32 KL). Skattemyndigheternas kontrollbehov anses i detta fall tillgodosett genom bestämmelserna i 2 kap. 16 och 24 om uppgiftsskyldighet för fåmansföretag resp. företagsledare m.fl. i sådant företag. En skyldighet att lämna uppgifter i självdeklarationen föreskrivs dock i lagen om beskattning av viss vidareutdelning. Enligt tredje stycket (tidigare andra stycket) skall kontrolluppgift lämnas för utdelning till den del den är skattepliktig. Kontrolluppgift som lämnas för utdelning som är skattepliktig enligt lagen om beskattning av viss vidareutdelning skall dock lämnas även om utdelningen från ett företag understiger den i 4 nämnda lag stadgade beloppsgränsen , eftersom det utdelande företaget inte har kännedom om huruvida den skattskyldige mottagit utdelning även från annat företag.