prop · GH03118 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:118 Några rättegångsfrågor i tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Mot bakgrund av att antalet tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål som handläggs vid har ökat och att målen numera kan vara av betydande omfattning föreslås att antalet jurymän i utökas från nuvarande 24 till 36. Förslaget medför ändringar i tryckfrihetsför- ordningen. I fråga om den tid inom vilken åtal skall väckas efter beslut om beslag i utredningssyfte föreskriver tryckfrihetsförordningen att vad som i allmänhet är föreskrivet om beslag skall gälla. I propositionen föreslås att det i tryck- frihetsförordningen skall föreskrivas att åtal skall väckas inom en månad, om inte rätten efter framställan från Justitiekanslern medger att tiden förlängs. Vidare föreslås att, när beslag i konfiskeringssyfte har beslutats enligt ytt- randefrihetsgrundlagen, rätten efter en framställ- ning från Justitiekanslern skall kunna förlänga den tid inom vilken det skall väckas åtal eller ansökas om konfiskering. Tiden från beslut om beslag till dess åtal väcks eller ansökan görs får enligt förslaget dock aldrig överstiga utan att beslaget hävs. Dessutom föreslås att skyldigheten att på en film lämna uppgift om vem som är utgivare skall straffsanktioneras. Förslagen föranleder ändringar i yttrandefrihetsgrundlagen. Den i lag angivna tiden för när dom senast skall meddelas i mål som handlagts inför jury skall enligt förslaget förlängas från . Förslaget medför en ändring i lagen (1991:1559) med före- skrifter på tryckfrihetsför- ordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. I samma lag föreslås också vissa ändringar av reglerna om det yttrandefrihetsrättsliga ansvaret för direktsända radioprogram m.m. Dessa ändringar föreslås träda i kraft . Förslagen till ändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihets-grund- lagen föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut .......... 4 2 Lagtext.................................... 5 2.1 Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen....................... 5 2.2 Förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen...................... 7 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihets- grundlagens områden........................ 9 3 Ärendet och dess beredning.................11 4 Antalet jurymän i ...........13 5 Tid för att väcka åtal efter beslut om beslag19 6 Tid för meddelande av dom..................24 7 Ansvaret för yttrandefrihetsbrott vid vissa direktsända radioprogram m.m. .................... 30 8 Straff för underlåtenhet att uppge utgivare på filmer och videogram ........................ 31 9 Författningskommentar......................34 9.1 Förslaget till lag om ändring i tryckfrihets- förordningen.......................... 34 9.2 Förslaget till lag om ändring i yttrandefrihets- grundlagen.................................35 9.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihets- grundlagens områden........................36 Bilaga 1 Lagförslag i promemoria inför hearing..........................38 Bilaga 2Lagförslag i promemorian Några rättegångsfrågor i tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål 40 Bilaga 3Justitiekanslerns lagförslag...........43 Bilaga 4Förteckning över remissinstanser som yttrat sig 46 Bilaga 5Lagrådsremissens lagförslag............47 Bilaga 6Lagrådets yttrande ............... 52 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............................53 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i tryckfrihetsförordningen, 2. lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen, 3. lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Härigenom föreskrivs att 10 kap. 14 § och 12 kap. 3 och 10 §§ tryckfrihetsförordningen[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 kap. 14 § Exemplar av tryckt Exemplar av tryckt skrift, vilket skäligen skrift, vilket skäligen kan antagas äga kan antas äga betydelse betydelse för utredning för utredning i i tryckfrihetsmål, må tryckfrihetsmål, får tas tagas i beslag. Därvid i beslag. Därvid gäller gäller vad i 2 och 3 §§, vad i 5 § första stycket, 2 och 3 §§, 5 § första 6 §, 7 § första stycket stycket, samt 9 § är stadgat. I 6 §, 7 § första stycket övrigt skall i tillämp- samt 9 § är stadgat. I liga delar gälla vad i övrigt skall i allmänhet är föreskrivet tillämpliga delar gälla om beslag. vad som i allmänhet är föreskrivet om beslag. Åtal skall dock alltid väckas inom en månad från det att beslut om beslag meddelades, om inte rätten på Justitie- kanslerns framställning medger att tiden förlängs. 12 kap. 3 § För varje län skall För varje län skall utses utses jurymän, fördelade jurymän, fördelade i två i två grupper med sexton grupper med sexton jurymän i första gruppen jurymän i första gruppen och åtta jurymän i andra och åtta jurymän i andra gruppen. Jurymännen i gruppen. För den andra gruppen skall län skall dock första vara eller ha varit gruppen omfatta tjugofyra nämndemän vid allmän jurymän och andra gruppen domstol eller allmän tolv jurymän. i den andra gruppen skall vara eller ha varit nämndemän vid allmän domstol eller allmän förvaltningsdomstol. **FOOTNOTES** [1] Tryckfrihetsförordningen omtryckt 1991:1500. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 kap. 10 § Då mål vari jury skall Iett mål i vilket jury deltaga förekommer, skall delta, skall rätten skall rätten föredraga föredra jurymannalistan jurymannalistan samt och behandla frågan, om till behandling upptaga det föreligger jäv mot frågan, huruvida jäv någon som är upptagen på föreligger mot någon som listan. Om jäv mot jury- finnes upptagen å man gäller vad som i lag listan. Angående jäv mot är stadgat om domare. juryman gälle vad i lag är stadgat om domare. Därefter skall juryn Därefter skall juryn bildas av de ojäviga bildas av de ojäviga jurymännen på så sätt att jurymännen sålunda att vardera parten får vardera parten äger utesluta tre jurymän inom utesluta tre jurymän den första gruppen och en inom den första gruppen inom den andra samt att och en inom den andra rätten genom lottning samt rätten genom bland de övriga tar ut så lottning bland de övriga många till suppleanter uttager så många till att sex kvarstår i den suppleanter att sex första gruppen och tre i kvarstå i den första den andra. gruppen och tre i den För jury i andra. län får vardera parten utesluta fem jurymän inom den första gruppen och två inom den andra. Denna lag träder i kraft . Har Justitiekanslern före ikraftträdandet beslutat om beslag enligt 10 kap. 14 § skall äldre bestämmelser tillämpas för beslaget. I mål där juryn redan bildats före ikraftträdandet skall äldre be- stämmelser tillämpas även vid den fortsatta handläggningen av målet. 2.2 Förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen Härigenom föreskrivs att 4 kap. 6 § och 7 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 6 § Den som uppsåtligen Den som uppsåtligen eller eller av oaktsamhet av oaktsamhet bryter mot bryter mot 1 § skall 1 § skall dömas till dömas till böter eller, böter eller, om om- om omständigheterna är ständigheterna är synnerligen försvårande, synnerligen försvårande, till fängelse i högst till fängelse i högst ett . Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 4 § första stycket skall dömas till penningböter. I lag får föreskrivas straff för den som bryter mot en föreskrift i lag som meddelats med stöd av 4 eller 5 §. 7 kap. 3 § Vad som sägs i 10 kap. Vad som sägs i 10 kap. tryckfrihetsförordningen tryckfrihetsförordningen om beslag av tryckta om beslag av tryckta skrifter på grund av skrifter på grund av tryckfrihetsbrott skall tryckfrihetsbrott skall gälla också i fråga om gälla också i fråga om beslag av filmer och beslag av filmer och ljudupptagningar på ljudupptagningar på grund grund av av yttrandefrihetsbrott. I I stället för stället för 10 kap. 6 § och 8 § andra 10 kap. 6 § och 8 § stycket gäller dock vad andra stycket gäller som föreskrivs i andra dock vad som föreskrivs och tredje styckena i i andra och tredje denna paragraf. Om den styckena i som avses i 10 kap. 4 paragraf. § tryckfrihetsförordning- en med hänsyn till beslagets om- fattning eller någon annan om- ständighet är otill- räcklig, får rätten på Justitiekanslerns fram- ställning medge att tiden förlängs. Förlängningen får inte avse än som är oundgängligen nödvändig och får omfatta sammanlagt högst . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Varje beslut om beslag skall ange det eller de avsnitt av framställningen som har föranlett beslaget. Beslaget gäller endast de särskilda skivor, rullar eller andra delar av upptagningen där dessa avsnitt förekommer. Bevis om att beslag har beslutats skall utan kostnad tillställas den som beslaget verkställs hos samt den som har låtit framställa filmen eller ljudupptagningen. Beviset skall innehålla uppgift om det eller de avsnitt i framställningen som har föranlett beslaget. Denna lag träder i kraft . Har beslut om beslag meddelats före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas för beslaget. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihets- grundlagens områden Härigenom föreskrivs att 3 kap. 17 och 20 §§ samt 10 kap. 3 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrande- frihetsgrundlagens områden skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 17 § Beträffande program som Beträffande program som direktsänds får den som direktsänds får den som skall utse utgivare be- skall utse utgivare be- sluta att, i stället för sluta att, i stället för utgivaren, var och en utgivaren, var och en som som framträder i framträder i programmet programmet själv skall själv skall svara för svara för yttrande- yttrandefrihetsbrott som frihetsbrott som han han begår. Ett sådant begår. Den som bedriver beslut skall före sänd- sändningsverksamheten ningen meddelas de skall föra ett särskilt berörda och antecknas i register över sådana ett särskilt register hos förordnanden. Ett utdrag den som bedriver ur registret skall sändningsverksamheten. genast sändas till Anteckningen skall patent- och innehålla uppgifter om registreringsverket namn, födelsetid och bo- varje gång ett beslut stadsadress för var och har antecknats i det. en som avses med beslutet. Om inte detta sker, är beslutet utan verkan. Ett utdrag ur registret skall genast sändas till Patent- och registre- ringsverket varje gång ett beslut har antecknats i det. 20 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot vad som i detta kapitel föreskrivs om skyldighet att anteckna eller anmäla utgivare skall dömas till böter eller fängelse i högst . Den som uppsåtligen Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet eller av oaktsamhet bryter mot vad som i bryter mot vad som i detta kapitel föreskrivs detta kapitel föreskrivs om skyldighet att lämna om skyldighet att lämna uppgift om utgivare uppgift om ställ- eller ställföreträdare företrädare skall dömas skall dömas till till penningböter. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 kap. 3 § Dom i tryckfrihetsmål Dom i tryckfrihetsmål och och yttrandefrihetsmål yttrandefrihetsmål skall skall meddelas senast på meddelas som rättens första arbetsdag juryns svar har lämnats efter det att juryns till rätten eller på svar har överlämnats. Om rättens första arbetsdag det är nödvändigt, får därefter. Om rådrum för dock rätten besluta om domens beslutande eller anstånd för att besluta avfattande är ound- och avfatta domen. gängligen nödvändigt, får Anståndet får vara högst rätten besluta att domen . Om inte synnerligt hinder möter skall dock domen skrift- ligen avfattas och meddelas, inom i brottmål då den tilltalade är häktad och annars efter det att juryn har- lämnat sitt svar. Domen skall dock alltid vara Juryn behöver inte skriftligen avfattad och vara närvarande när meddelad senast tre domen avkunnas. veckor efter det att juryn lämnat sitt svar. Juryn behöver inte vara närvarande när domen meddelas. När målet avgjorts skall parterna underrättas skriftligen om utgången i målet. Denna lag träder i kraft . Har ett beslut enligt 3 kap. 17 § fattats före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas för beslutet. I mål där juryn har lämnat sitt svar till rätten före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas. 3 Ärendet och dess beredning I en rapport till regeringen om behovet av åtgärder som rör bestämmelserna om olaga våldsskildring (dnr 91-1811), berörde Justitiekanslern () möjligheten av att det vid ett och samma tillfälle kunde förordnas om beslag av ett mycket stort antal videogram med inte närmare känt innehåll (rapporten s. 38). JK anförde att det i olika hänseenden skulle kunna visa sig svårt att bemästra en sådan situation. Främst mot bakgrund av att yttrandefrihetsgrundlagen då tillämpats under endast fann dock JK att han inte då hade grund för att föreslå några författningsänd- ringar. Härefter har det förekommit yttrandefrihetsmål som föregåtts av omfattande beslag av videogram. Vid den hearing som hölls av (se nedan) framfördes det från före- trädare för att den i grundlagen föreskrivna tiden för att väcka åtal efter beslag i konfiskeringssyfte befunnits vara orimligt kort i förhållande till det omfattande material som JK hade att ta ställning till. I remissyttrande JK-utrednings betänkande En översyn av JK:s arbetsuppgifter m.m. (SOU 1993:37) förordade även Riksåklagaren att det övervägs en lagändring som innebär att tiden kan förlängas. När yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) och lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefri- hetsgrundlagens områden (i det följande kallad tillämpningslagen) varit i kraft under höll en hearing om den nya grundlagen och tillämpningslagen. Inför hearingen som hölls hade de som deltog fått del av en inom upprättad promemoria om vissa frågor rörande yttrandefrihets- grundlagen och tillämpningslagen. I promemorian föreslogs vissa ändringar i tillämpningslagen, nämligen att skyldigheten att uppge utgivare på film skulle straffsanktioneras och vissa ändringar av redaktionell art i lagens 3 kap. Lagförslagen i promemorian finns i bilaga 1. Promemorian finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 93-3481). En sammanställning över de myndigheter, organisa- tioner m.m. som deltog vid hearingen återfinns i prop. 1992/93:256 (bil. Med anledning av vad som i övrigt framkom vid hearingen upprättades inom promemorian Några rättegångs- frågor i tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål (dnr 93-3481). I promemorian föreslås att antalet jurymän i utökas, att Justitie- kanslern efter ett av honom meddelat beslut om beslag enligt YGL av rätten kan få medgivande att väcka åtal eller ansöka om konfiskering efter sammanlagt i stället samt att den absoluta tiden för när dom i tryck- frihets- och yttrandefrihetsmål skall meddelas tas bort. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Vid hearingen behandlades även en framställning från JK om ändring i sekretesslagen (1980:100) i syfte att skydda unga som utnyttjats vid brott. Framställningen hade sin bakgrund i ett då vid domstol anhängiggjort mål om bl.a. barnpornografib- rott. JK:s framställning ledde till en av regering- en framlagd proposition (prop. 1992/93:256) som antogs av (bet. 1992/93:KU40, rskr. 1992/93:364). I antogs ytterligare en lagändring i sekretesslagen, vilken initierats av på grundval av en framställning från JK. Ändringarna trädde i kraft (se SFS 1993:437) och innebär dels att sekretess kan gälla i mål om barnpor- nografibrott (9 kap. 16 §), dels att sekretess skall gälla i syfte att förebygga brott som en vid- arespridning av bl.a. beslagtagna handlingar inne- fattande barnpornografi och olaga våldsskildringar kan utgöra enligt bestämmelser i , tryckfrihetsförordningen (TF) och YGL (5 kap. 6 § och 12 kap. 3 §). Vid riksdagsbehandlingen anförde utskottet att det inhämtat att en översyn av grundlagsbestäm- melserna om allmänna handlingar och beslag m.m. skulle göras och att det, bl.a. mot bakgrund av Lagrådets yttrande i ärendet, förutsatte att eventuella förslag till grundlagsändringar skulle föreläggas redan innevarande mandatperiod inom den tid som anges i 8 kap. 15 § första stycket regeringsformen (bet. 1992/93:KU40 s. 12). Regeringen uppdrog åt JK att analysera förhållandet mellan å ena sidan tryckfrihetsförordningens bestämmelser om rätten att ta del av allmänna handlingar och å andra sidan tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrund- lagens bestämmelser om tvångsmedel och konfiskering samt att lägga fram de förslag till lagändringar som kunde anses motiverade med anledning av analysen (dnr 93-2553). Med anledning av detta uppdrag avgav JK rapporten fentlighetsprincipen, tillämpning vid beslag och konfiskering med anledning av tryck- och yttrande- frihetsbrott - förslag till lagändringar (dnr 93-3343). I rapporten föreslår JK ändringar i tryckfrihetsförordningen som innebär en inskränkning i rätten att få kopior av sådana tryckta skrifter, videogram m.m. som tagits i beslag eller konfiskerats i mål om tryck- eller yttrandefrihetsbrott och som utgör allmänna handlingar. JK föreslår även att 5 kap. 6 § sekretesslagen och ändringen i dess 12 kap. 3 § upphävs. Möjligheten att förordna om sekretess för uppgift om barn i barnpornografisk skildring föreslås dock kvarstå. De lagförslag som JK lagt fram finns i bilaga 3. Justitiekanslerns rapport och Justitiedepartemen- tets promemoria har remissbehandlats. En förteck- ning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr 93-3481). Remissinstanserna har till övervägande del ställt sig positiva till JK:s förslag. Några instanser - , och - har emellertid avstyrkt att rapporten nu skall medföra ett förslag till grundlagsändring. De har härvid hänvisat främst till den korta beredningstiden. Många remissinstanser har ifrågasatt omfattningen av den föreslagna inskränkningen i rätten att få kopia av framställningar. Några har pekat på det problem en myndighet skulle ställas inför vid bedömningen av om en person skall ha rätt att få en kopia eller inte. Vidare har framhållits att en tilltalad har en ovillkorlig rätt att få en kopia av förundersök- ningen enligt . Det har ifrågasatts att bestämmelserna skall vara tillämpliga även vid beslag enligt TF, och vissa har hävdat att inskränkningen endast skall gälla vid beslag på grund av misstanke om yttrandefrihetsbrotten olaga våldsskildring och barnpornografibrott. Fråga har också uppstått om sanktioner mot den som tar kopia utan rätt därtill och för den som tillåter sådan kopiering. Vidare kan pekas på det förhållandet att förslaget tar sikte på framställningar som är föremål för beslag eller som har konfiskerats. När- mast inställer sig då frågan om även s.k. utred- ningsbeslag bör omfattas av bestämmelserna, eftersom ett sådant beslag inte har till syfte att förhindra vidare spridning av framställningen. redovisade frågeställningar kan jämföras med den ordning som gäller efter de beslutade lagändringarna. Den nya bestämmelsen i 5 kap. 6 § sekretesslagen innebär bl.a. att en myn- dighet inte är skyldig att lämna ut kopior av framställningar som givits in till rätten på grund av att de anses innefatta tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrotten olaga våldsskildring eller barnpornografibrott. Detta gäller även om framställningarna inte har tagits i beslag eller konfiskerats. Sekretessbestämmelserna utgör därmed i och för sig ett skydd mot att en situation motsvarande den som uppstod upprepas. Emellertid kvarstår den övergripande frågan om hur kollisionen mellan offentlighetsprincipen å ena sidan och reglerna om beslag och konfiskering å den andra skall lösas. Av såväl JK:s rapport som av remissyttrandena över rapporten framgår att frågan om en lösning av problemet är ytterst komplicerad och att den kräver en fördjupad analys som inte varit möjlig som stått till förfogande. Regeringen anser därför att det på nu tillgängligt underlag inte går att föreslå några ändringar i grundlag som innebär inskränkningar i rätten att ta del av allmänna handlingar av nu avsett slag. Frågan bör i stället göras till före- mål för en mera ingående beredning. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Vissa redaktionella ändringar har gjorts i lagtexten i förhållande till de till Lagrådet remitterade lagförslagen. 4 Antalet jurymän i Regeringens förslag: För skall utses 36 jurymän i stället för 24 som . Promemorians förslag: I promemorian föreslogs att antalet jurymän ökades till 48. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i denna del har i huvudsak tillstyrkt förslaget eller förklarat att de inte har något att erinra mot det. har tillagt att det är möjligt att en ökning till 36 jurymän skulle vara tillräcklig och en lämpligare avvägning. Även och Kammarrätten i har ifrågasatt om en dubblering av antalet jurymän är nödvändig. Kammarrätten har även framfört att det möjligen skulle vara för- delaktigare om antalet jurymän delades upp i två huvudgrupper om 24 personer med en alternerande tjänstgöring. har tillagt att det kan ifrågasättas om det inte borde jämställas med laga förfall att en juryman har ingått i juryn i det närmast föregående målet. Bakgrund: Bestämmelser om jury finns i tryckfrihetsförordningen (TF), yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) och i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrande- frihetsgrundlagens områden (tillämpningslagen). Vad som sägs i 12 kap. TF om rättegången i tryck- frihetsmål skall gälla också i motsvarande mål - yttrandefrihetsmål - som avser radioprogram, filmer och ljudupptagningar. De som utsetts till jurymän för tryckfrihetsmål är även jurymän för yttran- defrihetsmål (9 kap. 1 § YGL). I tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål där talan förs om ansvar skall en jury om nio medlemmar pröva frågan om det föreligger ett brott. Om parterna förklarar att de i stället önskar hänskjuta målet direkt till rättens avgörande skall saken prövas utan att jury medverkar. Det krävs att minst sex jurymän är eniga om att det föreligger brott för att detta skall bli juryns utslag. Om juryn finner att brott inte föreligger, skall den tilltalade frikännas. Juryns uppgift är alltså att pröva om innehållet i framställningen är brottsligt. Alla andra frågor såsom ansvarighetsfrågor enligt 8 kap. TF och 6 kap. YGL, bestämmande av straff och skadestånd avgörs av rätten som består av tre lagfarna domare. Rätten skall pröva fällande jury- utslag och får då fria eller göra en mildare bedömning men inte en strängare. Om tingsrättens dom överklagas får överinstansen inte frångå juryns bedömning i vidare mån än rätten vid tingsrätten fick. En jury skall medverka även där talan inte förs om ansvar, såsom t.ex. när det gäller konfiskering eller skadestånd (12 kap. 14 § andra stycket TF). För att en sådan talan skall kunna bifallas krävs nämligen att det visats att skriften, filmen eller ljudupptagningen innefattar tryckfrihets- respekti- ve yttrandefrihetsbrott (11 kap. 1 § TF och 8 kap. 1 § YGL). I TF anges hur jurymännen utses (12 kap. 3-4 §§). Jurymännen utses för av . Valet för- rättas av och i vissa fall även av kom- munfullmäktige. Jurymännen skall fördelas på två grupper om sammanlagt 24 personer; 16 jurymän i den första gruppen och 8 i den andra. I den andra grup- pen skall jurymännen vara eller ha varit nämndemän vid allmän domstol eller allmän förvaltnings- domstol. En juryman skall vara svensk medborgare och bosatt inom länet.