prop · GH03167 · 1994-01-01 00:00:00 — ställer dock inte några uttryckliga krav på öppna system inom vad gäller registreringsbesiktningar, eftersom de inte påverkar samhandeln i lika hög grad som typbesiktningarna. För de svenska biltillverkarna är det angeläget att ha en med avseende på kvalitet, kostnad och servicenivå väl fungerande registreringsbesikt- ningsverksamhet inom landet, så att inte registreringsförfarandet försämrar de svenska företagens konkurrensförmåga gentemot utländska företag. Registreringsbesiktningen innebär att fordonets säkerhets- och miljöegenskaper kontrolleras samt att ett antal fordonsuppgifter fastställs och att bl.a. fordonets tjänstevikt uppmäts. Besiktningen får skattemässiga konsekvenser. Fullständig registreringsbesiktning genomförs som förstagångsbesiktning eller efter större ändringar av fordon. Regeringen anser att beslut om godkännande vid registreringsbesiktning och därmed den slutliga bedömningen av om fordonet uppfyller kraven i fordons- kungörelsen, bilavgasförordningen och de tillämpningsföreskrifter som utfärdas av resp. , bör överföras till fr.o.m. . Motsvarande beslutsordning bör även gälla för kopplingsbesiktning samt lämplighets- och exportvagnsbesiktningar. Provning för fullständig registreringsbesiktning av bussar och tunga lastbilar med en totalvikt över bör även fortsättningsvis utföras endast av ASB. Vad gäller övriga registeringsbesiktningar skall provningen ske i konkurrens av ackrediterade besiktningsföretag. Provning för kopplingsbesiktning samt lämplig- hets- och exportvagnsbesiktningar bör också ske i konkurrens av ackrediterade besiktningsföretag. Regeringens förslag innebär således att på samma sätt som i fråga om typbe- siktning förfarandet för registreringsbesiktning delas upp på två moment, dels ett provningsförfarande där i viss utsträckning teknisk hjälp kan ges till den sökande, dels ett godkännandeförfarande där i beslut endast kan fattas av . Att skall besluta om registreringsbesiktning innebär att samma ordning kommer att gälla för denna som för typbesiktning. Detta är en fördel eftersom typbesiktning är ett alternativ till individuell förstagångsbesiktning. Dessutom bidrar denna lösning till att man uppnår en enhetlighet i bedömningarna mellan olika besiktningsföretag bl.a. på de punkter där föreskrifterna innehåller moment som medger olika bedömningar och det inte finns någon prov- ningsmetod som entydigt ger svar på om kraven är uppfyllda. Den ordning som föreslås för provning för registreringsbesiktning bör gälla . Mot bakgrund av de erfarenheter som därvid vinns avser regeringen att återkomma till frågan om kretsen av ackrediterade företag bör utvidgas. De företag som kan komma i fråga för ackreditering av SWEDAC för provning för ovannämnda besiktningsformer skall ha erforderlig kompetens och genomtänkt kvalitetssäkringssystem. De skall också ha en fristående ställning i förhållande till uppdragsgivarna. För att provnings- och godkännandeförfarandet skall ske smidigt är det nödvändigt att besiktningsföretagen har väl fungerande kommunikation med och att man genom telefon, telefax, datakommunikation eller liknande kan få omedelbara svar på frågor. Man måste också snabbt kunna få besked i de fall den sökande och ASB har olika uppfattningar om huruvida en viss konstruk- tion uppfyller kraven eller ej. Rapportering med t.ex. elektronisk post till skall således vara ett ackrediteringsvillkor för besiktningsföretag. Regeringens förslag: ASB:s monopol upphör fr.o.m. och konkurrens tillåts mellan fristående, ackrediterade besiktningsföretag. Det nuvarande systemet med kontrollbesiktning, som mynnar ut i ett beslut om godkännande, föreläggande om ny besiktning eller körförbud, ändras till ett system som grundas på ägarens ansvar för fordonets beskaffenhet. Ägaren skall för att fordonet skall få användas ha ett giltigt intyg rörande fordonets skick från ett ackrediterat besiktningsföretag. Giltighetstiden anpassas till de besiktningsintervall som gäller . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens såvitt avser kontrollbesiktning i ett öppet och konkurrensutsatt system av fristående besikt- ningsföretag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker utredningens förslag, däribland SAF och TCO. En del remissinstanser vill behålla nuvarande monopol däribland , och LO. Ett mindre antal remissinstanser, alla med ekonomiska intressen inom motorbranschen, anser att verkstäderna själva skall få besiktiga och att det således inte behövs någon tredjepartskontroll. Skälen till regeringens förslag: ASB har haft monopol på den periodiska fordonskontrollen . ASB:s kontrollbesiktningsverksamhet anses i allt väsentligt fungera bra och den har alltmer förändrats från myndighetsfunktion till en servicefunktion. får också verkstäder som ackrediterats utföra efterkontroll av fordon som vid en kontrollbesiktning befunnits ha fel som bedömts kräva ombesiktning. För att ytterligare förbättra servicen och kostnadseffektiviteten anser regeringen dock att det nu är motiverat att öppna marknaden för konkurrens. Att skapa en helt fri marknad för fordonskontroll är inte problemfritt. Det finns å ena sidan risk för att företagen slarvar med besiktningarna och att de godkänner fordon som är behäftade med fel. Å andra sidan finns det en risk för att företagen i syfte att få fler reparationsuppdrag anmärker på fel som inte är säkerhetsmässigt eller miljömässigt relaterade. Regeringen anser mot denna bakgrund att det är nödvändigt att försäkra sig om att de företag som utför besiktningarna har erforderlig kompetens och att verksamheten står under statlig tillsyn. Besiktningsföretagen bör även ha en fristående ställning i förhållande till de företag som utför reparationerna, vilket bl.a. innebär att ägarsamband och samlokalisering normalt ej skall vara tillåtna för dessa olika verksamheter. Ansvaret för ett fordons skick ligger naturligtvis i första hand på for- donsägaren. Om ett fordon används utan att det stämmer överens med vad som gäller om dess beskaffenhet och utrustning kan ägaren dömas till penningböter. Kontrollbesiktningarna är avsedda att hjälpa ägaren att regelbundet få testat om hans fordon uppfyller vissa väsentliga trafiksäkerhetskrav och miljökrav. När ASB:s monopol på kontrollbesiktningar upphävs, är det inte lämpligt att ha kvar ett system med formella godkännanden, underkännanden och körförbud som meddelas direkt av besiktningsföretag som verkar i konkurrens. bör man undvika att bygga upp en ny byråkrati som t.ex. skulle meddela alla dessa beslut centralt. Den väg som man kan gå är att fordonsägaren när fordonet har uppnått en viss ålder blir skyldig att kunna uppvisa ett giltigt intyg på genomgången kontroll av fordonet såvitt avser trafiksäkerhet och miljöprestanda. För fordon för vilka ägaren inte har föreskrivet intyg inträder körförbud. Vid en kontrollbesiktning skall besiktningsföretaget, enligt ett kontroll- program som fastställer, precis som i dagens system pröva om fordonet är i trafiksäkert skick och uppfyller gällande miljökrav i fordonskungörelsen och bilavgasförordningen. Protokoll skall föras och av protokollet skall framgå vilka fel och brister som fordonet har samt hur allvarliga besiktningsföretaget bedömer att felen är med avseende på trafiksäkerhet, bullerstörningar och utsläpp av avgaser. Protokollet skall utformas som ett intyg över genomgången besiktning. Intyget skall ges en till tiden klart bestämd giltighet. Fordons- ägaren skall även informeras om vilka påföljder och straff som ägaren eller föraren riskerar om han eller hon använder fordonet utan att åtgärda felen eller efter det att intygets giltighetstid löpt ut. Regeringen föreslår att när ett besiktningsföretag har konstaterat vilka fel och brister som fordonet har och hur allvarliga de bedöms vara, skall företaget efter avslutad förrättning rapportera resultatet med elektronisk post till där informationen sorteras och lagras i fordonsdatabas. Denna rapporteringsskyldighet kan tas in i föreskrifter. får därvid tillfälle att kontrollera om fordonet finns registrerat i centrala bilregistret och ta reda på om fordonsskatten har betalats i vederbörlig ordning. Med hänsyn till gällande regler om ansvar i fordonskungörelsen skall härvid felen anges i följande grupper: Fel som är av endast ringa betydelse från säkerhets- och miljösynpunkt, men som alltid skall åtgärdas. Det intyg som utfärdas vid besiktningen får samma giltighetstid som om fordonet varit felfritt. Om fordonet använts utan att bilägaren åtgärdat felen riskerar han eller hon att vid en flygande in- spektion få ett föreläggande om att avhjälpa felen och skaffa ett intyg som visar att felen är åtgärdade från ett ackrediterat besiktnings- företag eller från en verkstad som är ackrediterad för efterkontroll. Fel som är av stor betydelse från säkerhets- och miljösynpunkt. Felen skall åtgärdas möjligt. Intyget får endast en månads giltighet. Om fordonet stoppas vid en flygande inspektion riskerar bilägaren penningböter. Fel som är så allvarliga att fordonet inte kan användas utan uppenbar fara för trafiksäkerheten. Intyg utfärdas utan angiven giltighetstid eller utfärdas för högst ett dygns giltighetstid om fordonet kan tillåtas köras till verkstad för egen maskin och med iakttagande av särskild försiktighet. Om fordonet används utan att felen åtgärdats och upptäcks vid en flygande in- spektion riskerar ägaren eller föraren penningböter. 4.4 Krav på ackrediterade besiktningsföretag Regeringens förslag: Besiktningsföretag skall vara ackrediterade. Beslut om ackreditering fattas av Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC) som också skall ha tillsyn över att säkerhets- och miljökontrollen bedrivs på en hög kvalitetsnivå. Ackreditering och tillsyn skall ske med utgångs- punkt från en systemsyn på och kvalitetsbedömning av besiktningsverksamheten och med hänsyn tagen till de krav som det gällande regelverket för kontroll på fordonsområdet uppställer. bilinspektörer skall medverka i tillsynen och stickprovsmässigt granska hur de ackrediterade företagen utfört kon- trollerna. SWEDAC skall ha rätt att återkalla ackrediteringstillståndet om ett besiktningsföretag medvetet eller av försumlighet åsidosätter föreskrivna krav. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens, men det avser endast ackreditering och frågor om trovärdighet och kvalitet vad gäller kon- trollbesiktning. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker i denna del utredningens förslag eller lämnar det utan erinran. Skälen till regeringens förslag: Den föreslagna ordningen för ackreditering innebär att höga krav ställs på besiktningsorganens tredjepartsställning, organisation, informationssystem, personalkompetens, kvalitetssäkringssystem m.m. Målsättningen är att de ackrediterade organen skall uppfattas som trovärdiga och producera kvalitativt goda tjänster. Ackrediteringen är ägnad att bidra till att de svenska besiktningsföretagen långsiktigt skall klara sig i konkurrensen med utländska besiktningsföretag. Ackreditering och tillsyn skall ske med utgångspunkt från en systemsyn på och kvalitetsbedömning av besiktningsverksamheten och med hänsyn tagen till de krav som det gällande regelverket för kontroll på fordonsområdet uppställer. Beslut om ackreditering av besiktningsföretag fattas av SWEDAC. Som nämndes i avsnitt 4.3 är ett grundläggande krav för ackreditering, att besiktningsföretagen har en fristående ställning i förhållande till de företag som utför reparationer, vilket innebär att ägarsamband eller samlokalisering för dessa verksamheter ej kan tillåtas. För att besiktningsföretag skall erhålla ackreditering krävs vidare att de uppfyller de specifika tekniska krav för besiktningsverksamhet på fordonsområdet som föreskrivs bl.a. av och samt de allmänna krav på kompetens och arbetsmetoder som föreskrivs av SWEDAC efter samråd med berörda myndigheter. De senare kraven, som inkluderar en bedömning av opartiskhet och integritet, baseras på europastandarder i EN 45 000-serien. Utvecklingen av ackrediteringssystem har skapat förutsättningar för ett ömsesidigt godtagande och erkännande av provningsresultat inom . Erfarenheterna från de områden där SWEDAC genomfört ackrediteringar för såväl obligatorisk kontroll som frivillig är goda. SWEDAC har enligt regeringens bedömning förutsättningar att i samarbete med och andra berörda myndigheter bygga upp ett väl fungerande ackrediteringssystem även på motorfordonsområdet. Ackrediteringen skall, efter ikraftträdande, ske enligt reglerna i den nya lagen om teknisk kontroll. Enligt denna lag kan ett provningsorgan vara ett anmält organ, riksprovplats (skall avvecklas) eller ackrediterat organ. Beteckningen anmält organ anknyter till terminologin i EG-direktiv utformade enligt den nya metoden. Eftersom EG-direktiven inom motorfordonsområdet är utformade enligt den gamla metoden och direktiven innehåller många detaljbe- stämmelser har systemet med ackrediterat organ valts. SWEDAC skall även ha tillsyn över kontrollbesiktningsverksamheten vid de ackrediterade besiktningsföretagen. Tillsynen skall ske i samverkan med regelansvariga myndigheter t.ex. och . bilinspektörer besitter nödvändig specialistkunskap och bör på SWEDAC:s uppdrag medverka i tillsynen och stickprovsmässigt granska hur besiktningsföretagen utfört kontrollen av fordonens trafiksäkerhets- och miljöegenskaper. bör härvid ansvara för utformningen av tillsynsprogram för miljökontrollen. En viktig komponent i det totala systemet för kontroll av säkerhet och miljö är också den flygande inspektionen vilken behöver förbättras (se avsnitt 3.3 och 4.9). Resultaten från den flygande inspektionen bör jämföras med resultaten från bl.a. kontrollbesiktningen samt med resultaten från den tillsyn av de ackrediterade besiktningsföretag som SWEDAC i samverkan med bl.a. och har ansvaret för. Eftersom jämförelser av resultaten från den flygande inspektionen med resultaten från kontrollbesiktningen baseras på uppgifter från bilregistret, bör ansvaret för dessa jämförelser åvila . Om ovanligt många fel upptäcks vid flygande inspektioner på fordon som besiktigats av ett visst företag, skall rapportera detta till SWEDAC, vilket i sin tur bör föranleda en tätare kontroll av företagets verksamhet och eventuellt ett återkallande av ackrediteringen. Regeringen förutser att skärpta miljö- och trafiksäkerhetskrav kan leda till att nya moment kan komma in som en del av besiktningen. Det skall åligga ackrediterade besiktningsföretag att på egen bekostnad införskaffa och ta i bruk utrustning som behövs för att möta skärpta krav. Likaså skall företagen svara för att den nödvändiga kompetensen finns för att utföra provningen korrekt. 4.5 Datasystem, erfarenhetsåterföring och information Regeringens förslag: ges ansvaret för den fortsatta utvecklingen och driften av en samlad databas för motorfordonsområdet. Besiktningsföretagen skall i direkt anslutning till provning lämna uppgifter till om besiktigade fordon och deras brister. skall analysera de data man får om bl.a. trafikolyckor och resultaten från besiktningarna samt för egen del återföra erfarenheter till bilindustrin, serviceverkstäderna, besiktningsföretagen och allmänheten. Utredningens förslag: Överensstämmer till större delen med regeringens. Med hänsyn till vad som sagts i avsnitt 4 har dock i regeringens förslag en större betoning lagts på erfarenhetsåterföring och informationsinsatser. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker i allmänhet utredningens förslag. Skälen till regeringens förslag: ASB har byggt upp ett väl fungerande datasystem för dels planering och styrning av besiktningsverksamheten, dels erfarenhetsåterföring. Regeringens förslag innebär att uppgifter som avser statistik och uppgifter om besiktningsresultat skall överföras till . Målsättningen är att de två senaste besiktningsresultaten skall lagras i centrala bilregistret. Själva överförandet från ASB till innebär vissa kostnader. Hur överförandet tekniskt skall genomföras och bekostas får lösas genom förhandlingar mellan ASB och staten. Det ackrediterade besiktningsföretaget skall, som föreslagits i avsnitt 4.3, rapportera till vilka fel och brister man funnit och hur de bedömts med avseende på säkerhets- och miljöegenskaper. Denna skyldighet skall tas in som ett villkor vid ackrediteringen. Det ankommer på att närmare föreskriva om vilka uppgifter som skall lämnas och på vilket sätt. skall analysera de data man får om bl.a. trafikolyckor och resultaten från besiktningarna samt för egen del återföra erfarenheter till bilindustrin, serviceverkstäderna, besiktningsföretagen och allmänheten. skall även medverka i s.k. haveriutredningar. 4.6 och ägarförhållanden samt forskning om av- gasemissioner m.m. Regeringens förslag: ASB bör i sin verksamhet även vara rikstäckande och således inte styckas i regionala bolag. ASB:s bör även vara knutet till bolaget. Genom ett långsiktigt avtal mellan staten och ASB tryggas dels att Motortestcentrets verksamhet bibehålls på en sådan nivå att samhällets behov av forskning och utveckling (FoU) tillgodoses, dels att andra be- siktningsföretag än ASB till rimliga priser kan få FoU-uppdrag utförda vid centret. De förändringar av fordonsbesiktningen som föreslås medför nya förutsättningar för ASB:s framtida verksamhet. Mot denna bakgrund har regeringen för avsikt att genomföra en översyn av ASB:s framtida struktur och inriktning. Utredningens förslag: Om man vill uppnå ökad konkurrens kan ASB organiseras i med varandra konkurrerande regionbolag med utgångspunkt från den indelning i nio regioner som man har . ASB:s i görs till ett fristående företag som antingen finansieras direkt av uppdragsintäkter eller finansieras genom en avgift på varje provning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, däribland ASB, avstyrker att ASB delas upp i regionbolag. ASB anser att det finns sakliga fördelar med att ha Motortestcentret knutet till bolaget, eftersom erfarenheter från fältverksamheten då bättre kan utnyttjas i FoU-verksamheten och kunskaperna även kan överföras i omvänd riktning. ASB anser inte att Motortestcentret är en sådan tillgång för ASB att den kan snedvrida konkurrensen vad gäller kontrollbesiktningar. anser inte att Motortestcentrets verksamhet skall direktfinansieras genom en avgift på varje bilbesiktning. Förutom ASB är det ingen av remissinstanserna som kommenterar förslaget att ombilda Motortestcentret till ett från ASB fristående bolag. avstyrker att ASB:s verksamhet överhuvudtaget avmonopoliseras. Skälen till regeringens förslag: Regeringen konstaterar att det finns en viss konkurrens mellan de regionala enheterna inom ASB, dock inte vad gäller priset på besiktningsuppdragen. Regeringen anser att det även efter en avreglering är önskvärt att det finns kvar ett besiktningsföretag med verksamhet över hela landet. ASB bör därför inte delas upp i regionala bolag. Det är önskvärt att konkurrensen mellan de regionala enheterna vad gäller service ytterligare utvecklas. Regeringen anser däremot inte att de regionala enheterna i ASB skall vara tvungna att priskonkurrera med varandra. Riktlinjer för bolagets prispolitik bör eventuellt regleras i ett avtal mellan staten och ASB (se avsnitt 4.7). Beslut om frågor som rör bolagets inre organisation och styrning liksom frågan om bildandet av eventuella dotterbolag är angelägenheter som det ankommer på bolagets egna organ att besluta om. Regeringens förslag till fri prissättning innebär att det inte finns något formellt hinder mot att ASB använder intäkter från kontrollbesiktningen för att finansiera sin FoU-verksamhet. Däremot bör inte med ASB konkurrerande besiktningsföretag tvingas att betala en del av kostnaden för ASB:s . En sådan ordning liksom ett direkt stöd till enbart ASB:s FoU-verksamhet är skadligt för förtroendet och kan förhindra en effektiv konkurrens. Regeringen anser inte att det är lämpligt att bryta loss Motortestcentret från ASB. Verksamheten vid centret har störst koppling till ASB:s typbesiktningsverksamhet och certifieringar av avgassystem. Då det gäller typbesiktningar kommer konkurrensen främst från utlandet där flera av ASB:s konkurrenter har motsvarande FoU-resurser. Eftersom ASB:s inom avgasområdet är ett ledande företag i kan det skada såväl ASB:s framtida verksamhet och ekonomi som den svenska bilindustrin och forskningen om avgasutsläpp om Motortestcentret bryts ut från ASB. har tecknat ett tioårigt avtal med ASB om viss verksamhet vid ASB:s . Avtalet sträcker sig och berörs ej av detta förslag. Som tidigare nämnts (se avsnitt 3.1.4) finns ASB med bland de företag som regeringen fått bemyndigande att privatisera. Staten äger av bolaget och den övriga delen ägs av intressenter inom trafik- och försäkringsbranchen. En rad beslut bl.a. beslutet om att efterkontroller i vissa fall kan ersättas av intyg från en godkänd verkstad har inneburit att ASB påbörjat en anpassning av den egna verksamheten till den ökade konkurrens som kommer att känneteckna kontrollverksamheten . De förslag som presenteras i denna proposition kommer att leda till ytterligare förändringar inom det område och den marknad som ASB verkar på. Regeringen har mot denna bakgrund för avsikt att genomföra en översyn av ASB:s framtida struktur och inriktning. Detta arbete kommer bl.a. att omfatta de framtida ekonomiska förutsättningarna och den ekonomiska styrningen av bolaget. Regeringens förslag: Fri prissättning på alla typer av besiktningsuppdrag gäller fr.o.m. . Riktlinjer för ASB:s prispolitik bör fastställas inom bolaget eller i avtal med staten. Utredningens förslag: Priset släpps fritt . Till dess att nya aktörer etablerat sig på marknaden bör nuvarande förhandlingsmodell behållas och Väg- verket ges ansvaret för att i samråd med fastställa ett högsta pris. För glesbygd kan eventuell fri prissättning tillåtas även om inte en fungerande konkurrens uppkommit. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser godtar utredningens förslag, men bl.a. och framhåller att prissättningen principiellt bör vara fri i ett avreglerat system och att övergångstiden till dess att priset släpps fritt bör vara kort. ASB anser att eftersom staten är majoritetsägare av ASB behövs det inte en prisreglering av den typ som utredningen föreslagit. Bolaget anser att ASB själv bör få bestämma priserna på alla tjänster. Prisutvecklingen på kontrollbesiktning av motorfordon - som är helt avgörande för ASB:s ekonomi och som betyder mest för den enskilde fordonsägaren - bör dock kopplas till ett prismål. Ett sådant mål skulle kunna vara att priset inte får stiga mer än konsumentprisindex sett . Skälen till regeringens förslag: Priset är ett av de viktigaste kon- kurrensmedlen. Om ASB:s monopol avvecklas, men nuvarande prisreglering bibehålls, finns det en risk för att man inte får det konkurrenstryck, som i en marknadsekonomi behövs för att pressa kostnaderna och allokera resurserna till de företag som är mest effektiva. Några remissinstanser har föreslagit att statsmakterna i förväg skall fastställa som priset skall släppas fritt. Detta är dock inte möjligt att göra, eftersom det inte nu går att bedöma hur det kommer att ta innan en fungerande konkurrens uppstår. Konkurrenstrycket kommer dessutom att variera mellan olika delar av landet. En priskontroll innebär ett stelt och byråkratiskt system. Det är också komplicerat att för de olika typer av besiktningstjänster som ASB har att avgöra vad som är "rätt pris". Hur skall kostnaderna fördelas mellan t.ex. registreringsbesiktningar och kontrollbesiktningar och hur skall kostnaderna fördelas mellan obligatoriska och frivilliga besiktningar? Regeringen anser därför att prissättningen generellt bör släppas fri som ASB:s verksamhet avregleras. I ett avreglerat system kan besiktningsföretagen tänkas vilja differentiera serviceutbudet och t.ex. ha kvälls- och helgöppet. Det kan också tänkas att ett besiktningsföretag vill profilera sig genom att i direkt anslutning till besiktningen åtgärda vissa smärre fel.