prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — I del fall medlemsländema önskar tiUämpa ett system dären administrativ myndighet köper upp cxh fördelar bidragsrätter skall det prissom myndigheten betalar cxh detpris som myndigheten erhåller för bidragsrättema motsvara marknadspriset. Fönäljningen av bidragsrätter bör vara fri. Skälenför delte är flera. Handeln medbicfragsrätter underlättas om säljare och köpare kan mötas på en marknad. Det är dessutom administrativt enklare.Prisema pä bidragsrätter bör hellerinte bli högre än om handeln adminisfrerats av en myndighet eftersom myndigheten enligt skdl dlämpa ettpris motsvarande marknadspriset.Dessutom avser fördela bidragsrätter från en nationell reserv till prioriterade prcxiucenter, vilket börge goda möjligheter att fördela bidragsrättertill prcxiucenter som missgynnats vid systemets införande eller där andra särskilda skäl föreligger. Dessaprioriterade grapper kan pä detta sätttilldelas bidragsrätter cxh behöver inte köpa dem pä marknaden. Ansvarig myndighet kan generera bidragsrättertill den nationella reserven genomatt prcxiucenter upphör med prcxiuktionen, genom att prcxiucenter endast umyttjar en del av bidragsrättema samt genomatt tillämpa en "kvotskan". bör tUlämpa ikvotskatt. ger möjlighet att utestenga deprcxiucenter som har färre än 3 dikoreUer färre än 2 handjur frän bidragssystemet. Denna möjlighet bör tills vidareutnyttjas eftersom det dels frigör bidragsrätter till den nationella reserven, dels i förste hand premierarheltidssysselsatte jordbrukare. önskemål vad avser en övergångspericxi fördefinitionen av am-cxh dikor hartiUgcxlosetts. begäran om en höjning av den kvantitet nötkön som kan bli föremål för intervention harinte tiUgodosetts. EG-kommissionenkommer vid fördelningen av licenser för import av EG:s s.k. GATT-kvol för import av 6751 nötkött att tahänsyn till att det finns svenska traditionellaimportörer som importerat sådant kött under de senaste fre aren. tillåts tillämpa intervention av de mindrehögkvditativa köttklas-sema 02 cxh 03 medstart är 1995. De maximalakvantiteterna för intervention av dessa köttkvaUteter kommer art minskassuccessivt . Kvantiteten för får uppgå till högst30 % av den totala kvantiteten slaktede ungtjurar . Eftersom nöticöttsproduktionen karaktäriseras avmånga variationer av uppfödningsformerblir också anpassningsbehoven vid ett medlemskap olika för olUca uppfödningsformer. Även efterväxelkursförändringen, då prisskillnaderna reducerades avsevärt mellan cxh EU, är anpassningsbehovetstörst för den intensivanötkötlsprcxiuktionen, dvs. Försmäskdig produktion är anpassningsbehovet betydligt mindre och för ex- Prop. 1994/95:19 tensivnötköttsprcxiuktion kan ett medlemskap t.o.m. innebära en intäktsök- Bilaga9 ning jämfört med dagsläget EG har tiU skillnad från eninterventionssystem cxh en permanent exportstöd för nötkött liksom permanentedirektbidrag till såväl am- cxh dikor somtill handjur. Den framticfa lönsamheten i nötköitsprodukiionen kommer att vara beroende dels av att kostnadssädcandeåtgärder vidtas, dels av EG:s direktstöd,som spelar en avgörande roU för att den självrekryterande nöticöttsproduktionenöver huvud teget skall vara möjUg. En jämförelse mellan den svenskagrisköttsproduktionen cxh förhållandenainom EU visar att de svenska slaktsvinsprisema ligger över de danska.Växelkursförändringen har inneburit att prisskillnaden mellan och EG minskat. harprisema inom EU ökat varför skillnademaminskat ytterligare. Ett medlemskap innebär cxksä att exportbidrag förgriskött införs. I EG finns cxkså möjlighet till bidrag för privatlagring. Denna stödmöjlighet utnyttjas emellertid i ytterst begränsad omfatming. Prcxiuceniprisnivån för den svenska ägg- cxhfågelkönsprcxJukiionen överstiger idagsläget den inom EU. Den sänkta införselavgiften på proteinfcxler har sänkt kostnaden för fcxler. En jämförelsemeUan stmkturema visar att Sverigehar förhållandevis små besärtningar jämfört med Nederländema och , som har en stor del av prcxiuktionen imyckel stora anläggningar. Vid ettmecUemskap kommer handeln cxh därmed konkurrensen på den svenska marknadensannolUct an öka väsendigt också på detta område. EG:s marknadsreglering beslår till skillnad från Sverigesinte enbart av ett gränsskydd utanäven av ett exportbidragssystem. Dock finns inget interventionssystem. Märkningsreglema för såväl ägg som för fågelkötiär betydligt mer omfattande i EG än i . EG har - till skillnad frånSverige - cxkså krav på att äggämnade för kläckning skall vara incUviduellt märkte. För att underlätta för såväl den svenska industtin som för myndighetemaatt anpassa sig till de nya reglersom kommer att gälla vid en medlemskap har överenskommits att fär en övergångspericxi innan denya reglema skall vara helt genomförda. Den svenska får- och lammprcxluktionen är avmycket liten omfattning jämfört medEG:s. EG:s stöd till denna prcxluktion utgår i huvudsak genom ett direktbidrag per tacka. En jämförelse mellanförhållandena inom cxh EUvisar att EG:s stöd- cxh prisnivå är högre än den svenska. Därför bör en anpassning till förhållandena inom EU knappastförorsaka några problem även om konkurrensenfrån EU-länder och från länder med handelsavtel med EG kan förväntasöka. Föratt utjämna råvaruprisskillnader i handeln med vissa förädlade livsmedelsprodukter tillämpas i det s.k. RÅK-systemel.EES-avtelets protokoll 3 innebär ert mer enhetiigt system för råvarukostnadsutjämning ihandeln mel- Prop. 1994/95:19 lan EES-ländema. Protokoll 3 har dock inteblivit helt färdigförhandlat och Bilaga 9 hardärför ännu inte frätt i kraft. Vid ett EU-medlemskap kommer att tillämpa för prisutjämning vid importoch export av bl.a. vissa livsmedelsindusfriprodukier.I samband med detta kommer det intema prisutjämningssystemet an avvecklas.Även den s.k. mUkompensationen för vissa fettvaror som administreras inom ramen för RÅK-systemel kommer att avvecklas. Vid ett EU-medlemskap kommerråvamkostnadsutjämningen att avskaffas i den intema EU-handeln. Sverigehar i förhandlingama begärt åtgärder för an underlätta införandel av dengemensamma politiken. Bl.a. har vid förhandlingama klarlagts att ävenexisterande producentorganisationer kan erhålla visst stöd för de ökade kostnader som följer av eu medlemskap. harinte erhållit det särskilda röjningsbidrag till fruktodUngen sombegärts. Vid förhandlingama har klarlagts att EG:stullkvot för bananer kommer att utökaspä basis av den fraditionella svenska konsumtionen. Vidare har EG gjort ett åtagande om att i positiv andaundersöka de svenska importöremas begäranom att vid licensfördelningen bli klassificerade som bäde s.k. första-och andrahandsimportörer Detta skall göras påbasis av EG:s kriterier för licensfördelningmed avsikt att säkerställa den ttaditionella svenska import-sttnkturen. Vid ett svenskt EU-infräde kommer föratsättningamaför import och export avfrädgärdsprodukter att ändras. Tullarna vid införsel från de nuvarande cxh de tillkommande EU-ländema kommer att slopas.Vid import från länder utanför EU kommer vårt nuvarande gränsskydd att ersättasav EG:s generellt sert högre nivå.Skyddet mot lågprisimport från icke EU-länder blir därigenom högre. EG:s avtal med en del sådana länderinnebär emellertid att mänga av dem,visseriigen inom ramen för begränsade kvoter, på förmänliga vilUcor fårtillttäde till den svenska marknaden. SamticUgt med en EU-ansluming försvinner cxkså detuUar och andra handelshinder sommöter svenska frädgärdsprodukter vid export till medlemsländer i EU. förbätfrar möjlighetema för svenskexport. Ert svenskt medlemskap i också att EG:s nuvarande stöd för export till upphör Sådant exportstöd frän EG:s sida utbetalasför t.ex. tomater och äpplen. Vid ert EU-infräde måste anpassa sig til)EG;s system för marknadsregleringar.Av de produkter som ocUas i nämnvärd omfatming i ärdet endast tomater, blomkål, äpplen och päronsom berörs. EG:s återköps-ochinterventionsköpsreglering är konsffuerad så att den i praktiken endast indirekt har betydelse för eftersommarknadsstömingar kan undvikas genom intervention i de sydligaEU-ländema. Gränsskyddsändringama som kommer att följa på ertsvenskt EU-medlemskap kommer artlecfa till en hårdare intemationell konkurrens. Liberalare fyto-sanitäraregler kommer alt verka i samma riktning. överensstämmer i stora dragmed svenska regler som dock inte är obligatoriska på samma sätt som i EG. Detfinns inga kvalitetskrav inom EGsom inte den svenska cxllingen kan uppfylla. Möjligen kan bestämmelsema för storleken på frukt innebära attvissa svenskcxllade sorter får svårt att hävda sig. Inom växthuscxUingen är arbete, energi ochkapital de största kostnadspos-tema.För frilandscxUingen är arbetskostnaden och kapitalkostnaden störst.Konsekvensema av ett medlemskap påverkas mycket av hur dessa kostnader utvecklasi jämfört med EU. Ett svenskt EU-medlemskap kommersammanfatmingsvis all förändra förutsätmingamaför svensk frädgårdsproduktion främst genom gränsskydds-sänkningar. Det är sannoUkt art anpassningen tillEG:s lägre prcxlucentpriser kommer att ske snabbare än utjämningen avkostnadema för arbetskraft, energi m.m. 1.3.5 Strukturåtgärder inomjordbruket inkl. stöd till jordbruk i mindre gynnade områden i 1994/95:19 Bilaga 9 Regeringensbedömning: bör inom ramen för för generella strakturstöd underlätta en sfrukturell anpassning avsvenskt jordbmk cxh svensk trädgårds-cxh rennäring till de nya förutsättningar som kan komma att gälla vid enEU-medlemskap. Del bör ske genom an stöd till investeringar ochtill bearbetning och avsättning avjordbmksprodukter utnyttjas. Det nuvarande svenska startstödei till yngre jordbrakare bör ersättasmed motsvarande stöd inom EU. 1 söcfra skogs- och mellanbygder bör EG:s stöd till jordbmk i mindre gynnade områden tillämpas. Områdetbör indelas i fre delområden (klassA, B cxh C) beroende på prcxiuktionsförhållandena. Inom delområde A bör stödet uppgå till 990kronor, i delområde B till 540 kronoroch i delområde C till per djurenhet. Inom ramen för EG:s miljöprogram bör det lämnas stödmotsvarande miljöstödnord. Stödetbör uppgå till , samt per ha vdl cxhbetesmark i delområdena A, B resp. C till företag med djur. Samma krav påminsta areal per djurenhet bör gälla som i norra stödområde 4. De totda kosmadema för stödet till mindre gynnadeområden i söcfra beräknas tiU , varav EG bekostar 70miljoner kronor. Kostnadema förmiljöprogrammet för ekonomisk bärkraft beräknastill , varav EG bekostar . De totala kostnadema för generella strakiuråtgärderberäknas till , varav EG finansierar 90 miljonerkronor. Skälen förregeringens bedömning: En tillämpning av EG:s gemen- Prop. 1994/95:19 samma jordbrakspolitik medför förändradeförutsättningar både för jordbm- Bilaga 9 ket cxh för Uvsmedelsindustrin. Himlls har jordbruket och delar avlivsmedelsindustrin skyddats genomdet svenska gränsskyddet. Ett EU-medlemskap innebär att det svenska jordbruket cxh den svenska livsmedelsindustrin kommer att möte ökad konkurrens på den gränsfriaEG-marknaden. Vid utformandet av ettsvenskt strukturstödsprogram bör del eftersfrävas art konkurrensen skerpå sä likartade villkor som möjligt. Medan EG:s regionda stödformer avser attkompensera för naturgivna nackdelarsyftar EG:s generella strukmrsiöd mer till an genom söukmrföränd-ringar aktivt förbättra jordbrukets produktivitetoch lönsamhet cxh utgör säledesmedel för alt nä de mål för jordbrukspolitiken som lagts fast i Romförcfraget.Dessa stöd kan också användas för att uppnå nationella jordbrakspolitiska mål.Stöden delfinansieras vanligtvis av FEOGA:s (jordbraksfondens) s.k.utvecklingssektion. Genom användning av snukturstöden kanmedlemsstater även kompensera för merkosmader till följd av såcfanakonkurrensnackdelar som kan uppste till följd av t.ex. nationelladjurskydds- cxh miljöregler. Inom har det vidtagits åtgärder i syftean stärka jordbruks- och livsmedelssektornskonkurrenskraft dels som en led i omställningsarbetel, dels i syfte att förbereda sektom inför ettEU-medlemskap. Bland dessa åtgärder kannämnas omställningsstöd till vegetabiliesektom, avvecklingsersättningar inom animaliesektom, startstöd till yngrejordbrakare, stöd till marknadsföringav föräcUade jordbruksprcxlukter cxh frädgärdsprodukter, rådgivning och utbildning liksom olika åtgärder i syfte attstödja rationaliseingen inom sektom. I vilken utsträckning det svenska jordbraket cxhlivsmedelsindustrin långsUctigtkommer att kunna hävda sig i den tUltagande konkurrensen från andra länder bedöms till stor del avgöras av hur denrelativa produktiviteten och effektiviteten utvecklar sig. Pä kort sikt kanöppnandet mot EG-marknaden med dess fria varaflöde förutses innebära betydligtändrade förutsättningar. Som framgårtav olUca smcUer är prcxluktiviteten i mänga fall otillräcklig inom delarav livsmedelsindustrin. Mot bakgmnd härav pågår översyner inom olUca delar av livsmedelssektornsom syftar till att öka produktiviteten. För art kunna införa EG:s stmkturstöd i Sverigefro.m. ingången av krävs beslut rörande dels ert införande av dessastöd, dels förslag till svensktiUämpning av stöden. Efter utformningen av dessa förslag måste de dessutomundergå en anmälan (s.k. notifiering) hos innan de kan fräda i kraft. Anmälan kan vara entidskrävande process cxh kan i vissafall ta eller mer i anspråk. Beslut som mäste föregå den närmare utformningen av de svenska reglema avserfrämst vilka strukturstöd som skallinföras i cxh vilken ambitionsnivå som är aktuell för de valda stöden. Behovet av stöd bör regelbundetomprövas. Som en första konfrollstationbör en utvärdering göras efter en anpassningspericxl efter EU- inttädet.I tekt med att stödbehovet ändras bör prioriteringarna i tillämpningen Prop. 1994/95:19 av EG:s strakturstöd omprövas. Åtgärder av projektkaraktär som aktivt Bilaga 9 skapar långsiktig konkurrenskraftsnarare än permanenta driftsstöd eller awecklingsslöd bör prioriteras. Syftetmed investeringsstödet är att förbättra konkurrenskraften för jordbruks-cxh trädgärdsföreteg. Stödformen skdl bidra förbättring av inkomsterna cxh avlevnads-, arbets- cxh prcxluktionsvilUcoren för företegama. Investeringsstödet anses vanligen vara en av devUctigaste strukturstöden inom EU. EG-finansieringen av investeringsbidragetuppgår till . Inom mål 6-områdetkan EG:s medfinansiering bU högre. EG:s andel kan emellertid även begränsas av det totela stödbelopp som EG avsatttiU olUca insatser i mål 6-omrä-deisamt av regionala cxh nationella prioriteringar mellan olika åtgärder Investeringsbidraget förutsätter upprättande av enulförUg s.k. driftförbättringsplan för det stödsökande företaget med noggrannakalkyler som innebär allinvesteringsbidrag endast kan lämnas till nödvändiga, lönsamma cxh ändamålsenliga åtgärder Stöd medges för merparten avde investeringar som bedöms bli nödvändiga för att genomföradriftförbätningsplanen. Stöd lämnas dcxkinte till markköp. Som exempel på av EG angivna ramvillkor kan nämnas an stödet skall ingå i nämndaförbätfringsplan och verka inkomstiiöjande. Sökanden måste ha frädgård eller jordbruk som huvudsysselsättning, varayrkeskunnig, ha bokföringsmässig redovisning och vara i behov av stöd för att kunna genomföra den planerade investeringen.Bidrag får lämnas med upp till 35 %av invesieringskosmaden för faste anläggningar och för andra slag av investeringar. Den bicfragsgrundandeinvesteringen fär högst uppgå tiU ca (73 224 ecu) perarbetskraftsenhet och högst ca 1 375 000kronor (146 448 ecu) per företag. Inom mindre gynnade områden, vUka är föremål för EG-medfinansieratregionalpolitiskt stöd, får bidragsan-delenvara 10 prcxentenheter större, dvs. medger dessutom an ett kompletterandeinvesteringsbidrag kan ges tillnystartade yngre lantbrukare, under 40 är, påslag utöver den ordinarie nivån för investeringsbicfraget.EG:s medfinansieringsgrad uppgårtill för dessa bidrag, dvs. 25 prcxentenheter mer än för det generella investeringsbidraget. har föreslagit att dennastödform - som ärobligatorisk - framöver skall bli frivillig för medlemsländema att tillämpa.Vidare har Kommissionen föreslagit vissa lättnader i inkomst- och lönsamhetskraven. Dessutom föreslås att bidragskall kunna tillätes för vissa miljö-och djurmiljöinvesteringar inom sektorer som är helt ellerdelvis undantegna fiin stödmöjligheter Stödformen bör i främst umyttjas som ettinsfrument för an främja miljö- cxh djurskyddsinvesteringar cxh även kompenserajordbrukarna för de merkosmader somsådana samhälleligt eftersträvade investeringar kan medfö- Totalt bör bidrag till en belopp av kunnabeviljas varav Prop. 1994/95:19 EG medfinansierar . bör i avses ettföretag som arbetar med jordbmk ochträdgård enban eller i kombination med skogsbmk, turism, hantverk ochlandskapsvärd. Vidare bör fiske i mindre skala, fiskodling, pälsdjursuppfödning, hjortuppfödning, hästhållning,svampcxlling, bicxUing cxh liknandeverksamheter räknas tiU egentiig jordbruksverksamhei om förelaget i övrigtär an anse som ett jordbruksförelag. Resultetet av EU-förhandlingama innebär anrennäring kan inkluderas i jordbrukssektom.Dena medför att berörda förcteg normalt kan fä tillgång till EG:s strukturstödMot bakgrund härav bör rennäring innefattas i definitionen av jordbruksföretag. Härigenom kan cxksåEG-medfinansiering av stöd komma ifråga för vissa investeringsätgärder, vilka är föremål för Stetiigtglesbygdsstöd i . har i mecUemskapsförhancUingama erhållitmöjligheten att under en femårigövergångspericxi lämna investeringsstöd till skogsbmksdominerade familjejordbruk. Förutsättningen härför är delsatt jordbruksareden i företagel uppgår till minst 15 ha, dels att stödet riktesenbart till stödtegarens jordbruksverksamhet.Mot denna bakgmnd bör investeringsstöd under en femårspericxi cxkså kunna lämnas till skogsbruksdomineradefamiljejordbruk med en minsta jordbruksared pä 15 ha. Kostnadsmässigt tordedet inte medföra några mer betydande belopp eftersom dessa företag i regel integör större investeringar i jordbruksdelen av förcteget. Startstöd för yngre jordbrukare Förstartslöd krävs att fyra huvudvillkor är uppfyllda i fråga om förstagängs-etablering, heltidsföreteg, yrkeskunskaper samtälderskrav. Arbetsbehovet vid foreteget skall minst motsvaraen s.k. arbetskraftsenhet och minsthdva arbetstiden skdl avse egentiigt jordbruk. Arbetsinsatsen fär delas fritt mellan brakama. Bmkaren skall fåminst hdva sin inkomst frän egentligtjordbrak. Enligt ett ändringsförslag från räcker det av inkomsten från egentligt jordbrukom företaget, inklusive kompletterandeverksamheter, svarar för av inkomsten. Kravet att företaget skall vara sä stort att arbetsbehovetmotsvarar en heltid kvarstår. Den övre åldersgränsen för stöd är 40 är. Startstöd för yngre jordbrakare kan bestå av delsen startpremie, dels ett räntebidragbaserat pä skulden till följd av etableringen. EG-medfinansieringen av detta stöd uppgår till . Stödettillämpas i alla medlemsstater utom Nederiändema ttots an det ärfrivilligt. Förstartstöd, som redan tillämpas i , talar att stödformen underlättar yngre brukares etablering somsjälvständiga företagare. EU framhåller även jordbmkets behov av anpassning och effektivisering som motiv för denna stödform. Yngre jordbrakare anses mer öppnaför förändringar. Inte minst underanpassningen till de förändrade förutsätmingar för jordbruksföre- 4Riksdagen 1994/95. tagande som följer av ett svenskt EU-infräde torde denna stödform varaan- Prop. 1994/95:19 vändbar. Fullt utbyggt beräknades ursprungligen nuvarandesvenska stanstöd medförastatsutgifter på ca Nuvarande utnyttjande av stödettyder på att kostnaderna för stödet blir lägre, froligen 50-60 miljoner kronor.Den övre åldersgränsen för det svenska stödet är 35 är. Kostnadsökningen vid en inkludering avfrädgårdsföretag och renskötsel-företag i stödet bedöms inte överstiga 10miljoner kronor . Det nuvarande svenska startstödet bör behällasäven fortsättningsvis men börutvidgas vid ett svenskt EU-infräde till att även omfatta frädgärdsföreteg cxhrenskötselföreteg. En höjning av nuvarande svenska åldersgräns pä 35 är tiUEG:s åldersgräns pä bör inte göras. Startstöd tiU kombinerade verksamheter bör ävenfortsättningsvis kunna komma i frägamen encfast om de har en nära anknytning till jordbruksdelen i förctegetoch inte snedvrider konkurrensen. Startstöd för förvärv av skogsmark vid kombineradeföreteg bör inte införas. Däremotbör skogsdelen i företeget få beaktas vid bedömningen av syssel-sättningskravet av sysselsättningenbör emellertid avse egentligt jordbmk.Enligt kommissionens presenterade förslag till regeländring skall det fimöver räcka av inkomstenfrån egentiigt jordbruk. Tillämpningen innebär att totalkosmaden förstanstödet efter en EU-infräde ochmed föreslagna begränsningar kan beräknas till varav EGmedfinansierar . Stöd tiU bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter Målsättningenför stödet till bearbetning cxh avsättning av jord- och skogs-bmksprcxlukter ärart stödja investeringar som förbätfrar cxh rationaliserar behancUingen, bearbetningen cxh avsättningen avjordbruks- och skogsbruksprodukter.Speciell prioritet kan ges till investeringar som förbätttar avsättningsmöjligheterna och då framför allt för nyaprodukter eller kvalitetsprcxiuk-terStödet är avgränsat till förädlingsledet cxh lämnas följaktiigen inte till pri-märprcxlukrionen eller till deteljhandelsledet.Stödet får inte verka prcxluktions-höjandecxh kan differentieras mellan prcxlukter cxh regioner. De investeringar som får stöd skdl bidra till attråvaruproducenterna får del av de ekonomiska förbätfringar som investeringen medför Detta stöd är inom EU ettviktigt cxh beloppsmässigt stortstöd. Med viUcen andel EG-medfinansieringen sker i det enskilda projektet är avhängigt nationellabeslut om hur den ram som EG tilldelat landet inom stödet skall användas. IDanmark uppgår EG-medfinansieringentill av den bidragsberättigade investeringskostnaden. Danska staten lämnar på motsvarande sätt bidragmed . Av det totala stödet svarar EG säledes för av kostnaden. EG harfastställt kriterier dels för vilkainvesteringar som är prioriterade, dels för invesleringsändamål som äruteslutna från stöd. Förutom generella kriterier finns också sektorsspecifika kriterier För exempelvis svinsektomi prioriteras bl.a. investeringar somsäkerställer en hög kvalitet på prcxluktema vad Prop. 1994/95:19 befräffarhygien cxh restsubstanser, miljöförbättrande förpackningar, nya Bilaga 9produkter och prcxesser, rationalisering cxh modernisering av slakterier (fömtsatt att kapaciteten inie ökas) cxhförbättring av fransporter av svin till slakterier. EG:s syften med denna stödform överensstämmer välmed den svenska målsättningen om altfrämja konkurrenskraften i jordbmket cxh livsmedelsindustrin. Stödformenbedöms påtagligt kunna bidra tiU en omsfrukturering cxh effektivisering i ledet närmast efterjordbrukaren. torde därför vara enav de mest användbara stmkturstödsformema för att stärka konkurrenskraften isvensk jordbruksnäring och livsmedelsindusoi. En tillämpning av stödformen enligt danskambitionsnivå torde innebära ett stödom totalt per är, varav EG bidrar med och med Densammanlagda investeringskostnaden bör därmed uppgå till minst 350 miljonerkronor. Ett svenskt stödprogramtorde kunna erhålla samma 70-prcxentiga EG-medfinansiering som gällerför motsvarande danska och franska program. Viktiga ställningstaganden som erfordras vid ensvensk tillämpning av stödet är omvissa investeringar eller sektorer skall prioriteras eller uteslutas. Vidaremäste en ansvarsfördelning mellan myndighet cxh näring fastställas med avseende på sektorsplanemas upprättande,stödrådgivning etc. Upprättandet avsektorsplanema, som bedöms vara tidskrävande, bör göras av näringen. resp. börsvara för prioriteringar mellan sektorer cxh åtgärder samt upprättande avramprogram. När medlemskapsförhandlingar med EUinleddes betonades att det underförhandlingama måste las hänsyn till de specifika förutsättningarna för jordbraksprcxluktion i Sverige.Befolkningstetheten är extremt låg. av landytan är uppodlad.