prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — Regeringensbedömning: Regeringen anser att det finns starka skäl för staten som ägare atttillskjuta nödvändigt kapital för att förstärka SBL Vaccin AB:s soliditet medanledning av ett fastighetsförvärv och därmed främja utvecklingsprocessen ibolaget. Det statliga ägartillskottet bör uppgå till vilketinnebär en soliditet på . Regeringensförslag: Till ägartillskott i anvisas . Skälenför regeringens bedömning och förslag: är ett helägtstatligt bolag, som startade sin verksamhet ijuli 1993 efter att ha övertagitden vaccinverksamhet som bedrivits vid (). Bolaget försågs med ett aktiekapital på (prop.1992/93:150 bil. 4, bet. 1992/93:SoU28, rskr. 1992/93:425) för att ges godaförutsättningar att finansiera investeringar i maskiner och inventarier. Detförutsattes dock att bolaget skulle förhyra sina lokaler som i huvudsak utgörsav produktions- och laboratorielokaler. Bolagetgenomför en omfattande förändringsprocess där målsättningen äratt utveckla till ett framgångsrikt intemationelltvaccinföretag. Bolagetsmöjligheter att kraftfullt driva förändringsprocessen mot uppställda målkräver bl.a. en långsiktig lösning av bolagets lokalbehov. Bolaget bedriver sinverksamhet i förhyrda lokaler på det gamla SBL-området i . Förvaccinverksamheten gäller mycket speciella krav på lokalerna, bl.a. ställs högakrav på säkerhet och sterilitet. Bolaget har också behov av att snabbt kunnaanpassa lokalema efter forsknings- och produktionsbehoven. Mot denna bakgmndhar det visat sig vara väsentligt för bolaget att självt äga sina lokaler.Fastighetsägaren har förklarat sig beredd att överlåtafastigheten ifråga till . Ett fastighetsförvärv är ocksåekonomiskt fördelaktigt för bolaget. Utankapitaltillskott från ägaren skulle ett fastighetsförvärv dock medföra enförsvagning av bolagets finansiella ställning som allvariigt skulle försämrabolagets möjligheter att fullfölja pågående utvecklingsprocess. I1995 års budgetproposition anför regeringen bl.a. att motiven för statensägande i enskilda företag bör analyseras fortlöpande och vid behov omprövas.Mot bakgmnd av att verkar i en huvudsakligen såväl kommersiellsom konkurrensutsatt miljö anser regeringen att det kan finnas anledning att iett senare skede av bolagets utveckling närmare överväga statens ägarengagemangi bolaget. 11 Information om organdonation, m.m. Nyttanslag (reservation) Prop.1994/95:150 Bilaga 5 Regeringensförslag: Med anledning av regeringens proposition 1994/95:148 Transplantationeroch obduktioner m.m. anvisas för infomiationsåtgärder,donationskort m.m. Skälenför regeringens förslag: I den till avlämnade propositionen1994/95:148 Transplantationer och obduktioner m.m. föreslår regeringen att detskall bli möjligt att ta organ från den som inte motsatt sig detta. Med de samtyckesregler somnu föreslagits är det av stor betydelse att människor känner till vilka reglersom gäller och att de ges möjlighet att dokumentera sin inställning tillorgandonation. Ienlighet med förslagen i prop. 1994/95:148 bör därför medel avsättas förinformationsinsatser, produktion av donationskort samt inrättade av ettregister där inställningen till organdonation kan registreras. 12 Ändrat administrativt huvudmannaskap för ersättningartill privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster Regeringensförslag: Administrationen av ersättningarna till privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster avses föras över till landstingen fr. o.m. Isamband härmed skall de resurser som frigörs hos försäkringskassoma ochRiksförsäkringsverket, tillsammans , föras över tilllandstingen. Skälenför regeringens förslag: Regeringen har till överlämnat prop.1994/95:195 Primärvård, privata vårdgivare m.m. I denna proposition föreslåsbl.a. att administrationen av ersättningama till privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster förs över från försäkringskassoma till landstingen fr.o.m. den Ijanuari 1996. En allmän försäkringskassa får dock även efter denna tidpunktövergångsvis efter överenskommelse med sjukvårdshuvudmannen, mot ersättning,sköta utbetalningar av läkarvårds- och sjukgymnastikersättning. Överförandet avadministrationen av ersätmingama kommer att innebära ökade kostnader förlandstingen som kostnader bortfaller för försäkringskassoma och imindre omfattning . Enligt regeringens mening börfinansieringsprincipen tillämpas eftersom uppgifter överförs från staten tilllandstingen. Finansieringsprincipen innebär att kommunsektom inte skall åläggasnya uppgifter utan att få möjlighet att finansiera dessa med annat änhöjda skatter. Regeringen har haftöverläggningar med företrädare för sjukvårdshuvudmännen i denna fråga. Någonöverenskommelse om kostnadema för den övertagna verksamheten har inte kunnatträffas, då partemas uppfattningar om åtagandets omfattning och möjlighetemaatt erhålla retroaktiv ersättning för tidigare överförda uppgifter gått i sär.Staten kan endast föra över medel som motsvarar de kostnader som staten harhaft för att administrera ersättningama till privata vårdgivare. Dessaadministrationskostnader inrymmer samtliga sådana kostnader, dvs. inte barakostnader förknippade med själva utbetalningsfunktionen utan även kostnader förinformation, statistik, kompetensutveckling, ADB, inventarier, lokalkostnaderm.m. Mot denna bakgmnd bör medel som motsvarar de kostnader somförsäkringskassoma och har haft för denna verksamhet,dvs. respektive föras över till landstingen. 1994/95:150 Bilaga 5 Regeringensförslag: Kostnadema för bostadsbidrag skall, till följd av ändrade reglerfr.o.m. , minska med på helår. /96 skall förändringama innebära att kostnadema minskar med 750miljoner kronor. Skälenför regeringens förslag: Kostnadema för bostadsbidrag har ökat mycket kraftigtde . /90 var de totala utgiftema 2 752 miljonerkronor och beräknas innevarande budgetår uppgå till omkring 9 000 miljonerkronor. Denekonomiska situationen med hög arbetslöshet, höga räntor med därav föranleddahögre boendekostnader m.m. har bidragit till att kostnadema för bidragen harökat. Även regelförändringar i samband med skattereformen har påverkatkosmadema. Sedan staten den I januari1994 övertog ansvaret från kommunema för bostadsbidragen har kostnadsökningenfortsatt. I budgetpropositionen 1995 föreslår regeringen därför vissa åtgärderfrån för att begränsa kostnadsutvecklingen, bl.a. attgränsen för lägsta bidragsgmndande bostadskostnad skall höjas med 100 kronortill för bamfamiljer och förungdomar mellan . Vidare föreslås att bidragen till övriga hushållutan bam slopas. Trotsdessa åtgärder bedöms enligt aktuella prognoser kostnadema för bostadsbidragenfortsätta att stiga. Detta är mot bakgmnd av det statsfinansiella läget inteacceptabelt. Regeringen har därför denna dag beslutat att tillkalla ensärskild utredningsman med uppgift att föreslå sådana regelförändringar ibostadsbidragssystemet fr.o.m. den som gör att utgiftema påhelårsbasis minskar med I och att kostnadsutvecklingen kankontrolleras. annat innefatta sättet attberäkna inkomst vid prövning av rätt till bostadsbidrag. Skulle översynen intekomma fram till systemförändringar som ger den avsedda besparingen avserregeringen att vidta andra åtgärder så att besparingen uppnås. Möjligaförändringar är därvid ändrade inkomst- och bostadskostnadsgränser, ändradebidragsbelopp samt ett borttagande av bostadsbidrag för ungdomar utan bam. 1994/95:150 Bilaga 5 Medhänvisning till vad som anförts ovan samt med hänsyn tagen till förändradprognos vad avser kostnadema för bostadsbidrag beräknar vi belastningen underanslaget Bostadsbidrag för /96 till , dvs.910 miljoner kronor lägre än vad som föreslagits i prop. 1994/95:100 bil. Regeringensbedömning: Mot bakgmnd av kostnadsutvecklingen för statlig assistansersättningtillkallas en särskild utredare med uppdrag att se över frågan omassistansersättningens finansiering och regelsystem. DenI infördes en ny stödform, s.k. statlig assistansersättning.Assistansersätmingen är avsedd att täcka kostnader för personlig assistans förpersoner som har behov av sådant stöd under i genomsnitt pervecka. Regeringenkonstaterade i proposition 1994/95:100 bil. 6 att medelsbehovet för budgetåret1995/96 skulle komma att bli högre än vad som antogs när reformen beslutades.Skälet för detta angavs framför allt vara att det genomsnittliga antaletbeviljade assistanstimmar per person och vecka väsentligt torde komma attöverstiga det beräknade. Regeringen har i anslutning till arbetet medkompletteringspropositionen beräknat statens kosmad för assistansersättningtill ca på årsbasis, vilket i förhållande till vad somangavs när reformen beslutades innebär en kostnadsökning på nära 1,2 miljarderkronor. Mot bakgrund avkostnadsutvecklingen i fråga om assistansersättningen har regeringen den 12april 1995 beslutat att en särskild utredare skall tillkallas med uppdrag attutreda frågan om finansieringen av och regelsystemet för denna stödform.Utredarens huvuduppgift skall vara att lämna förslag till åtgärder som ledertill att nuvarande kosmadsutveck-ling bryts och att förbättrad kostnadskontrolluppnås. Utredaren skall i sina förslag ha som utgångspunkt att den årligakostnaden för staten för assistansersättning inte fär överstiga 2 850 miljonerkronor beräknat penningvärde. Detta innebär att det statligafinansiella utrymmet för assistansersättning, till följd av vissaomprioriteringar, utökas realt med drygt 300miljoner kronor i förhållande till vad som budgete- Prop. 1994/95:150rades vid reformens ikraftträdande. I förhållande till den nuvarande år- Bilaga 5 liga kostnaden innebär den ovan nämnda ramen en neddragning med ca 900miljoner kronor. Iuppdraget ingår att utarbeta förslag som gör det möjligt att tydligare än förnärvarande avgränsa dels själva insatsen personlig assistans från andranärliggande verksamheter, dels den krets som skall vara berättigad tillstödformen. I direktiven till utredaren framhålls att assistanslagstiftningenskaraktär av rättighetslagstiftning skall bibehållas. Bilaga 6till kompletteringspropositionen 1995 Prop. Såsomtidigare aviserats budgetproposition står regeringen fast vid attutgångspunkten för anslagstilldelningen till byggande av vägar, byggande avlänstrafikanläggningar samt nymvestermgar i stomjärnvägar bör vara riksdagenstidigare beslut om investeringar i ttafikens infrasttiikmr samt de långsiktigamvestermgsplaner som fastställts . kvarstår alltjämt detstora budgemnderskottet och ytterligare stora besparmgar i utgiftema måstedärför göras. Regeringen har i avsnitt 5 i den reviderade finansplanenredogjort för de budgetförsvagningar som har inttäflfat och behovet av åtgärdermed anlednmg av dessa. Investermgar i trafikens mfrastmkmr utgör en betydandeutgiftspost. Därför bör en ytterligare minskning av anslagen för byggande avvägar och nymvestermgar i stomjärnvägar göras redan för det konmiandebudgetåret. Regermgen föreslår för det förlängda /96 ett anslagför byggande av vägar på 7 samt ett anslag på 9 145 560 000kronor för nyinvestermgar i stomjärnvägar. Detta mnebär en nivåsänkning jämförtmed regermgens förslag i budgetpropositionen på förbyggande av vägar och för nymvestermgar i stomjärnvägar.Medelstilldelningen vad,gäller byggande av länsöafik-anläggningar /96 bör mte förändras jämfört med regermgens förslag ibudgetpropositionen. 1. under sjätte huvudtitelns ramanslag Byggande avvägar för det förlängda /96 anvisar ett belopp som är lägre än vad som föreslagits i prop. 1994/95:100 bil. 2. med ändring av beslut;(prop. 1994/95:100bil. 7, bet. 1994/95:TU14, rskr. 1994/95:231) tUl Nyinvesteringar i stomjärnvägarför det förlängda /96 anvisar ett ramanslag på 9 145 560 000kronor. Planeringsramar för infrastrukturinvesteringar Prop. 1994/95: i50 Isyfte att underlätta trafikverkens planering fastställs , mom ramen förde långsiktiga mvestermgsplanema, mllande treårsplaner. Regeringen återkommerdock till med ett slutiigt förslag till anslag för kommandebudgetår. Regermgenbedömer att planeringsramarna för byggande av vägar, byggande avlänstrafikanläggningar och nymvestermgar i stomjärnvägar för perioden den 1juli 1995 till bör vara: Förslagtill planeringsramar i : 1995/96 1997 1998 (18 mån) Byggande av vägar: 7 443 4520 4 429 Byggande avlänsttafikanläggningar: 2 374 1 318 1 244 Nyinvesteringar istomjärnvägar: 9 146 5 336 5 011 1. godkänner planeringsramar för Byggande av vägar på4 för samt på 4 för , 2. godkätmer planermgsramar för Byggande avlänstrafikanläggningar på 1 för samt på för , 3. godkäimer planermgsramar för Nyinvesteringar istomjärnvägar på 5 för samt på 5 011 000 000 kronorför . Riksdagenbeslutade (prop. 1993/94:86, bet. 1993/94:TU24, rskr. 1993/94:247) attbemyndiga regermgen att låta teckna stadig borgen förbyggande av vägprojekten , Haningeleden 2:1, Haningeleden 2:2,Haningeleden 4, Häggviksleden, Söderhall-Rösa, förlängning samtSödra länken. Lånegarantin omfattade byggstart för projekt om totalt . Dämtöver omfattade beslut garantier förförberedelsearbete för övriga vägprojekt och marklösen mom en ram om och garantier för utvecklmgen av Prop. 1994/95:150vägmllsystemet och övriga väganknuttia miljömvesteringar mom en rara Bilaga6 om högst . Regeringenföreslog 1995 (prop. 1994/95:100) att skullebemyndiga regermgen att låta teckna stadig borgen omfattandetotalt utöver tidigare ställda garantier för att bl.a.påbörja utbyggnaden av vägtullstationer, fortsätta förberedelsearbetet förövriga vägprojekt och miljöanpassa anslutning vid Värtan. Underår 1995 konuner det första vägprojektet mom ramen för Deimisöverenskonmielsenatt färdigställas och öppnas för trafik. I samband med att vägstt-äckan öppnasför ttafik konuner även kosmader för drift och underhåll av den nya vägen attuppstå. beslutade att vägtuliar i , fömtom attbekosta planermg och utbyggnad av vägprojekten, även skall bekosta bl.a. driftoch underhåll av de nya vägarna. Det innebär således att mtill dess att vägmllamahar tagits i bmk kommer kosmader för drift och underhåll av de nya vägar somfärdigställs mom ramen för Dennisöverens-konmielsen att finansieras med lån. Vägverketbedömer att den totala kosmaden för drift och underhåll av de vägleder momDeimisöverenskonmielsen som öppnas för ttafik innan vägmllsystemet har tagits ibmk kommer att vara ca i prisnivån . Regeringenföreslår därför att riJcs-dagen, utöver tidigare ställda garantier, bemyndigarregermgen att låta teckna statiig borgen om 146 miljonerkronor i prisnivån för drift och underhåll av de nya väglederna.Vidare bör medges rätt att justera borgensbeloppet med hänsyntill tillkonmiande räntekosmader för upptagna lån samt till justeringar förprisökningar i samhället. 1. bemyndigar regeringen att låta Riksgäldskontoretteckna stadig borgen om i prisnivån för driftoch underhåll av de nya väglederna mom ramen för den s.k.Deimisöverenskommelsen, 2. bemyndigar regeringen att låta Riksgäldskontoretjustera borgensbeloppet med hänsyn till tillkommande räntekosmader för upptagnalån samt till prisökningar i samhället. Bilaga 7 till kompletteringspropositionen 1995 Prop. (Sjunde huvucftiteln) 1 Den kommunala ekonomin m.m. Kommuneroch landsting intar en central ställning i det svenska samhället. Sedan längehar de som lever på en ort eller i en bygd tagit ansvar för att själva formagemensamma verksamheter som social omsorg, utbildning, hälsovård ochsamhällsbyggnad. Den kommunala självstyrelsen har en central roll i densvenska folkstyrelsen. Kommuneroch landsting svarar för en rad väsentliga samhällsangelägenheter.Konmiunemas och landstingens verksamhet har därmed en mycket stor betydelse föratt skapa likvärdiga levnadsvillkor för alla. En hög kvalitet i bamomsorg ochutbildning ger alla bam en bra start i livet; konsekvenserna av en otrygguppväxt och dåliga ubildnings-möjligheter är mycket svåra att avhjälpa iefterhand. Denoffentiigt finansierade verksamheten är också viktig för kvinnomas frigörelseoch självständiga ställning. En god social infrastruktur är en fömtsättning föratt kvinnor och män skall ha möjligheter att förena förvärvsarbete ochföräldraskap. Den konmiunala verksamhetens utveckling under de senastedecennierna har bl.a. inneburit att det har skapats viktiga arbeten inom vård,omsorg och utbildning; onwåden som traditionellt domineras av kvinnor. Antaletarbetstillfällen för kvinnor har därmed ökat, inte minst i de mer glestbefolkade delama av vårt land. Ilikhet med andra delar av välfärdssamhället byggdes kommunernas ochlandstingens verksamhet ut kraftigt under sextio- och sjuttiotalen. Utbyggnadenfortsatte , om än i långsammare takt. motsvarade denkommunala sektoms utgifter av BNP. Det genomsnittligaskatteuttaget till konununer och landsting uppgick till och tillde kyrkliga kommunema till ytterligare ca en procent. Av det totalaskatteuttaget om av BNP utgör konununalskatten ca 17procentenheter. Motbakgmnd av att sektom förfogar över en betydande andel av offentliga sektomsresurser, och på grund av de ekonomiska problem som råder, föreslårregeringen i föreliggande proposition ett antal förändringar för att förbättrafömtsättningama för att dessa resurser används på ett mer effektivt sätt: ett nytt bidrags- och utjämningssystem för kommuneroch landsting, en översyn av reglerna för den kommunalaverksamheten i syfte att minska detaljregleringen och. 6 1994/95. Rättelse:S. 16 rad 3 nedifrån Stär: 1996 Rättat till: 1995 ökade krav på en god ekonomisk hushållning i kommuner och Prop. 1994/95:150 landsting. Riksdagoch regering har ett övergripande ansvar för att medborgama i största möjligautsträckning har likvärdiga möjligheter till omsorg, vård och utbildningoavsett bostadsort. För att uppnå detta behöver skillnaderna i ekonomiskafömtsättningar mellan kommunema respektive mellan landstingen jämnas ut.Kommuner och landsting har sedan att själva utforma verksamheten så att den påbästa sätt tillgodoser medborgarnas behov och önskemål och de nationella målsom har formulerat för olika verksamheter. Det medborgerligainflytandet blir allt viktigare i ett läge där kraven på ett effektivtutnyttjande av de kommunala resursema ökar. Med denna utgångspunkt finns detinte utrymme för en statlig detaljreglering av den kommunala verksamheten. Denkommunala beskattningsrätten är en viktig gmnd för den kommunalasjälvstyrelsen. Beskattningsrätten måste emellertid användas på ett ansvarsfulltsätt. Skillnaderna i skattesats bör spegla skillnader i service, ambitionsnivåoch effektivitet. Denkommimala verksamheten är starkt beroende av en stabil samhällsekonomi. En godtillväxt och en hög sysselsättning innebär att utvecklingen av den kommunalaskattebasen tryggas. Höga räntor och hög inflation ökar trycket på de kommunalakostnadema. Kommimeroch landsting har gått igenom som präglats av lågkonjunktur och ensvag utveckling av skatteinkomstema. har en omläggning skett avstatsbidragssystemet och systemet för utbetalning av kommunalskattemedel. Underåren 1993 och 1994 har omläggningen av utbetalningssystemet inneburit attavräknmgama från det gamla systemet betalats ut parallellt med det nya. Dettahar underlättat den ekonomiska situationen något under dessa år. Ett kommunaltskattestopp har gällt . Sammantaget har förändringama ibidrags- och utbetalningssystemen, tillsammans med lågkonjunkturen, iimeburitsnabba svängningar i planeringsfömtsättningama. Kommuner och landsting haremellertid klarat situationen genom att visa prov på snabb anpassningsförmågaoch kraft att öka effektiviteten i verksamheten. Detta har varit möjligt inteminst på gmnd av övergången från specialdestinerade till generella, utjämnandestatsbidrag samt lättnader i den statliga regleringen av verksamhetensinriktning och organisation. Dessa förändringar har varit viktiga för att gekommuner och landsting fömtsättningar att klara de ekonomiska problemen. Andrafaktorer har verkat i motsatt riktning; inte minst den ökning avsocialbidragskostnadema som följt i lågkonjunkturens spår. Regeringenlämnar med denna proposition en särskild skrivelse till ,med en samlad redovisning av den kommunala verksamhetens utveckling de senasteåren. Den nationella statistiken ger inte imderlag för påståenden om att dethar skett stora, generella försämringar i den kommunala verksamheten, även omskillnadema i standard mellan kommuner respektive landsting tenderar att öka.Produktionsnivån i kärnverksamheterna synes emellertid i gmnden ha kunnatbibehållas trots de senaste årens besvärliga ekonomiska situation. Prop.1994/95:150 Det saknas dock underlag för att uttala sig omkvalitetsutvecklingen. Detfinns mycket stora skillnader mellan olika kommuner respektive landsting bådenär det gäller servicenivån i verksamheten och när det gäller den nuvarandeekonomiska situationen. Flertalet kommuner och landsting har en tämligen stabilekonomi, medan vissa har en betydligt sämre situation. Orsakerna till dessaskillnader varierar. Det kan t.ex. finnas orsaker både i de nuvarandebidragssystemen, i de stmkturella förhållandena och i hur den enskildakommunen eller det enskilda har skött sin ekonomi. Vissa kommuneroch landsting har haft svårt att anpassa sin verksamhettill sina ekonomiska ramar. Exempel finns på att man i sådana lägen väljer attunderbalansera sin budget och t.o.m. lånefmansierar kostnader för driften av verksamheter.Det finns också exempel på kommuner som har ingått borgensförbindelser av storomfattning och därvid underskattat följderna för den egna ekonomin. Enutveckling som den nu beskrivna kan inte fortsätta eftersom den kan undergrävaden konmiunala självstyrelsen. Motden här bakgmnden anser regeringen att det är angeläget att skyndsamt göra enöversyn av kommunallagens ekonomikapitel. Förslag om krav på balanseradekommunala budgetar kommer att utarbetas. Vidare är avsikten att införa enlagregel om att lån enbart får upptas för investeringar. Regeringen avser ocksåatt utarbeta förslag om en särskild lagstiftning för att hantera problem somuppstår i kommuner och landsting som inte kan fullgöra sinabetalningsförpliktelser. Konununeroch landsting står inför fortsatt stora utmaningar till följd av att också denärmaste åren kommer att präglas av stramhet i den offentliga ekonomin. Denekonomiska politiken syftar till att öka tillväxten. Det stora underskottet istatens budget som uppkommit har medfört ett behov avkraftfulla åtgärder för att stabilisera statsfinansema och begränsa denoffentliga skuldsättningen. Som ett viktigt led i den fortsatta saneringen avden offentliga ekonomin kommer regeringen att föreslå ett tak för de offentligautgiftemas utveckling, vilket avses ge möjlighet till en bättre utgiftskontrolloch underlätta prioriteringen mellan olika offentliga åtaganden. Riksdagoch regering har det övergripande ansvaret för avvägningar mellan konsumtionoch investeringar, mellan privat och offentlig konsumtion samt för det totalaskatteuttagets nivå. anger därför utrymmet för den skattefmansieradekommunala verksamheten. Det är regeringens fortsatta ambition att inom ramenför de offentliga utgiftema så långt möjligt prioritera den kommunala sektomskäraverksamheter. Underden tid som den statliga budgetsaneringen pågår tas i stort sett hela detsamhällsekonomiska utrymmet för skattehöjningar i anspråk för detta ändamål.Kommunala skattehöjningar skulle innebära ett hot mot möjlighetema att kommatill rätta med ekonomiska situation, och skärpa kraven påutgiftsminskningar i statsbudgeten. Även på är utrymmet förökningar av det sammanlagda skatteuttaget ytterligt begränsat. Motden nu givna bakgmnden presenterar regeringen i föreliggande Prop.1994/95:150 proposition vissa förslag rörande den kommunala ekonomin m.m. Bilaga 7 Utgångspunkten för regeringens förslag är som nämnts att kommunsektom,inom de utgiftsramar som lägger fast, skall ges bästa möjligafömtsättningar att klara de för välfärden viktiga kämverksam-hetema. Föratt åstadkomma långsiktighet, stabilitet och en mer rättvis fördelning avkommimsektoras resurser föreslår regeringen en reformering av systemet förstatsbidrag och utjämning av skatteinkomster och stmkturellakostnadsskillnader.