prop · GH03157 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:157 Stöd till ekologisk odling och trädgårdsnäringen, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att ett nytt stöd till ekologisk odling införs. Stödet uppgår till ca per ha odlad areal som är godkänd för ekologisk odling. För att öka konkurrenskraften inom trädgårdsnäringen föreslås bl.a. förstärkta resurser för marknadsföring. En högskoleexamen med inriktning mot hästkunskap inrättas vid . En redovisning lämnas om kravet på betesgång för mjölkkor. 1 Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut........................3 2 Ärendet och dess beredning.........................3 3 Stöd till ekologisk odling.........................5 4 Trädgårdsnäringen..................................6 4.1 Allmänna utgångspunkter...................6 4.2 Trädgårdsnäringens konkurrenskraft........7 4.3 Stöd för export av trädgårdsprodukter.....8 4.4 Stöd för kvalitetsförbättring och marknadsföring av svensk frukt...............................9 4.5 Stöd till vissa skuldsatta trädgårdsföretagare10 5 En högskoleutbildning inom hästområdet............11 6 Kravet på betesgång för mjölkkor..................15 6.1 Allmänna utgångspunkter..................15 6.2 Betesgångens betydelse för mjölkkors hälsa och beteende.....................................16 6.3 Regeringens överväganden.................17 Bilaga 1 Sammanfattningen av Statens jordbruksverks rapport (1993:16) Motionens och betesgångens betydelse för mjölkkor.....................................22 Bilaga 2 Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över Statens jordbruksverks rapport (1993:16) Motionens och betesgångens betydelse för mjölkkor......25 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .................................26 2 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. under nionde huvudtitelns förslagsanslag till Omställningsåtgärder inom jordbruket m.m. för /95 anvisar utöver vad som föreslagits i prop. 1993/94:100 bil. 10, 2. godkänner att nionde huvudtitelns förslagsanslag Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. under /95 får disponeras för särskilda åtgärder inom växthusnäringen i enlighet med vad som regeringen förordar (avsnitt 4.2), 3. godkänner att nionde huvudtitelns förslagsanslag Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. under /95 får disponeras för export av trädgårdsprodukter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 4.3), 4. godkänner att nionde huvudtitelns förslagsanslag Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. under /95 får disponeras för mark- nadsföringsåtgärder inom fruktodlingen i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 4.4), 5. godkänner att nionden huvudtitelns förslagsanslag Stöd till skuldsatta jordbrukare får disponeras även för stöd till trädgårdsföretagare (avsnitt 4.5), 6. under nionde huvudtitelns ramanslag till för /95 anvisar ett belopp som är lägre än vad som föreslagits i prop. 1993/94:100 bil. 10, 7. under nionde huvudtitelns reservationsanslag till Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning för /95 anvisar utöver vad som föreslagits i prop. 1993/94:100 bil. 2 Ärendet och dess beredning Regeringen har bemyndigat chefen för att tillkalla en utredare som skall lämna förslag till utformning av ett svenskt program för stöd enligt EG:s förordning om miljövänliga jordbruksmetoder och bevarandet av landskapet (EG-förordning 2078/92). I enlighet med vad som anförts budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 10 s. 24) bör det inom ramen för ett program enligt EG:s förordning om miljövänliga jordbruksmetoder och bevarandet av landskapet ingå ett förslag till stöd för omläggning till ekologisk produktion. Utredaren skall också studera förutsättningarna för ekologiskt lantbruk i . Det har kommit in en skrivelse från m.fl. om att, utöver stödet till marknadsföring och kontroll, inledningsvis anslå medel för informationsverksamhet om ekologisk produktion. Detta i avvaktan på att utredningen om stöd till ekologisk odling inom ramen för EG:s miljöprogram blir klar. Vidare anser () i en skrivelse att ekologisk odling skulle kunna stimuleras om gröngödsling och ekologisk odling tillåts på omställningsmark års växtodlingssäsong. budgetproposition har regeringen anfört att ytterligare medel bör anvisas till ekologisk odling /95, bl.a. genom en förstärk- ning av resurserna för information och marknadsföring. Vid riksdagsbehandlingen av prop. 1992/93:183 uttalade jordbruksutskottet (1992/93:JoU22) att energibeskattningen, även med hänsyn till effekten av energipolitiska beslut, kommer att utgöra en betydande del av ett träd- gårdsföretags kostnader. Utskottet ansåg utan specifik koppling till frågan om ett EU-medlemskap att ytterligare skattelättnader på energiområdet för trädgårsnäringen skyndsamt borde utredas. Utskottet föreslog att regeringen skulle ges i uppdrag att utreda omfattningen av fruktodlingens ekonomiska problem och föreslå lämpliga åtgärder. I övrigt tillstyrkte utskottet regeringens förslag till åtgärder. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1992/93:330). En särskild arbetsgrupp har lämnat vissa förslag (Ds 1993: 73 och Ds 1994:8) om stöd till trädgårdsföretag som befinner sig i en obestånds- situation, skattelättnader på energiområdet för växthusföretag, åtgärder för att förbättra fruktodlingens ekonomiska situation samt vissa andra insatser för att underlätta den svenska trädgårdsnäringens EG-anpassning. En arbetsgrupp med företrädare för och hästsporten har lämnat ett förslag till en högskoleutbildning inom hästområdet. Förslaget skulle enligt chefen för omfatta utbildningens dimensionering (antalet studenter), omfång (antalet poäng), lokalisering och finansiering. Arbetsgruppens förslag redovisas i promemorian En högskoleutbildning inom hästområdet (Ds 1993:60). Promemorian har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr 93/1422). beslutade att regeringen borde låta genomföra en utvärdering av gällande bestämmelser i fråga om beteskravet för mjölkkor (bet. 1992/93:JoU1, rskr. 1992/93:24). Utvärderingen borde göras med utgångspunkt bl.a. i vilka för- och nackdelar betestvånget inneburit för mjölkkornas hälsa i jämförelse med förekommande lösdriftssystem. har i samråd med på uppdrag av regeringen redovisat en utvärdering av kravet på betesgång för mjölkkor (1993:16 Motionens och betesgångens betydelse för mjölkkor). Sammanfattningen av finns i bilaga 1. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissyttrandena finns tillgängliga i Jord- bruksdepartementet, dnr 93/1599. Regeringen tar nu upp dessa frågor. 3 3 Stöd till ekologisk odling Regeringens förslag: Utöver nuvarande anslag till ekologisk odling för marknadsföring m.m. skall anvisas /95 för information och marknadsföring. Därutöver anvisas ett särskilt arealbidrag till ekologisk odling /95. Sammanlagt skall anvisas för /95. Skälen till regeringens förslag: Marknadssituationen för ekologisk odling har utvecklat sig mycket positivt , inte minst genom konsumenternas stora intresse för ekologiska livsmedel. har även handeln satsat mer på detta område. En bidragande orsak är den ekologiska odlingens allt större förmåga att uthålligt förse marknaden med olika produkter. En ökad volym kan alltså i sig stimulera till en ökad efterfrågan och därmed en ökad produktion. Fler och fler inser att ekologisk odling inte bara är en nischproduktion för ett fåtal intresserade konsumenter, utan att ekologisk odling bör ses som en del i en strategisk satsning för svenskt jordbruk. Genom beslut i anledning av budgetproposition finns det avsatta för forskning och utveckling, kontroll och marknadsfrämjande åtgärder för ekologisk odling budgetåren 1993/ 94 och 1994/95. Härutöver disponerar för ekologisk produktion under anslaget för miljöförbättrande åtgärder. Däremot saknas särskilda resurser för informationsverksamhet kring ekologiskt jordbruk. Det är viktigt för en framgångsrik miljöpolitik att bedriva information och upplysning både gentemot producenter och konsumenter. I grund och botten handlar mycket av miljöarbetet om att informera och engagera människor. En välriktad informations- och marknadsföringsinsats kommer att öka kunskapen om och intresset för ekologisk odling hos både konsumenter och producenter. Utöver det belopp om för stöd till ekologisk odling, som finansieras inom ramen för direktbidragen till jordbruket under anslaget Omställningsåtgärder i jordbruket m.m., föreslår regeringen att ytterligare anslås under detta anslag /95. En särskild anslagspost, Stöd till ekologisk odling, bör tas upp under anslaget för ända- målet. Av det nya anslaget anser regeringen att bör disponeras för huvudsakligen informationsverksamhet. Liksom stödet till forskning och utveckling, marknadsföring och kontroll bör medlen fördelas av efter ansökan från intresserade parter på samma sätt som för /94. Resterande bör disponeras i form av ett särskilt arealbi-drag till ekologisk odling. Arealbidraget för ekologisk odling bör inte differentieras utan vara lika stort för samtliga ekologiska odlare oavsett om den mark de brukar är låg- eller högavkastande. Det särskilda arealbidraget bör vara totalt och fördelas till godkända ekologiska odling. omfattar den ekologiska odlingen ca 40 000 ha åker, vilket medför att arealbidraget fördelat på den totala ekologiska odlingen skulle bli ca per ha, vilket motsvarar ca per kg spannmål med en avkastning på per ha. Regeringens förslag torde leda till en ökad ekologisk produktion. Däremot bedömer regeringen att LRF:s förslag att tillåta ekologisk odling på omställd mark väsentligt urholkar omställningsprogrammet. Omställningsstöd lämnades i enlighet med livsmedelspolitiska beslut för som överfördes till annan användning än livsmedelsproduktion. Detta utesluter att ekologisk produktion av livsmedel kan få ske på omställd . Fördelningen av arealbidraget bör ske på så sätt att () tillsammans med redovisar uppgifter om stödberättigad ekologisk areal till . Regeringen kommer senare att besluta om de närmare reglerna för stödet. 4 Trädgårdsnäringen 4.1 Allmänna utgångspunkter Enligt regeringens uppfattning finns förutsättningar för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk trädgårdsnäring. Vid ett medlemskap i kommer emel-lertid de gränsskyddsförändringar som detta innebär att medföra en hårdare internationell konkurrens. I detta sammanhang kan också noteras att den i decem- ber 1993 beslutade GATT-överenskommelsen medför vissa gränsskyddsneddragningar för trädgårdsprodukter. Att anpassningen till EU:s lägre producentpriser kommer att ske snabbare än utjämningen för de dominerande kostnaderna, dvs. kapital, arbetskraft och energi uppmärksammades av regeringen i prop. 1992/93:183 om vissa frågor rörande jordbruket och trädgårdsnäringen. Det var också mot denna bakgrund som regeringen föreslog att skulle avsättas av de s.k. direkt- bidragen till anpassningsåtgärder, som t.ex. stöd för produktutveckling. Som tidigare nämnts har en särskild arbetsgrupp lagt fram förslag till olika åtgärder på trädgårdsnäringens område. Regeringen delar arbetsgruppens uppfattning att det före ett svenskt medlemskap i och ikraftträdandet av GATT-överenskommelsen finns starka skäl för ytterligare insatser som bidrar till att öka konkurrenskraften hos svensk trädgårdsnäring. 4 4.2 Trädgårdsnäringens konkurrenskraft Regeringens förslag: Till stöd för åtgärder som ökar konkurrenskraften inom trädgårdsnäringen skall disponeras av tillgängliga direktbidrag under anslaget Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. för /95. Arbetsgruppens förslag: Vad gäller perioden före anser gruppen att ett tidigarelagt slopande av den allmänna energiskatten på fossila bränslen kombinerat med en retroaktiv återbetalning av den betalade skatten från skulle innebära ett kraftfullt stöd till växthusnäringen. Beräkningar har också presenterats med som alter-nativ tidpunkt. För perioden efter bör enligt arbetsgruppen skattelättnader i förhållande till energipolitiska beslut åstadkommas genom dels nedsättning av den generellt utgående skattesatsen för koldioxid, dels genom att det nuvarande uppbördssystemet behålls. Enligt gruppens beräkningar påverkas inte skattens miljöstyrande effekt nämnvärt. Skälen för regeringens förslag: Energikostnaden är, efter kostnaden för arbetskraft, den näst största kostnadsposten i de flesta växthusföretag. Denna kostnad har därför en stor betydelse för den svenska växthusodlingens konkurrenskraft. De sammantagna energiskatterna på trädgårdsområdet ligger på en högre nivå än vad som är fallet för de viktigaste konkurrentländerna i EU. Detta betyder mest för den särskilt energiberoende växthussektorns internationella konkurrenskraft. Mot bakgrund av de lägre producentpriser som förväntas i samband med att tullarna avvecklas direkt vid ett medlemskap i anser vi att det finns ett behov av att öka växthusföretagens konkurrenskraft. Den allmänna energiskatten skall enligt tidigare riksdagsbeslut avvecklas . Som ett led i anpassningen av energiskatterna mot de nivåer som tillämpas inom våra konkurrentländer utgår fr.o.m. koldioxidskatten för växthusnäringen liksom för industrin med en fjärdedel av den allmänna nivån. Med hänsyn till energikostnadernas stora andel i växthusnäringen bör enligt regeringens uppfattning den långsiktiga konkurrenskraften bäst stärkas genom ytterligare åtgärder för en förbättrad energihushållning inom näringen. En ytterligare nedsättning av energiskatterna kan i detta skede få motsatt effekt eftersom den inte ger något incitament för sådana åtgärder. Åtgärder för att stärka konkurrenskraften inför ett EU-medlemskap är angelägna inte bara inom växthussektorn utan också inom andra sektorer av trädgårdsnäringen. För att höja aktiviteten vad gäller sådana åtgärder inom hela trädgårdsnäringen bör, i stället för de föreslagna åtgärderna vad gäller växthusnäringens energiskatter, disponeras inom ramen för de s.k. direktbidragen under anslaget Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. för sådana åtgärder utöver de som disponeras för olika åtgärder inom trädgårdsnäringen 31 december 1994. Frågan om energiskatternas storlek jämfört med konkurrerande länders vid ett EU-medlemskap får tas upp i samband med att frågan om tillämpning av olika stöd inom EU prövas. 4.3 Stöd för export av trädgårdsprodukter Regeringens förslag: För perioden fram till får användas sammanlagt av anslaget Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. för att stimulera exporten av trädgårdsprodukter. Arbetsgruppens förslag: En kraftfull satsning bör göras för att stimulera en långsiktigt konkurrenskraftig export av trädgårdsprodukter och då även färska sådana. Mot denna bakgrund bör få användas för marknadsbearbetning på trädgårdsområdet på motsvarande sätt som görs inom ramen för det s.k. 60-miljonerkronorsprogrammet på jordbrukets område. Om möjligt bör detta belopp finansieras genom omfördelning inom det nuvarande anslaget. Det kan t.ex. röra sig om åtgärder för att profilera svensk trädgårdsnäring på EG-marknaden som producent av rena, miljövänligt framtagna kvalitetsprodukter samt för att kartlägga marknads- och handelsstrukturer i presumtiva exportländer. beslutade om ett stöd på för export av förädlade livsmedel. Bidraget ges för produkter som bedöms bli långsiktigt konkurrenskraftiga på exportmarknaden. Arbetsgruppen anser att det är angeläget att på liknande sätt stimulera exporten av trädgårdsprodukter, även färska sådana. För detta ändamål bör anslås för perioden fram till . Skälen för regeringens förslag: Enligt regeringens uppfattning har svensk trädgårdsnäring möjligheter att genom rationell produktion av högkvalitativa produkter utveckla export till den större europeiska marknaden. Att exporten har varit ringa sammanhänger med bl.a. ett traditionellt högre kostnadsläge i än i jämförbara konkurrentländer. Härtill kommer att de för svenska trädgårdsprodukter näraliggande marknaderna, och , varit i stort sett stängda genom att kvantitativa restriktioner har tillämpats. EU:s tullskydd på trädgårdsområdet är också högre än det i tillämpade. Förutsättningarna för export har förbättrats genom valutaförändringarna och förbättras ytterligare för vissa trädgårdsprodukter då tullskyddet avvecklas vid ett EU-inträde. Även de norska och finska marknaderna kan till följd av ett medlemskap i , men också genom den beslutade GATT-överenskommelsen, förutses komma att stegvis öppnas för svensk export. För att stimulera exporten av trädgårdsprodukter bör i enlighet med arbetsgruppens förslag högst avsättas inom ramen för de som anvisats för export av förädlade livsmedel under anslaget Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. Enligt vår uppfattning bör också trädgårdsområdet kunna omfattas av det s.k. 60-miljonerkronorsprogrammet för marknadsföringsinsatser på jordbrukets område. Inom ramen för direktbidrag under anslaget Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. bör disponeras för ändamålet. 4.4 Stöd för kvalitetsförbättring och marknadsföring av svensk frukt Regeringens förslag: För kvalitets- och avsättningsfrämjande insatser på fruktodlingens område skall disponeras av tillgängliga direktbidrag under anslaget Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. för /95. Arbetsgruppens förslag: Sammanfaller med regeringens förslag. Arbetsgruppen har också lämnat förslag avseende dels lättnader i fråga om uttag av kreditgarantiavgifter, dels om utnyttjandet av EU:s strukturstöd på träd- gårdsnäringens område. Skälen för regeringens förslag: Den främsta direkta orsaken till fruktodlingens problem är enligt vår bedömning marknadsförhållandena. Genom det mycket splittrade utbudet av svensk frukt finns det få organisationer som i någon stör- re utsträckning kan genomföra och finansiera marknadsföringsinsatser. Flertalet försäljningsorganisationer är i sig för små för att ta på sig kostnader och uppgifter som kommer en större del av näringen till godo. Näringen bör därför ges ett stöd för att gemensamt kunna vidta åtgärder för att förbättra kvalitetsarbetet med och marknadsföringen av svensk frukt. Stödet bör ges en sådan inriktning att näringen själv efterhand kan fortsätta arbetet med egna medel. Mot denna bakgrund bör användas under /95 för kvalitets- och avsättningsfrämjande insatser. Medlen bör tas från ramen för direktbidrag under anslaget Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. Vad gäller arbetsgruppens övriga förslag anser vi inte att det finns skäl att specifikt för trädgårdsnäringen medge lättnader när det gäller uttag av kreditgarantiavgifter. Regeringen kommer senare att ta ställning till frågan om utnyttjandet av bl.a. strukturstöd vid ett svenskt medlemskap i . 4.5 Stöd till vissa skuldsatta trädgårdsföretagare förslag: Stödet till skuldsatta jordbrukare utsträcks från till att även omfatta trädgårdsföretag med undantag för den särskilda del av stödet till jordbruksföretagen som innebär en möjlighet att lösa in fastigheter. Stödet utbetalas från anslaget Stöd till skuldsatta jordbrukare. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslår att ett stöd motsvarande stödet till vissa högt skuldsatta jordbrukare införs även för trädgårdsföretag. Det föreslagna stödet bör dock inte, enligt arbetsgruppens uppfattning, omfatta möjligheten att lösa in fastigheter. För att kunna komma i fråga för stöd till trädgårdsföretag för antingen rekon- struktion eller avveckling bör enligt arbetsgruppen följande villkor övervägas. - De ekonomiska svårigheterna skall i huvudsak ha uppstått som en följd av prissänkningar på den svenska marknaden orsakade av en ökad import, vilken i sin tur skall ha orsakats av närmandet till EU. För fruktodlingen gäller som stödberättigande kriterium att en ökad import också kan ha orsakats av förändringen av det svenska gränsskyddet för äpplen och päron (dvs.en avveckling av kvantitativa restriktioner under svensk odlingssäsong). - De ekonomiska problemen skall vara av så allvarlig art att det aktuella företaget kan anses vara på obestånd. - Företaget skall vara etablerat eller ha genomfört betydande investeringar . avgränsas framåt i tiden av att företag inte kan få del av stödet om företaget etablerat sig eller investerat efter det att det stod klart att ingen övergångsperiod skulle tillämpas för trädgårdsnäringen. Perioden avgränsas bakåt i tiden av att företag vars etablering eller investering ligger långt tillbaka i tiden måste anses ha haft tillräckliga möjligheter att uppnå en tillräcklig ekonomisk styrka. Kvalifikationsperioden för stödet kan bestämmas till 30 juni 1993. - Trädgårdsföretagaren måste ha haft och fortfarande ha sin huvudsysselsättning och försörjning genom trädgårdsföretaget. Skälen för regeringens förslag: Det nuvarande stödet till jordbruksföretagen motiveras av de ekonomiska problem som i första hand kan förväntas uppkomma för vissa kategorier av företag som en följd av avvecklingen av den interna marknadsregleringen men också till följd av andra orsaker. Någon sådan marknads- reglering har inte funnits inom trädgårdsnäringen. De ekonomiska problem som gäller trädgårdsföretagen förväntas i stället huvudsakligen uppkomma som en följd av närmandet till och framför allt i och med ett inträde i EU där trädgårdsnäringen regleras inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Den ökade konkurrensen på den svenska marknaden kan, enligt arbetsgruppens bedömning, förväntas göra sig gällande på den svenska marknaden redan före ett faktiskt svenskt medlemskap i . Detta beror på att exportörer inom EU förväntas vilja etablera sig på eller alternativt öka sina befintliga andelar av den svenska marknaden redan innan ett svenskt medlemskap. Medlet för en sådan etablering bedöms främst bli priskonkurrens med den inhemska produktionen. Målet för etableringen är att uppnå en marknadsposition och tillräckliga marknadsandelar för en fortsatt expansion för ett svenskt medlemskap och därmed sammanhängande tullavveckling. Motivet för vårt förslag är dels denna förväntade utveckling, dels önskvärdheten av att trädgårdsnäringen och jordbruksnäringen ges en likartad behand-ling. De villkor som arbetsgruppen anser bör övervägas skall tillämpas vid prövningen av om trädgårdsföretag skall kunna komma i fråga för det föreslagna stödet för antingen rekonstruktion eller avveckling. Den föreslagna ändringen bör gälla fr.o.m. och vara i kraft så länge motsvarande regler gäller på jordbruksområdet. Förslagsanslaget Stöd till skuldsatta jordbrukare har i budgetpropositionen för /95 föreslagits uppgå till . De nu föreslagna förändringarna föranleder ingen revidering i beräkningen av anslaget. 5 En högskoleutbildning inom hästområdet Regeringens förslag: För en utbildning inom hästområdet anvisas till vilket är statens del av kostnaderna för utbildningen. Hästbranschen skall finansiera resterande kostnader. Utbildningen beräknas starta . Den nuvarande tvååriga stallchefsutbildningen avvecklas successivt med start för årskurs ett, /95. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Arbetsgruppen anser att utbildningen skall utformas som en yrkesexamen och benämnas hästyrkesexamen. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är positiva till förslaget. Således tillstyrks förslaget i huvudsak av (), , främjande, , AB Trav och Galopp, Svenska travsportens centralför- bund, , , , samt Stiftelsen och Hästsportcentrum . finner det svårt att bedöma det framlagda förslaget till yrkesexamen inom hästområdet. Underlaget behöver kompletteras i flera avseenden. anser att om förslaget genomförs skall det i första hand ankomma på SLU att göra omprioriteringar av befintliga resurser och att SLU måste anpassa utbildningsutbudet efter nya och förändrade förutsättningar. Föreningen anser att det är viktigt att hästkörningen får en bra högskoleutbildning, gymnasial påbyggnadsutbildning samt folkhögskoleutbildning. - Lokaliseringen av dessa utbildningar borde, enligt remissinstansen, vara Stiftelsen och utbildningscenter.