prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — Ävenandra villkor i ett trygghetssystem än ersättningamas storlek kan ha betydelseför hur effektiva åtgärdema i angränsande trygghetssystem blir. För enlångtidssjuk som saknar arbete är drivkraftema för rehabiliteringutomordentligt svaga om den som tillfrisknar riskerar arbetslöshet utan någonrätt till ersättning. Detta är ett exempel bland flera på frågor som rörsamspelet mellan sjuk- och arbetslöshetsförsäkringama. Andra konkreta frågorrör kvalifikationsregler samt försäkrad inkomst. Humvida dessa skillnader ärrationella eller kan behöva ändras, bör analyseras gemensamt av Sjuk- ocharbetsskadeberedningen och en kommande utredning om arbetslöshetsförsäkringen.En särskild utredning kommer vidare att tillsättas i samråd mellan social- ocharbetsmarknadsministrarna för att göra en bred analys av de äldres situationpå en alltmer krävande och rörlig arbetsmarknad samt av altemativ tillförtidspensionering när ohälsoprövningen för förtidspension skärps. Ersättningmed av den förmånsgmndande inkomsten och en karensdag innebär en stramallmän ohälsoförsäkring. Den ger ändå skydd på en försvariig nivå och bygger påprincipen om inkomstrelate-rad ersättning. Att en enhetlig nivå införs har tillsyfte att skapa en stabil allmän försäkring. De många olika nivåema i nu gällandeförsäkringar har varit svåröverskådliga för den enskilde och administrativtbetungande för försäkringskassoma. Det är också tveksamt vilken betydelse denförhöjda ersättningen vid rehabilitering har för att goda resultat skalluppnås. För dem som är sjuka innebär hittillsvarande regel omsänkt ersätming från en svårförståelig sänkning avlevnadsstandarden. Särtegler i försäkringen leder också naturligen tilldiskussion av hur rationella de är och därmed också till frekventa förändringar.Det är nu regeringens syfte att skapa en stabilare allmän ohälsoförsäkring. Redanidag finns på marknaden tilläggsförsäkringar, ofta genom avtal mellanarbetsmarknadens parter, som ger ersättning i olika situationer utöver vad denallmänna försäkringen ger. Med lägre ersättning från den allmänna försäkringenkan intresset för och betydelsen av tilläggsförsäkringar bli större. Dessa kanutformas som värdefulla komplement till den allmänna försäkringen. Det finnsemellertid risker för och exempel på att avtalsförsäkringar ger förstärkningarfrämst till dem som sällan riskerar att råka ut för ohälsa och som därför låg kosmad kan förhandla sig till en förmån. Om påtagliga skillnader skulleutvecklas på detta sätt i de sociala villkoren för olika gmpper påarbetsmarknaden, riskerar det samlade försäkringsskyddet att bli orättvist.Detta vore i sig olyckligt och skulle urgröpa försäkringens stabilitet ocheffektivitet eftersom omotiverade skillnader i förmåner föder krav påkompensation. Ett annat problem med avtalsförsäkringar är att de kan geförmåner som upphäver eller i alltför hög grad minskar de självrisker som finnsi den allmänna försäkringen. En alltför generös utfyllnad vid sjukfrånvaroeller för äldre med nedsatt arbetsförmåga kan medföra ett ökat utnyttjande avden allmänna försäkringen vars kostnader därmed stiger. Ett gemensamt intresse börfinnas, inte minst i nuvarande ekonomiska Prop. 1994/95:150 läge, för detallmänna och för arbetsmarknadens parter att fä till stånd Bilaga 5 stabila,trygga och ekonomiskt hållbara villkor i arbetslivet. Ett rättvist ocheffektivt samlat försäkringsskydd har stor betydelse för detta. Det är mot denbakgmnden som Sjuk- och arbetsskadeberedningen i nya direktiv avses få iuppdrag att i samråd med företrädama för partema analysera samspelet mellantilläggsförsäkringar och den allmänna ohälsoförsäkringen. Om en samsyn kan nåskring kriterier för hur det samlade försäkringsskyddet skall bli rättvist ocheffektivt, skapas också fömtsättningar för att frågor om tilläggsförsäkringarhelt lämnas till partemas ansvar. De särskilda minskningsregler som gällerför sjukpenning kan då slopas. En fördel med att partema tar på sig en del avansvaret för det samlade försäkringsskyddet är att kosmadema då mer omedelbartbeaktas inom lönebildningen. och de allmänna försäkringskassoma drivs ett systematisktarbete med att minska ohälsotalet. Ansträngningama för att minska de långasjukskrivningama och förtidspensioneringen har avsatt tydliga resultat. Antaletpersoner som är sjukskrivna minskade med drygt 5 000 mellan åren1993 och 1994 till 31 983. Även den tidigare ökningen av antalet beviljadeförtidspensioner bröts med en minskning från 62 1993 till48 1994. Att de långa sjukskrivningama minskar utan attförtidspensioneringama blir fler, kan vara ett tecken på att insatsema förrehabilitering blivit effektivare. I sitt fortsatta arbete är det angeläget attSjuk- och arbetsskadeberedningen gör en bedömning av hur verksamheten fimgeraroch om åtgärder för att öka arbetsgivarens engagemang såväl i förebyggandeinsatser som i rehabilitering ytterligare kan förbättra resultaten. Ett sättatt öka arbetsgivarens intresse i detta sammanhang är en förlängdsjuklöneperiod. Sjuk-och arbetsskadeberedningen kommer att ges i uppdrag attpröva sjuklöneperiodens längd och förlängning. Detföreligger inga klara belägg för att den förhöjda ersättning som utgår isamband med arbetslivsinriktad rehabilitering har någon påtaglig betydelse förrehabiliteringsarbetet. Av besparingsskäl föreslår regeringen därför att ävenrehabiliteringspenningen sänks till av förmånsgmndande inkomst. Ersättningsnivåni föräldraförsäkringen och vissa andra dagersättningar bör liksom isjukförsäkringen vara av förmånsgmndande inkomst. Den sänktaersättningsnivån i föräldraförsäkringen bör gälla även för bam födda före 1995.Ersättning i den tillfälliga föräldrapenningen bör också i fortsätmingen utgesfrån . Den förhöjda ersättningen från I5:e dagen i den tillfälligaföräldrapenningen slopas av besparingsskäl. Förhöjd ersättning med 10procentenheter under en pappa- och mammamånad bibehålls för attföräldraförsäkringen skall fortsätta att stimulera till jämställdhet iföräldraskap och i arbetslivet. Regeringenavser att återkomma till med lagförslag så attförändringama kan träda i kraft . Sammanlagtinnebär de här redovisade förslagen en besparing inom sjukersätmingssystemen och föräldraförsäkringen på bmtto drygt Dettamotsvarar netto , vilket utgör en besparing om utöver förslagen i budgetpropositionen. Därtill kommerbesparingar hänförliga till ändringar i bl.a. havandeskapspenning ochnärståendepenning. 1994/95:150 Bilaga 5 Besparingaravseende sjukersättning och fSräldraforsäkring Besparing mkr (Netto) Sjuklön (karensdag +75%-nivå) Sjukpenning (karensdag +75%-nivä) Rehabiliteringspenning (75%-nivå) Tillfällig föräldrapenning (75%-nivå) Föräldrapenning (75%-nivä) Pappa/mamma-månad; tvä månader (85%-nivå) 5 Höjda patientavgifter för läkemedel och tandvård m.m. Regeringensförslag: Den höjs patientavgiften för inköp av prisnedsattaläkemedel. Avgiften höjs till högst och till för varjeytterligare inköpt sådant läkemedel. Skälentill regeringens förslag: budgetproposition föreslog regeringenbl.a. en höjning av patientavgiften för prisnedsatta läkemedel till högst 135kronor och till för varje ytterligare inköpt sådantläkemedel. har ännu inte behandlat detta förslag. Som skäl förförslaget angavs en fortsatt oroande ökning av sjukförsäkringens kostnader förläkemedelsförmånen. Regeringen gav ochsjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) i uppdrag att skyndsamtutreda fömtsättningama för ett överförande av kostnadsansvaret förläkemedelsförmånen från till sjukvårdshuvudmännen. Iutredningsuppdraget ingår också att göra en samlad översyn av utformningen avläkemedelsförmånen, inklusive högkostnadsskyddet. Kommittén skall enligtdirektiven redovisa sitt uppdrag härom till regeringen senast vid utgången avmaj 1995. Det har framkommit att denstarka ökningen av sjukförsäkringens kostnader för läkemedelsförmånenfortsätter . Regeringen har därför bedömt att ytterligarekostnadsdämpande åtgärder erfordras i av- vaktan på att det pågåendeöversynsarbetet i HSU 2000 om läkemedelsförmånen slutförs. I åretsbudgetproposition har regeringen aviserat besparingsåtgärder på sammanlagt I700 vilka bl.a. avser läkemedelsförmånen. Mot bakgmnd av denfortsatta kostnadsutvecklingen för läkemedelsförmånen och det ansträngdastatsfinansiella läget har vi nu gjort den bedömningen att det är motiveratatt tidigarelägga läkemedelsbesparingen. Därför förordar vi attpatientavgiftema vid inköp av prisnedsatta läkemedel höjs från den ibudgetpropositionen föreslagna nivån, dvs. högst och högst 35 kronorför varje ytterligare inköpt prisnedsatt läkemedel, med ytterligare25 kronor per inköpt läkemedel till högst 160 resp. fr.o.m. den 1juli 1995. Den nu föreslagna avgiftshöjningen, som fömtsätter ändring i lagen(1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader m.m., beräknas minskaförsäkringskost-nadema med ca I för /96. Avde minskade försäkringskostnadema utgör (12 mån) envaraktig besparing. Resterande del är tidigareläggning av åtgärder. 1994/95:150 Bilaga 5 Regeringensbedömning: Den s.k. självrisken i ersättningsbestämmelserna för vuxentandvårdbör höjas fr.o.m. den . Skälenför regeringens bedömning: I budgetpropositionen redovisade regeringen sinavsikt att fullfölja den föregående regeringens arbete med att reformeraersättningssystemet för vuxentandvård med beaktande av vad anförtbl.a. i fråga om de civilrättsliga aspektema på ett system med premietandvård.Därvid angavs att inriktningen är att ett reformerat ersättningssystem skallkunna träda i kraft och att kostnadema för det förändradesystemet skall rymmas inom en ram på ca . Detta skulleinnebära en besparing på . Vidare angav regeringen att enreformering av ersättningssystemet för vuxentandvård skapar fömtsättningar föratt senare minska tandvårdskostnadema genom ytterligarestmkturella förändringar inom tandvården. Detta skulle ske . Med hänsyn till detallvarliga statsfinansiella läget bedömer vi att det är nödvändigt att redanfr.o.m. ytterligare minska försäkringskostnadema förvuxentandvård. Denna minskning skall ses som en tidigareläggning av 1998 årsbesparing. Mot den bakgmnden anserregeringen att kostnadsminskningen bör ske genom att den självrisk på 500kronor som gäller för varje behandlingsperiod höjstill fr.o.m. . Denna förändring i ersättningbestämmelsema,som fömtsätter ändring i tandvårdstaxan(1973:638), beräknas minska försäkringens kostnader med ca 200 miljoner kronorper år. Detta innebär att utgiftsramen 1996 uppgår till ca . 1994/95:150 Bilaga 5 Regeringensförslag: Ersättning från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen som lämnasför sjukresor skall tillföras det nya generella statsbidragettill landstingen. Regeringenhar i bilaga (bilaga 7) till denna proposition föreslagitoch redovisat skälen för att avskaffa den del av ersättningenfrån sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen som lämnas för sjukresor.Medlen, som för uppgår till , föreslås i ställettillföras det föreslagna nya generella statsbidraget till landstingen. Någotersättningsbelopp för sjukresor för är inte fastlagt men det har vidanslagsberäkningen för /96 fömtsatts vara oförändrat, dvs. I 344miljoner kronor. Detta innebär att anslaget Sjukvårdsförmåner m.m. /96 bör reduceras med ett motsvarande belopp. Medhänvisning till vad som ovan anförts samt med beaktande av förändrad prognosvad avser kostnadema för läkemedel och tandvård beräknar vi de totalautgiftema för anslaget Sjukvårdsförmåner m.m. till /96. 6 Vissa ändringar av den tillfälliga föräldrapenningen Regeringensförslag: De två särskilda kontaktdagama inom den tillfälliga föräldrapenningenslopas redan fr.o.m. . Skälenför regeringens förslag: Regeringen har tidigare aviserat förslag omatt de två särskilda kontaktdagama inom den tillfälliga föräldrapenningenskall slopas fr.o.m. den (prop. 1994/95:100, bil. Föräldraförsäkringen,som regleras i 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring består av tvåhuvudförmåner, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Tillfällig föräldrapenningutges till en förälder som behöver avstå från Prop. 1994/95:150 förvärvsarbeteför att vårda barn till följd av sjukdom eller Bilaga 5 smitta hosbamet eller bamets ordinarie vårdare eller vid besök i samhällets förebyggandebarnhälsovård. Tillfällig föräldrapenning utges vidare i samband med vårdbehovsom uppkommer till följd av att barnets andra förälder besöker läkare med ettannat bam till någon av föräldrama. Tillfälligföräldrapenning kan också utges för vård av bam som har fyllt 12 men inte 16 åri de fall bamet på gmnd av sjukdom, psykisk utvecklingsstöming eller annatfunktionshinder är i behov av särskild tillsyn eller vård. Tillfälligföräldrapenning utges under per bam och år. När de 60 dagama äruttagna kan ersätming betalas ut under ytterligare per bam ochår. De ytterligare 60 dagama kan dock inte utges vid ordinarie vårdares sjukdomeller smitta. Tillfälligföräldrapenning utges till fader som avstår från förvärvsarbete i samband medbams födelse för att närvara vid förlossningen, hjälpa till i hemmet ellervårda annat bam. Sådana s.k. pappadagar utges med per bam ochutges inte för tid efter efter bamets hemkomst. Frånoch med det kalenderår under vilket bamet fyller t.o.m. det kalenderårunder vilket det fyller har en förälder rätt till tillfälligföräldrapenning när föräldem avstår från förvärvsarbete i samband med bl.a.föräldrautbildning och besök i bamets skola. För sådana s.k. kontaktdagarutges ersättning per bam och år. Föräldrarmed bam som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade kan få ersättning per bam och år. Dagamakan tas ut från bamets födelse till dess bamet fyller . Dessa kontaktdagarkan bl.a. användas vid föräldrautbildning, invänjning i skola eller daghemeller vid besök i skola eller daghem. räknas inte in i de övrigadagama med tillfällig föräldrapenning och kan tas ut av båda föräldrama församma bam och tid. Föratt åstadkomma ytterligare besparingar i syfte att sanera statens finanserföreslås att slopandet av kontaktdagama inom den tillfälliga föräldrapenningentidigareläggs. per bam och år som utges till föräldrar med bam som omfattasav lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade berörsinte. Förslagetföranleder ändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Det innebär enbudgetförstärkning /96 på ca (bmtto). Medhänvisning till förändrad prognos vad avser utgiftema för föräldrapenning,tidigareläggning av att kontaktdagama slopas samt av att en i princip enhetligkompensationsnivå på av inkomstbortfallet avses träda i kraft den 1 januari1996 i enlighet med vad som tidigare anförts under avsnitt 4, beräknar vi detotala utgiftema för försäkringen till för nästabudgetår. 1994/95:150 Bilaga 5 7 Yrkesinriktad rehabilitering m.m. Regeringensförslag: Anslaget Sjukpenning och rehabilitering för /96 minskasmed i förhållande till vad som föreslagits i proposition1994/95:100 bil. Skälenför regeringens förslag: För att befrämja rehabiliteringsinsatser harförsäkringskassoma möjlighet att köpa yrkesinriktade rehabiliteringstjänster.För /94 kom 599 av avsatta att utnyttjas.För /95 räknar () med att helaanslagsbeloppet, , kommer att utnyttjas liksom för tiddärefter. har enligt uppgift från RFV 562 respektive 653miljoner kronor förbmkats av avsatta . Enligt1995 års budgetproposition skall kostnadema för föras över frånanslaget Förtidspension till utgiftsslaget Köp av yrkesinriktaderehabiliteringstjänster under anslaget Sjukpenning och rehabilitering. Dettainnebär att till utgiftsslaget Köp av tjänst har för /96föreslagits att det anslås dels för köp av tjänster, dels210 för . Enligtregeringens bedömning är det viktigt att insatsema för rehabiliteringfortsätter och att de ansvariga utvecklar och förbättrar rehabiliteringsarbetet.Det är därvid viktigt att ta tillvara de erfarenheter som finns inomrehabiliteringsområdet och att på olika sätt verka för att dessa erfarenheteromsätts i praktiken. Regeringenfinner emellertid att det statsfinansiella läget till viss del även måstepåverka de medel som används för rehabilitering. Med hänvisning till attmedlen för köp av yrkesinriktade rehabiliteringstjänster intetill fullo använts finner regeringen det rimligt att minska detta utgiftsslagmed för /96. Vidarehar regeringen i proposition 1994/95:147 Rätten till förtidspension ochsjukpenning samt folkpension för gifta föreslagit åtgärder för att förtydligaregelsystemet för aktörema inom socialförsäkringssystemet och för att förbättradet underlag som ligger till gmnd för beslut om förtidspension och sjukpenning.Lagändringama för att förtydliga regelsystemet samt förbättrabeslutsunderlaget vid beslut om förtidspension och sjukpenning har föreslagitsträda i kraft den . Regeringen har med anledning av dessaregelförändringar föreslagit att under femte huvudtitelnsförslagsanslag Sjukpenning och rehabilitering för /96 anvisarett belopp som är lägre än vad som föreslagits i 1995 årsbudgetproposition. Medhänvisning till förändrad prognos vad avser utgiftema för sjukpenning ochrehabilitering, samt dels till vad som ovan anförts dels till att en enhetligkompensationsnivå på av inkomstbortfallet avses träda i kraft den 1januari 1996 i enlighet med vad som tidigare anförts under avsnitt 4, beräknarvi de totala utgiftema för sjukpenning och rehabilitering till 31 244 miljonerkronor för nästa budgetår. 1994/95:150 Bilaga 5 8 Bidrag till missbrukarvård och ungdomsvård Regeringensförslag: Det riktade statsbidraget till missbmkarvård och ungdomsvård skallläggas in i det generella statsbidraget till kommunema . Försärskilda utvecklingsinsatser beräknas även fortsättningsvis medel under anslaget.För /96 föreslås för ändamålet. Bakgrund:Statsbidraget till missbmkarvård är ett riktat kommunbidrag avsett att delvistäcka kosmader för insatser inom missbmks- och ungdomsområdet. Dämtöver harstaten genom den verksamhet som bedrivs av , somär huvudman för de särskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen, ett direkt ansvarför missbmkarvård och ungdomsvård. Det finns ett starkt infresse från statenssida av att det råder balans mellan å ena sidan den tunga institutionsvårdenoch å andra sidan tidigt förebyggande insatser, öppenvård och andra frivilligainsatser som kommunema ansvarar för. Den tunga missbmkarvården ochungdomsvården påverkas av vilka tidiga insatser som kommunema gör. Det riktade statsbidragettill kommunema har haft som syfte att få till stånd en balans mellan de olikavårdinsatsema inom området samt en bättre kvalitet i verksamhetema. Bidragethar fördelats enligt kriterier som gmndar sig på ett genomsnitt av nyttjadevårddagar inom den slutna missbmkar- och ungdomsvården. Med denna utformninghar inte statsbidraget styrt utvecklingen i önskvärd riktning. Därför harunder ur anslaget avsatts särskilda utvecklingsmedel föratt stimulera kommunema att utveckla öppenvårdsinsatser. Länsstyrelsema, som ärregionala tillsynsmyndigheter över kommunemas arbete inom , har iuppdrag att fördela medlen till särskilt angelägna utvecklingsinsatser. Bidragetsom fördelas till kommunema uppgår /95 till 430 miljoner kronor.Till särskilda utvecklingsinsatser som länsstyrelserna fördelar är avsatt 50miljoner kronor. Skälen för regeringensförslag: Kostnadema för kommunemas missbrukarvård och ungdomsvård varierarrelativt starkt mellan landets kommuner. Den främsta orsaken härtill ärskillnaden i social stmktur. Det nuvarande statsbidragets syfte har varit delsatt kompensera kommunema för delar av de kostnader de har, dels att stimuleratill satsningar inom områden som är eftersatta. I förslag till nyttgenerellt statsbidrag till kommunema, som redovisas i denna proposition underbilaga 7 ingår även utjämningsfaktorer som beaktar kommunemas sociala struktur.Kostnadsutjämning för individ-och familjeomsorg fångas upp med ett antal indikatorerpå sociala problem som sam varierar med kostnadema för missbrukarvård och ungdomsvård.Med hänsyn till att statsbidraget med den hittillsvarande fördelningsmetodeninte bidragit till en utveckling av vårdinsatsema i önskvärd riktning anserregeringen att huvuddelen av de medel som enligt propositionen 1994/95:100 bil.6 föreslagits till kommunemas missbrukarvård och ungdomsvård i stället börläggas in i det generella statsbidraget till kommunema fr.o.m. den 1 januari1996. På anslaget finns upptaget medel för såväl andra halvåret1995 () som hela ().Bidraget för läggs in i det generella statsbidraget undersjunde huvudtiteln. Av statsfinansiella skäl betalas bidraget för inte ut. Särskilda utvecklingsmedeltill ett belopp om bör dock fortsättningsvis finnas kvar somriktade stödinsatser till sådana kommuner som bedöms ha behov av att utvecklaolika öppenvårdsinsatser. Länsstyrelsema bör även fortsättningsvis geshuvudansvaret för att fördela medel till sådana utvecklingsprojekt som manbedömer viktiga. Även bör ha kvar sin roll att i samarbete medberörda intressenter ansvara för uppföljning och utvärdering av deverksamheter, som kommer till stånd, samt fånga upp och sprida kännedom om godaexempel inom missbruks- och ungdomsområdet. 1994/95:150 Bilaga 5 9 Stimulansbidrag till särskilda boendeformer ochrehabilitering Regeringensförslag: Medel motsvarande inom den ursprungliga ramen på 3miljarder kronor för dras in som besparing på anslagetStimulansbidrag till särskilda boendeformer och rehabilitering /96. Bakgrund: Underanslaget utbetalas bidrag till anordnande av gruppbostäder och andraaltemativa boendeformer med per boendeenhet som färdigställtsunder . Vidare utbetalas under anslaget bidrag för viss ombyggnadav sjukhem m.m. med per nytillkommande enbäddsmm eller med 50 000kronor per nybyggd bostadslägenhet som färdigställts . Bidragetutges enligt regler i förordningen (1994:748) om tillfälligt statsbidrag tillgruppbostäder och sjukhem m.m. och avses lämnas inom en ram på 3 miljarderkronor. Enligt beslut (prop. 1993/94:218, bet.l993/94:SoU28, rskr. 1993/94:396) skall 300 miljoner 5 1994/95. kronorav det tillfälliga statsbidraget förbehållas boendeenheter för lång- Prop. 1994/95:150 varigt psykiskt störda personer. Iregeringens proposition 1994/95:100 bil. 6 föreslås dels godkänna att150 från ovan nämnda anslag får användas för att stimulerasamverkan mellan kommuner och landsting för utveckling av rehabilitering föräldre, dels anvisa ett reservationsanslag på totalt tillStimulansbidrag till särskilda boendeformer och rehabilitering för budgetåret1995/96. Under /96 återstår således attfördela som stimulansbidrag till särskilda boendeformer. Underåren 1991 till har bidrag beviljats till sammanlagt ca 35 000lägenheter och drygt 2 000 enkelrum. Gmppbostäder är den vanligasteboendeformen och svarar för ca tre fjärdedelar av lägenheterna.Nettotillskottet av lägenheter är svårt att ange exakt bl.a. beroende på attmånga lägenheter tillkommit genom ombyggnad. Det sammanlagda tillskottet underbidragsperioden torde kunna uppskattas till 15 000 -18 000 lägenheter. Skälenför regeringens förslag: Av innevarande budgetårs anslag återstod i mars 1995ca att fördela enligt bestämmelserna i förordningen. Avdessa medel skall enligt tidigare riksdagsbeslut ca fördelastill boendeenheter för psykiskt störda personer. Innevarande budgetår återstårdärmed . Enligt uppgifter från hade t.o.m.mars månad 1995 inkommit bidragsansökningar motsvarande denna summa. Avförordningen (1994:748) om tillfälligt statsbidrag till gruppbostäder ochsjukhem m.m. framgår att bidrag skall lämnas inom en ram om 3 miljarder kronor.Av den totala ramen skall förbehållas boendeenheter förlångvarigt psykiskt störda personer. Motbakgrund av det statsfinansiella läget gör regeringen bedömningen att medelmotsvarande inom den ursprungliga ramen på 3 miljarderkronor bör dras in som besparing. Regeringen föreslår att /96 under anslaget Stimulansbidrag till särskilda boendeformeroch rehabilitering anvisar lägre än vad som föreslås iregeringens proposition 1994/95:100 bil. Som redan framgått har regeringendenna dag beslutat att som besparing dra in från anslagetavseende /95. Nyttanslag (förslag) Prop.1994/95:150 Bilaga 5