prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Stödet tiU utvecklingoch demonstration av ny miljöskyddsteknik, som innevarande budgetår omfettar25 , dras in. Behovet av att göra besparingar medför också attbidragen tiU kalkningsverksamhet fÖr sjöar och vattendrag minskas med 38miljoner kronor (12 månader). Detfe innebär dock ingen minskning jämfört med demedel som har förbrukats under tidigare budgetår. Omkalkningar och biologiskåterställning bör prioriteras före nykalkningar. Avde medel som enUgt den ekonomisk-poUtiska propositionen har 3 anvisats förmiljöinvesteringar har anvisats till efterbehandUngav gamfe industriområden. Medlen för sanering och Prop. 1994/95:100återställning av miljöskadade områden beräknas i avvaktan på en Bil.15 utvärdering av verksamheten temporärt kunna minskas med (12 månader). Medlen för atgärdsprogrammet for kvicksilverhaltigt avfeUberäknas tiU oförändrat . Innevarande budgetårs ansfeg fÖr landskapsvånfendeåtgärder (250 nuljoner kronor) införUvas fr.o.m. nästa budgetår i det nyaprogrammet för miljöersättningar i jordbruket under Jordbruksdepartementetshuvudtitel. Även verksamheten med naturvårdsåtgärder i odUngslandskapet ()införUvas i nämnda program och de medel () som innevarandebudgetår anvisats för detta ändamål förs på motsvarande sätt över tiUJordbruksdepartementets huvudtitel. För miljöinsatser i , inkl.kämsäkerhet, strålskydd och åtgärdsprogrammet for har innevarandebudgetår anvisats under huvudtitel.För kommande budgetår föreslås en besparing på . Medel somberäknas för denna verksamhet tas för nästa budgetår upp underUtrikesdepartements huvudtitel. Regeringen avser att i en särskild propositionvåren 1995 redovisa ett samfet fÖrsfeg om stöd till . I avvaktan på en särskild proposition om en nyorganisation för lantmäteri- och festighetsdataverksamheten beräknar regeringensammanfegt för denna verksamhet under nästa budgetår (18månader). Regeringen har därvid räknat med en besparing om (12 månader). För budgetåren firam tiU beräknas besparingar kunna ökaväsentiigt. Sammanfegda besparingiir inom Miljödepartementetsverksamhetsområde (): (12 månader) UtgiftsutveckUngen päMiljödepartementets område blir sammantaget Prop. 1994/95:1(X) följande (): Bil. m.m. 506,1 535,1 757,9 Totalt för Miljödepar tementet 2 087,4 2 405,5 2 735,5' A. Miljövän! B. StriUskydd, kämsä kerhet m.m. Utgift Anvisat Förslag varav Beräknad Beräknad 1993/94 1994/95 1995/96 beräknat bespa- bespa- fÖT juli 95- ring ring 504,6 1864,5' juni 96 1997 1998' 1 369,6 1 645,1 1 653,5 " Exkl. överföringar till andra departement, motsvarande sammanlagt över 480miljoner kronor innevarande budgetår ' Prisnivå 1995/96 Iregeringens skrivelse Miljön - vårt gemensamma ansvar (skr. 1994/95:120) harbeskrivits tiUståndet i miljön, hur det har utveckfets och ivilken utsträckning vissa av de viktigaste målen och inriktningarna somriksdagen har stäUt upp inom miljöområdet har kunnat följas. Regeringenhar genom införandet av föroidningen (1994:1235) om producentansvar forforpackningar använt sin möjUghet att föreskriva om materialåtervinning ochåteranvändning av förpackningar. Varken förordningen eUer renhållningsfegen(1979:596), vilken förordningen bygger på innehåUer någon definition avbegreppet materiafetervinning. har i en skrivelse tiUregeringen framställt önskemål om klargörande beträffande definitionenmaterialåtervinning av förpackningar. I regeringens proposition (prop. 1992/93:180, bet.1992/93:JoU14, rskr. 1992/93:344) om riktlinjer för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling (den s.k. kretsloppspropositionen) anges att "medmaterialåtervinning menas t.ex. kompostering, fömtsatt att materialet går attanvända som jordförbättringsmeder (s. 19). Detta kan tolkas som att definitionenmateriafetervinning innefettar termen kompostering. I samma Prop.1994/95:100 proposition(s. 62) sades också att "regeringen eUer den myndighet som Bil. regeringenbestämmer kan genom detta bemyndigande föreskriva hur stor delav det insamlade materialet och bortforslade avfeUet som skaU återanvändas,återvinnas eUer omhändertas på annat lämpUgt sätt, t.ex. genomkompostering eller energiutvinning, som kan krävas för en För att få en kretsloppsanpassad avfeUshanteringär återanvändning och återvinning oftast att föredra". Dettakan tolkas som att definitionen materialåtervinning inte innefettar termenkompostering, utan tvärtom exkluderar densamma. I så feU skuUe komposteringses som en annan miljömässigt godtagbar avfeUshantering E)essa delvis motstridiga uttalanden har skapat Mot bakgmnd härav bör det klargöras att medmateriafetervinning menas att materialet som sådant i produkten efterbearbetning används helt eUer delvis på nytt, t.ex. genom fiberåtervinning.Materiafetervinning innefettar således inte kompostering. Kompostering kandäremot betraktas som "annat mUjömässigt godtagbart omhändertagande"(jfir. 7 § förordningen (1994:1235) om producentansvar for forpackningar),under fömtsättning att det komposterade materialet är miljömässigt godtagbartoch kan användas som jordförbättringsmedel. Energiutvinning kan vara attföredra firamfor kompostering vad avser annat miljömässigt godtagbartomhändertagande. Regeringen avser att införa klargörande ändringar i nämndaförordning. Iregeringens proposition (prop. 1992/93:180, bet. 1992/93:JoU14, rskr.1992/93:344) om riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhäUsutveckUng (den s.k.kretsloppspropositionen) angavs de mål för återanvändning av gfesförpackningarsom skaU vara uppnådda . Dessa nivåer har sfegits fest i förordningen(1994:1235) om producentansvar for förpackningar. Den ersatte den tidigareförordrungen (1993:1154) om producentansvar för gfesförpackningar ochförpackningar av weUpapp. I forordningen (1994:1235) om producentansvar förförpackningar anges att nivåema för återanvändning av gfesförpackningar för öl och läsk avser redan fungerande retursystem. Detta har medfört att nya retursystem har svårt att komma in på marknaden och flaskor fyUda i har krav på återanvändning. Även de återanvändningsnivåer för gfesförpackningar for vin och sprit avser redan fungerande retursystem för flaskor som är tappade i . Detta har missgynnat våra inhemska retursystem, då övriga glasförpackningar både har fegre återvinnings nivåer inte behöver ingå i ett retursystem. Regeringen avser därför att ändra förordningen (1994:1235) om producentansvar för förpackningar vad gäUer standardiserade glasförpackningar för öl, läsk, vin och sprit. I syfte att uppnå en så hög återanvändningsnivå som möjUgt kommer därför forordningen (1994:1235) om producentansvar för föii)ackningar att ändras vad avser återanvändning av glas. I och med detta skuUe vi 6 SäkerstäUa befintUgaretursystem och möjUggöra att nya retursystem kan komma in på marknaden.E)etta stämmer också väl överens med EU:s Prop. 1994/95:100 förpackningsdirektiv. Den beräknade utgiftsutvecklingen för områdetmiljövård t.o.m. är 1998 tUl följd av fettade beslut samt försfegen i 1995 årsbudgetproposition är följande: Utgift Anvisat Försfeg varav Beräknad Beräknad 1993/94 1994/95 1995/96 beräknat för besparing besparing juU95- 1997" 1998" 1369,6 1 645,1 1 653,5 1 138,0 -11 -115 "Prisnivå 1995/96 godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inom området mUjövård för budgetåren 1997 och 1998 somregeringen förordar. 1993/94Utgift 387 068 793 1994/95 Ansfeg 421 202 000 1995/96 Försfeg 559 885 000 varav370 218 000 beräknat för juU 1995-juni 1996 Övergripandemål för är att vara samlande och pådrivande i miljövårdsarbetetsamt ansvara för uppföljning och utvärdering, såväl nationeUt somintemationeUt. De övergripande målen för mUjöpoUtiken är att skydda människorshälsa, bevara den biologiska mångfelden, främja en långsiktigt god hushållningmed naturresurser samt skydda natur- och kulturlandskap. skaUaibeta för att få tiU stånd ett kretsloppsinriktat och avfeUssnålt samhäUe. De övergripande målen innebär bl.a. att verket skaUbidra med underfeg for svenska ställningstaganden i det intemationeUa mUjöaibetetoch medverka med expertkunskap på mUjöområdet. skaU kunnabeskriva mUjötiUståndet, bedöma hotbilder samt ta fram åtgärdsförsfeg utifrånen vetenskapUg gmnd. skaU genom bidrag och ersättningaråstadkomma största möjUga mUjövårdsut-byte vad gäUer tiU exempel landskapsvård,naturvårdsåtgärder i odUngslandskapet () och återställande åtgärder iodlingslandskapet. I förhållande tiU sektorsmyndighetema, regionafe och lokafemyndigheter skaU vara pådrivande genom att aktivt arbefe medmål, vägledning, samoidning och uppföljning som berör mUjöarbetet samttillhandahålfe underfeg för tillämpning av fegar inom mUjöområdet. 15 har lämnat inen fördjupad ansfegsframställning for perioden /96-1997/98.Framställningen har kompletterats med bifegor som mer i detalj behandlaronudena forskningsresultat, mUjöövervakning, utredningsverksamhet samt bidragtiU mUjöskyddstek-nik. Resultatanalysen är kortfettad och Naturvårdsverkethänvisar tiU andra dokument, firamför aUt aktionsprogrammet MUjö '93 Ett mUjöanpassatsamhäUe samt årsredovisningen, vad gäUer resultatbedömning. bedömning är att områdenaimljöövervakning, sanering och återställning av mUjöskadade områden samtinvesteringar inom miljöområdet behöver resursförstärkningar. De tvåförstnämnda områdena är i ett uppbyggnadsskede och en fortsatt utbyggnad avverksamheten anses som mycket viktig för att nå de övergripande målen. Utökadeinvesteringar inom mUjöområdet refeteras tiU i vilken utsträckning jord- ochskogsbruk kan mUjöanpassas. Resursnivån som namns för investeringar utgår frånatt man lyckas mUjöanpassa de två nämnda sektorema i stor utsträckning. Resultatenav aibetet under /94 beskrivs i årsredovisningen, fördefet på13 mUjöhot, där nationeUa mål finns angivna under respektive hot.Naturvårdsverket redovisar hur mai\ närmat sig målen för vart och ett av dessahot. Målen uttrycks framför aUt i statsmaktsbestämda mål som är begränsade itid och/eUer volym. De 13 mUjöhoten är: 3.Försurning av vatten och mark 4.Fotokemiska oxidanter/marknäraozon 6.Övergödning av vatten och mark 9.Introduktion och spridning avfrämmande organismer Nyttjande av mark och vatten som produktions-och försörjnings- resurs Exploatering av mark och vatten förbebyggelse, anfeggningar och infrastruktur 12.Anspråk mot särskUt värdefuUaområden 13.Bmtna kretslopp, avfeU ochmUjöferUga resrodukter För att närma sig målen for de tretton olikamUjöhoten har definierat åtta olika insatstyper. Varjeinsatstyp beskrivs, Uksom hur den tiiUämpats på de olika hoten under perioden.De åtta insatstyperna är: 2.MUjöövervakning ochinventeringar Bil. Exempel på åtgärder som vidtagits och resultat somuppnätts av årets aibete är att verket fardigstäUt en förstudie somutgångspunkt för mer genomgripande utredning av hur ett mUjöanpassattransportsystem skaU se ut. Liknande arbeten har inletts på vatten- ochavloppssidan och på jordbruksområdet samt planeras för skogsbruket. Inom ramenför konventionen for biologisk mångfeld har en landstudie genomförts. Vidarehar information, utbUdning och stöd bl.a. riktats tiU kommunemas arbete medlokafe . Överenskommelser har ingåtts med bl.a. om övergång tiU mindre mUjöskadUg bensin och medLantbrukamas och omsfemanvändningen. har under ramansfeget sparat ca 30mUjoner kronor under /94, varav ca 20 mUjoner kronor härrör frånränteintäkter. BevUjad kreditlimit i riksgälden uppgick under budgetåret tiU . () konstaterar i sin utvärdering "Fördjupade ansfegsfiramställningar1994" bl.a. att redovisning är kortfettad och översUctUgoch att resultatanalysen inte innehåUer några resultat med hänvisning tiUutfÖrUgare information i andra dokument. RRV:s slutsats är att det Ugger ettstort analys- och bedömningsarbete bakom verkets fÖrsfeg. RRV har i ett PM tagit upp frågan om avgifter påutbUdningar och material som informationsavdehiingen tiUhandahåUer. Vidareföreslår RRV att frågan om i vad mån informationsavdelningen bör utgöra enresultatenhet bör utredas. planerar att genomföra en sådanförändring. Det medför att informationsavdelningen särredovisas iresultatredovisningen. RRV:s revisionsberättelse innehåUer inte någrainvändningar. RRV bedömer att årsredovisningen i aUt väsentUgt är rättvisande. 1* 1994/95. 1994/95:100 BU. Förden kommande planeringsperioden skaU befintliga övergripande mål Ugga fest. Deinnebär att är samlande och pådrivande i mUjövårdsarbetet samtansvarar för uppföljning och utvärdering, såväl nationeUt som intemationeUt.Målen för mUjöpoUtiken är att skydda människors hälsa, bevara den biologiskamångfelden, främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser samt skyddanatur- och kulturlandskap. skaU därför aibeta för att fä tiUstånd ett mUjöanpassat och kretsloppsinriktat och samhäUe. , ramansfeg A 2. Bidrag tiU mUjöarbete,reservationsansfeg A 3. Bidrag tiU kalkningsverksamhet for sjöaroch vattendrag, reservationsansfeg Investeringar inom mUjöområdet, reservationsansfeg MUjöforskning,reservationsansfeg A 6. Sanering och återställning av nuljöskadadeoniråden, reservationsansfeg Forskning för en kretsloppsanpassad samhäUsutveckUng, reservationsansfeg Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt håUbarrikttiing, reservationsansfeg Ersättningar for vUtskador m.m. , varav beräknat förjuU 1995-juU 1996 Planeringsramenför förvaltningsanslaget (A 1) för perioden /96-1998 beräknas tUl 1995/96 1997 1998 Al.559 885 000 kr Regeringenbör bemyndigas att under /96 Udäda staten ekonomiskaförpliktelser i samband med förvärv av eUer intrångsersättning i väidefuUanaturområden som innebär åtaganden om högst fÖr perioden 1juU 1995 tiU . 1994/95:100 BU. Resultatbedömningav en myndighet är beroende av att uppnådda resultat jämförs med de mål somangivits samt de resurser som nyttjats för att nå målen. Målformuleringarna ärsåledes centrafe vid en resultatbedömning. Det är svårt att inom mUjöaibetetformulera verksamhetsmål på ett mätbart, uppföljningsbart och ändamålsenUgtsett, inte minst för en s.k. poUcymyndighet som (Statskontoret1994:4, Verksam-hetsanpassad resultatstyming). En poUcymyndighet bör, enUgtStatskontorets rapport, fokusera på samhäUseffekter och professioneU förmåga.Vidare bör målen utgöras av långsiktiga inriktningsmål utifrån avgränsade ochdjupgående bedömningar av verksamheten då effektkedjor på gmnd av komplexitetoch tidsaspekter är mycket svåra att härleda tiU specificerade insatser.Statskontoret konstaterar att mål och resultatkrav bör ges en selektiv ochinriktande funktion. Utifrån denna problematik har en arbetsgmpp bUdatsdär i samarbete med MUjödepartementet, Riksrevisionsverketoch koncentrerat sig på att utforma ändamålsenUga, konkretaoch mätbara verksamhetsmål för . Arbetet beräknas vara klartvåren . Utöverovan beskrivna arbete med målformulering står inför en radstörre och mindre förändringar. TiU de större kan en omorganisation avlandskapsvården räknas. arbete med landskapsvården ochnaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet kommer, som tidigans anförts, att ingå idet program för mUjöersättningar inom jordbmket som kommer att Ugga underJordbruksdepartementet huvudtitel. Vad gäUer miljöövervakning skaUNaturvårdsverket utifrån en samfed bedömning av behoven fÖrdefe medlen tiUregional, nationeU och intemationeU mUjöövervakning. Andra förändringar tiU följd av åfegda besparingaroch EU-inträde kommer också att behöva genomföras under kommande budgeriod. har i sin årsredovisning gjort entydUg och noggrann beskrivning av mål, åtgärder, resursåtgång och resultat fÖrvart och ett av de 13 mUjöhoten. De hot som har satsat mestresurser på under föregående budgetår är "Nyttjande av mark och vatten somproduktionsresurs" och "Anspråk mot särskUt värdefuUa områden".De funktioner och insatstyper som funnit mest effektiva ärframför aUt "MUjöforskning" och "Natiirvårdsåtgäider". avresursema används också tiU "MUjöövervakning" och"Infomiation Prop. 1994/95:100 och UtbUdning". Naturvårdsverketsprestationer består i att välja de bästa arbetsmetodema för att närma sig destatsmaktsbestämda målen så effektivt som möjUgt. Som tidigare nämnts ärverkssunhetsmålen så formulerade att en effektivitetsbedömning avNaturvårdsverkets insatser är svår att genomfora. Det projekt rörande dessafrågor som har påbörjats kommer att medföra att effektiviteten ochprioriteringama i aibete kan följas upp bättre ifortsättningen. Naturvårdsverkethar under /94 närmat sig de statsmaktsbestämda målen.Redovisningen av hur arbetet har bedrivits samt av uppnådda resultat harförbättrats och kommer att förbättras ytterUgare tiU följd av pågående projekt.Besparingar under kommande budgetår kommer att kräva ytterUgareeffektiviseringar och prioriteringar av verksamhetema inom Naturvårdsverket.Planema på att organisera informationsavdelningen som en resultatenhet börmedföra väl underbyggda prissättningsmtiner. Övergripande mål för bör ävenfortsättningsvis vara att fungera samlande och pådrivande samt att ansvara föruppföljningen i mUjövårdsarbetet, såväl nationeUt som intemationeUt. Deövergripande målen för mUjöpoUtiken är även fortsättningsvis att åstadkomma ettmUjöanpassat samhäUe genom att skydda mäimiskors hälsa, bevara den biologiskamångfelden, främja en långsiktig hushållning med naturresurser samt skyddanatur- och kulturlandskap. bör de statsmaktsbestämdamålen kompletteras med verksamhetsmål i form av planerade prioriteringar,satsningar, åtgärdsförsfeg m.m. så att en uppföljning även utifrånverksamhetsmål blir möjUg. MUjöövervakningens roU i verkets arbete är central.MUjöövervakningen finns närmare beskriven i MUjön - vårt gemensamma ansvar(skr. 1994/95:120) För effektiv skötsel av naturreservat och andraskyddade områden är ändamålsenUga skötselpfener viktiga. Vid inrättande avnabirreservat krävs att färdiga skötselplaner skaU antas. EnUgt vadregeringen erferit kan skötselplanema för vissa äldre naturreservat vara dåUgtrefeterade tiU syftet med områdets skydd, varför en effektiv skötsel är svåratt åstadkomma. Länsstyrelsema bör med stöd av ta framtidsplaner för när en översyn av befintUga skötselplaner, som inte uppfyUerkraven på effektivitet och ändamålsenUghet, kan vara slutförd. omfettas av regeringens sparkravpå utgifter för StatUg konsumtion. /96 har ansfeget räknats ned med 15 nuljoner kronor (12 månader). Vid budgetårets utgång motsvarar 12 besparingen en nivåsänkningmed . Är 1998 beräknas ansfegsni- vån ha sänkts med 36mUjoner kronor eUer . Hänsyn har härvid Prop. 1994/95:100 tagits tUl verkets utökade uppgifter vid EU-medlemskapet. tiU för /96anvisar ett ramansfeg på . 1993/94 Utgift 235 878 912 Reservation 246 862 417 1994/95 Ansfeg 89 850 000 1995/96 Försfeg 76 653 000 varav51 102 000 beräknat förjuU 1995-juni 1996 Underdetta ansfeg anvisas medel för mUjöåtgärder som bedrivs av andra myndigheter änNaturvårdsverket och tiU organisationer för arbete inom Nattirvårdsverketsansvarsområde. Det gäUer t.ex. medel tUl länsstyrelserna för regionalmUjöövervakning, samt bidrag tiU ideeUa organisationer inom mUjövårdensonuåde. Utgiftsutveckling enUgt RRV (budgerognos 1) är attansfeget förbrukas i sin helhet. IenUghet med försfeget i propositionen 1993/94:111 Med sikte på en håUbarutveckling; genomförande av besluten vid om mUjö- och utveckling(UNCED) fordefedes 7 mUjoner kronor tiU kommuner och friviUigaorganisationer som stöd i deras arbete med lokafe . Arbetet är ettviktigt steg mot en håUbar UtveckUng och utarbetande av lokafe sesdessutom som en möjUghet att stärka medborgarengagemanget och demokratin. Motden bakgmnden bör därför deltagandet från bam, ungdomar och kvinnor betonassärskUt. Regeringen beräknar för stöd tiU arbete med lokafeAgenda 21 för /96. Det intemationeUa samaibetet med mUjöövervakningen,särskUt inom FN och EU bör även i fortsättningen prioriteras. rapporterar vfe sina nationeUa övervakningsprogram också tiU andra intemationeUa konventioner och överenskommelser. EnUgt regeringens bedömning bör stödet under /96 tiU den intemationeUa mUjöövervak ningen fortsätta på samma sätt som . Aifoetet med den regionafe mUjöövervakningen befiimer sig i ett viktigt uppbyggnadsskede framför aUt på länsstyrelsenivä. Regeringens bedömning är att detta aibete i möjUgaste mån skaU fortsätta i samma utsträckning som . Regeringen beräknar därför tiU den regionafe mUjöövervakningen för /96. 1994/95:100utifrån en samlad bedömning av behoven föidefe medlen tiU mUjööver- Bil. tiU Bidrag till miljöarbete för /96anvisar ett reservationsansfeg på . Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar ochvattendrag 1994/95 Ansfeg 198 000 000 1995/96 Försfeg 240 000 000 varav160 000 000 beräknat for juU 1995 - Ansfegetdisponeras för statsbidrag för återställning av skador förorsakade avförsurande luftföroreningar. Bidragsbestämmelsema finns reglerade i förordningen(1982:840) om statsbidrag tiU kalkning av sjöar och vattendrag. Dessa innebäratt statsbidrag får lämnas tUl kalkning, biologisk återställning i kalkadevatten samt tiU nödvändiga utredningar och undersökningar i samband medkalkning eUer biologisk återstäUning. Frågor om bidrag tiU kalkningsverksamhetprövas av länsstyrelsema. Länsstyrelsema har särskUt redovisat verksamheten somfinansierats under detta ansfeg under /94. haröverlämnat en sammanställning av länsstyrelsernas redovisningar tiU regeringen. Kalkningi stor skafe av sjöar och vattendrag har pågått sedan mitten av 1970-talet.Uppskatöiingsvis är av Sveriges sjöar och vattendrag påtagUgt försurade.Genom kalkning har försurningsskadorna har minskat i ca 6 800 sjöar och vattendrag, viUoet innebär av de försurade sjöama och ungefar av de skadade vattendragen. Det långsiktiga målet med det svenskakalkningsprogrammet är att motverka försurningsskador och åstadkomma en sådan nuljö att naturUgt förekommande arter kan leva vidare och återkomma. Kortsiktigt är målet att vidmakthålfe den kalkning som redan påbörjats, så att negativa försumingseffekter inte längre uppbider i sjöar och vattendrag. På är det viktigt att dessutom behålfe den biologiska mångfelden genom 14 attsäkra represenfetiva vattennuljöer i oUka defer av fendet. Målet med kalkningen har uppnåtts i BU. 15 av sjökalkningama och avvattendragen. Skälen tiU att samtUga kalkningar inte varit lyckade är atthänföra såväl tiU klimatologiska variationer som tiU kalkningens metodologiskaoch tekniska aspekter. Även om vissa kalkningar inte nått uppsatt mål har debiologiska effektema ändå varit övervägande positiva. Försurningenav mark och vatten är ett av våra aUvarUgaste och tydUgaste mUjöproblem.Skadade vatten finns spridda över nästan hefe , men skadoma är störst iSyd- och samt i södra kust- och QäUtrakter. Genom upprepade kalkningar av sjöar och vattendragupprätthålls en normal vattenkemisk situation, vilket har inneburit attforsumingskänsUga växter och djur har kunnat överleva. Kalkningsinsatsema hardessutom återskapat sportfiskemöjUghetema i tusentals vatten, gynnatyrkesfisket för laxfiskar och minskat haltema av kvicksUver i fisk. Under /96 bör omkalkning ochbiologisk återställning prioriteras före nykalkningar. Kalkningen är en långsUctig verksamhet somadministrativt huvudsakUgen fimgerar väl. MöjUgheter tUl ytterUgareeffektivisering av medelshanteringen bör tiUvaratas. Verket skaU på än meraktivt sätt än tidigare granska och effektivisera länsstyrelsemas verksamhet.De åtgärder fÖr samordning och effektivisering av kalkningsverksamheten, somNaturvårdsverket avrapporterat tiU regeringen, skaU följas upp ochvidareutvecklas. Utgiftsutvecklingen enUgt Riksrevisionsverketsbudgerognos visar att ansfeget inte kommer att förbrukas under innevarandebudgetår. Mot bakgrund härav och med hänsyn tagen tiU behovetav att minska statens utgifter beräknar regeringen att ansfeget kan minskas medmotsvarande 57 mUjoner kronor under /96. Är 1998 beräknasansfegen kunna minskas ytterUgare. Regeringen har för avsikt att under vårentiUsätta en särskUd utredare för att se över kalkningsverksamheten för sjöaroch vattendrag. tiU Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar ochvattendrag for /96 anvisar ett reservationsansfeg på 240 000 000kr. Investeringar inom miljöområdet Prop. 1993/94 Utgift 184 787 932 Reservation 6 447 608