prop · GH0330 · 1994-01-01 00:00:00 — Samarbete kan också innefatta utveckling av modellavtal och stöd till förhandlingar med de ofta mycket stora avnämarföretagen, i första hand den transnationella läkemedelsindustrin. En viktig fråga för internationellt samarbete mellan genrika gäller fördelning av resultat och vinster av utnyttjandet av genetiska resurser som insamlats i två eller flera . ansträngningar att bevara den biologiska mångfalden måste ske i samklang med strävandena till en ekonomiska och social utveckling som kan försörja ländernas innevånare. Naturresurserna bör brukas på ett sådant sätt att den biologiska mångfalden inte reduceras eller att ekosystemens funktion hotas. Det ställer krav på i synnerhet utvecklingen av de areella näringarna som på många håll i utarmar den biologiska mångfalden. Introduktionen av nya ut- säden och produktionsmetoder som kräver insats av stora mängder kemikalier, energi och sötvatten leder till en utslagning av de lokala lantsorter som är väl anpassade till den lokala ekosystemen. Storskaliga skogsavverkningar eliminerar på ett oåterkalleligt sätt väldiga biologiska och genetiska resurser. Utnyttjandet av de kustområden inom vilka ett växande antal människor finner sin bäring hotad genom överfiskning och fysisk förstöring av de viktiga ekosystemen med dess rika biologiska mångfald. En utveckling av de areella näringarna baserad på traditionella brukningsmetoder med aktiv involvering av lokala samhällen blir en viktig komponent i ansträngningar att bevara den biologiska mångfalden. Utveckling, införsel och användning av ny teknik för högre varaktig avkastning i jordbruket måste ske efter prövning av effekterna på den biologiska mångfalden och på ekossystemens funktion. En sådan prövning förutsätter en uppbyggnad av kunskapsnivån genom forskning om den biologiska mångfalden och dess relationer till ekosystemens funktion samt om relationerna mellan mångfalden och olika traditionella och moderna naturbrukningsformer. Framgång för i dessa strävanden kommer endast att kunna säkras genom en långsiktig kapaci- tetsuppbyggnad på alla nivåer. Den biologiska mångfalden är i många nära koplad till traditionella kulturella aspekter och den lokala samhällsstrukturen. Majoriteten av de flesta befolkningar bor på landsbygden och är beroende av den egna biologiska mångfalden, särskilt de lokala växtsorternas och lantrasernas genetiska mångfald, för sin försörjning. Ursprungs- befolkningar i många bygger sin existens på de naturliga skogsekosystemens rika biologiska resurser. Bevarandet av den biologiska mångfalden är inbyggd i deras kulturer och i deras samhällsorganisation. Den är ofta en grundval för den lokala demokratin. Ett ömsesidigt beroendeförhållande finns. Att hållbart nyttja den och bevar den biologiska mångfalden är en viktig förutsättning för att kunna bevara den traditionella kulturen och den lokala samhällstrukturen. Omvänt kan sägas att den traditionella kulturen och den lokala demokratin är väsentliga för att kunna bevara den biologiska mångfalden. Den internationella normbildningen rörande bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald kommer att ske inom konventionens organ. Den domesticerade biologisk mångfalden, och då i första hand de växtgenetiska resurserna inom jordbruket, tillhör FAO:s ansvarsområde och behandlas i dess kommission för växtgenetiska resurser. Kommissionens arbete kommer att fokuseras på förberedelserna konferens om växtgenetiska resurser. Förberedelseprocessens tyngdpunkt ligger i de enskilda länderna, och då i hög grad i som besitter världens stora tillgångar inom jordbrukets biologiska mångfald. De multilaterala biståndsorganen gör betydande insatser på den biologiska mångfaldens område. Av särskild betydelse vad gäller insatser i syfte att bevara och hållbart nyttja de växtgenetiska resurserna av särskild betydelse för jordbruket är den konsultativa gruppen för internationell jordbruksforskning (CGIAR) med dess många regionala forskningscentra med välfyllda genbanker. Kon- ventionens effekter på CGIAR:s funktioner kan förväntas bli betydande, bl.a. till följd av ett svenskt initiativ i FAO som har lett till beslut om att inom ramen för förberedelserna för om växtgenetiska resurser inleda överläggningar om villkoren för tillträde till i första hand utvecklingsländernas växtgenetiska resurser i enlighet med överenskommelserna i konventionen om biologisk mångfald. Konventionens finansieringsmekanism är, fram tills dess annat bestäms av partskonferensen, den globala miljöfonden (GEF). Via GEF kommer de som är parter till konventionen att kunna söka stöd för att utveckla och genomföra nationella handlingsplaner eller program och projekt för bevarande av biologisk mångfald och hållbart nyttjande av dess komponenter. En strävan bör vara att också annat multilaterlat och bilaterlat utvecklingssamarbete till stöd för biologisk mångfald bygger på de nationella planerna och redovisas till konventionens partskonferens. 2 Svenska internationella insatser för bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald Min bedömning: Förutsättningarna för det svenska utvecklingssamarbetet inom områden av relevans för bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald bör utredas mot bakgrund av konventionen om biologisk mångfald. Jag avser att återkomma till detta i ett mer övergripande sammanhang. Skälen för min bedömning: Det svenska utvecklingsbiståndet som kanaliseras direkt till enskilda via SIDA och SAREC innefattar program till stöd för arbete för att bevara den biologiska mångfalden. Inom ramen för detta bilaterala utvecklingssamarbete lämnar stöd till en utveckling i linje med konventionen om biologisk mångfald. SIDA:s och SAREC:s omfattande verksamhet med relevans för bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald redovisas i myndigheternas skrivelser till regeringen med redovisning av uppföljningen av FNs konferens om miljö och utveckling. Som exempel kan nämnas det 20-åriga projekt som de fem nordiska länderna gemensamt stödjer i syfte att bygga upp en regional genbank för några länder i södra (, , , , , , , och ). Nordiska Genbanken ansvara för det praktiska genomförandet och står som modell för regionalt samarbete. Ikraftträdandet av konventionen om biologisk mångfald öppnar nya möjligheter för att utveckla aktiviteter som leder till ett lönsamt nyttjande av sina rika genetiska resurser. Detta gäller såväl den jordbruksrelaterade biologiska mångfalden som de "naturliga" ekosystemens genetiska resurser av intresse för läkemedelsindustrin och annan industriell tillämpning av den moderna biotekniken. De största möjligheterna är kopplade till aktiviteter för egen vidareförädling av de genetiska resurserna. möjligheter att förädla de egna genetiska resurserna är kopplat till tekniköverföring från i-länderna i enlighet med konventionen. Sådan tekniköverföring skall kunna stödjas av konventionens finansieringsmekanism. Också annat multilateralt och bilateralt utveck- lingssamarbete kan förväntas stödja tekniköverföring för förädling av genetiska resurser. Mot bakgrund av frågans betydelse och omfattning anser jag att en utredning bör göras av det svenska biståndet och det svenska agerandet i den internationella normbildningen, i första hand inom FN-systemet. Jag avser att återkomma till denna fråga i ett mer övergripande sammanhang. 3 HemställanMed hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen ger tillfälle att ta del av vad jag anfört om behovet av en utredning om det svenska utvecklingsbiståndet mot bakgrund av bl.a. konventionen om biologisk mångfald. InnehållsförteckningEN STRATEGI FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD Propositionens huvudsakliga innehåll..............1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .............................2 Bilaga 1 Miljö- och naturresursdepartementets ansvarsområde 1. Utgångspunkter.................................3 1.1 Ekologiska grunder.........................4 1.2 Ekonomisk värdering av biologisk mångfald..5 1.3 Biologisk mångfald i - situation och trender..........................................13 2. strategi för bevarande av biologisk mångfald.........................................16 2.1 Sektoransvarets tillämpning...............18 2.2 Bevarande av biologisk mångfald inom olika samhällssektorer m.m...........21 2.3 Naturvårdens roll i strategin.............29 2.4 Mål för naturvårdsarbetet.................31 2.5 Aktionsplaner för biologisk mångfald......32 2.6 Forskning om biologisk mångfald ........ 34 2.7 Informations- och utbildningsinsatser.....37 2.8 Miljömässigt säker hantering av biotekniska organismer och främmande arter39 2.9 Miljökonsekvensbeskrivningar..............41 2.10Internationell uppföljning................42 3. Vissa åtgärder för bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald.........................43 3.1 Skyddade områden..........................43 3.2 Markavvattning............................47 3.3 Biotopskydd...............................53 3.4 Internationella konventioner på naturvårdsområdet................................57 3.5 Jordbruket................................59 3.5.1Miljöeffekterna av den livsmedels- politiska reformen....................61 3.5.2Naturvårds- och miljöfrågor i svensk jordbrukspolitik inför EG.............63 3.5.3Genresursbevarande i jordbruket......65 3.6 Planering och säkerställande av grönområden i tätorter.......................................68 4. Hemställan....................................72 Bilaga 1.1 Upprättat lagförslag..................73 Bilaga 2 Biologisk mångfald och u-landsbistånd ..74 1. Utgångspunkter................................74 2. Svenska internationella insatser för bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald......81 3. Omslag och samtliga illustrationer av