prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Antolet gränskonttoUstotioner och deraslokalisering blfr beroende av viUca av våra grandänder som blfr medlemmar. VidEU:s inre gränser kommer det inte längreatt finnas någon gränskonttoU såvitt gäller handel med övrigamedlemsländer Förhandlingsresultetet iimebär emellertid att vid ettmedlemskap ttots avsaknad av pänskonfroU kan upprätthålla kravet att unporteratkött är salmoneUafritt. Sverigebegärde i medlemskapsförhandlingama att alla EG:s anläggningar som exporterar kött, köttprodukter cK;h ägg tUl ,skaU utföra en konttoll av produktema med avseende på salmoneUa iedighet med svenska krav. Alla partier skdl åtföljas av ett dokument därsalmonellafrihet intygas. Förhandlingsresultetet innebär att EG:s bestämmelserom skydd för sahnonella, som omfattar bl.a. behandlade ägg- och köttprodukter,anses ge ett sådant skydd att bestemmelserna är accepfabla för . hardämtöver erhållit ytterligare garantier rörande handel med färskt kött avtemdjur och med färska ägg. Färskt kött och fågelkött som exporteras tillSverige skall före avsändandet testes i ursprangsadägg-ningen och åtföljas avett dokument sora intygar att sådan test utförts eller att köttet är avsett förvidareförädling. Kött som konuner från adäggningarsom tillämpar ett av kommissionen gcxlkänt konfrollprogram för salmoneUabehöver ej testes. kan också kräva tUläggsgarantier avseendesalmonella vid handel med färska ägg under fömtsättning att ett raotsvarandekonttollprogram tUlämpas i . Avskaffandetav EU:s mre gränser mnebär mte att djur och produkter av djur ufan vidare kan ttansporteras mellan medlems-länderna. Den veterinära gränskonfrollen har ersatts av en konttoll i ursprungsbe sättningen. Konfrollen utförs av enofiftcieU vetermär Stickprovskonfrol ler får även göras på destinationsplatsen och, vid stark misstenke ora felaktigbeter, även under fransporten. En ttansport av djur eUer produkter av djur mellan medlemsländerna skall åtföljas av ett hälsoin- tyg. Intyget skall bl.a. visa att djuren är friska och att djuren inte härrör 320 från en besättning eller enregion som spärrats av på grand av smittsam- Alla intyg somutfärdats måste anmälas via ett Prop. 1994/95:19 datakommumkationsnätverk (ANIMO). En viktig föratsättning för konttoUsystemet är att djuren ärenhetiigt identitetsmärkte. EU har bestemmelser om hur djurhållare ochlivdjursförmedlare skaU registteras och ora hur nötkreadr, svm, får ochgetter skall raärkas och registteras. Om man vid provtegning finner att ettdjur är smittet, kan man genom att djuret är märkt och registterat faststellafrån vilken besättning djuret kommerMärknings- cx;h regisfreruigssysteraen skall vidare utgöra ett underlag förkonfroll av utbetelning av olika forraer av stöd. För att kunna ha en fri handel mellanmedlemsländema utan gränskonfroller har konsekvent en zonindelningeller en s.k. regiondisermg genomförts vidsjukdomsutbrott. Detta innebär att handelsresfrUctioner införs endastför ett begränsat område medan handel kan fortsätta raed övriga delar av ettland. Länder eller onuåden som är fria från vissasmittsanuna djursjukdomar eller som har ett obligatorisktkonfrollprogram för dessa sjukdomar kan av kommissionen efter ansökan beviljastUläggsgarantier för sjukdomarna. innebär att utöver generella krav påsjukdomsfrihet kan ett land ytterligare krav för att säkerstella att dedjur som förs in i landet är fria från den sjukdom som tilläggsgarantin avser Sverigehar i medleraskapsförhandlmgama begärt tUläggsgarantier för ett 20-teldlvarliga djursjukdomar Resultetet blev att kommissionen snabbt skall te stellning till begäran omtiUäggsgarantier I avvaktan på beslut får i högst frånanslumingsdagen fortsatte att tillämpa nationella bestämmelser för sjukdomama ifråga. kan förlängas om det behövs. I fråga orafrihet från sdraonella vid införsel av levande djur innebär resultetet av medlemskapsförhandlingama att i avvaktanpå en revidering av får nötkreator och svm konttoUeras påmotteg-ningsorten i edighet medgäUande konfroll-program i . Om smitte konsteteras vid en sådankonfroll fär samma åtgärder vidtes som i fråga om mhemska djur Vad nu sagts gäUer mte i fråga om djur som kommer frånen adäggnmg som har ett gcxlkänt konfrollprogram. När det gällerQäderfä, avelsfjäderfä, dagsgamla kycklmgar och värphöns, har edigt avtelet möjlighet att få tilläggsgarantiermot salmonella. Sådana garantier fömtsätter dock att kan visa upp konttollprogramsora godkänts av kommissionen. Bettäffande slaktkycklingar finns i fråga ora vissa serotyper tUlräckliga skyddsbestämmelseri EG:s dfrektiv. För andra serotyper gäller edigt avtelet att provtegning skall ske på prcxluktionsplatsen föreleveransen. Sådan provtegning kan inte krävas vid adäggningar som harkonfrollprogram som är likvärdiga med dekonfrollprogram som tUlärapas i . Handel med levandesvin utgör en stor smitfrisk, framför allt med tanke på de raycket smittsanuna ochsvårbekämpade sjukdomama klassisk svinpest och blåöronsjukan. begärde i förhandlmgama att svin 321 som unporteras skall vara friafrån klassisk svinpest och blåöronsjuka och 1 saml Nr 19. attdetto visats genom utförd provtegning före exporttUlfället. Resulfatet avförhandlmgama blev följande. För levande svin inkl. vUdsvin som förs in ilandet från en region inom EU där klassisk svmpest eller blåöronsjuka harförekommit får kräva ettnegativt serologiskt prov med avseende på dessa sjukdomar. Rätten att krävasådana test gäller under en övergångstid . fårockså under en övergångstid behålla sitt nuvarandeimportförbud för embryon från Storbritanmen tUl skydd mot sjukdomen BSE {bovinespongiform encephalopathy, den s.k. galna kosjukan). Vidare fårSverige under en övergångspericxi på tte år behålla de nuvarande imporfresttUctionema i fråga om djur som vaccinerar mot mul- och klövsjuka. fårockså behålla nationella regler om ormar och reptiler tUls EU har regleratområdet. Vi har även fått möjlighet att under vissa vilUcor tUlämpa sttängareregler för att skydda landet mot rabies. insekvenser av ett svensktmedlemskap EES-avtelet omfattar inte EG:sbestenunelser om gränskonttoll, om finansielladispositioner och om förhållandet tUl fredje land. Jämfört med EES-avteletinnebär ett medlemskap således att blfr bundet även av de nu berördabestänunelsema. Den mest avgörande förändringen sammanhänger med slopandet avgränskonfroUen i handeln mellan och övriga EU-länder. harhittUls tUlämpat mycket resttiktiva bestämmelser vid import av levande djur medbl.a. gränskonfroller i form av vetermärbesUctning vid gränsen och användningav karanten. Om blfrmedlem i EU får det tiU följd att gränskonttollerna slopas. All konfroll vidhandel med djur konuner i stellet att ske i exportbesättningen. De kontrollersom som importland får göra är endast stickprovskonfroller iraottegarbesättningen eller, vid grandad misstenke om felaktigheter, underttansporten. Det firmsadedning att ante att ett medlemskap i kommer att innebära en friare handelmed levande djur och produkter från djur kan namrligtvis öka riskerna förart få m djursjukdomar i . Desjukdomar som önskar skydda sig mot före-kommer inte eller ärmycket ovadiga i landet. Kännedom om dessa sjukdomar bland såväl djurägare somveterinärer är därför begränsad. Informations- och utbildmngsmsatser för art öka kun-skapen om de sjukdomar som utgör ert hotblfr därför viktiga skyddsåtgärder och har redan påbörjats. Därigenomförbätttas möjligheten tUl tidig uppteckt av ett sjukdomsutbrott. Vidtesadekvate åtgärder kan verkningama av sjukdomsutbrott reduceras kraftigt. Som har redovisats uppsteUs inom EUvissa generella krav för handeln med djur hindrar emellertid inte att den enskilde unportören eller djurägaren högre krav än sora följer av dessa av gränskonfrollen och den därraed följande 322 övergången till den ordning förveterinärkonttoll som tillämpas inora EU betyder också att det i väsendigt störteutsttäckning än kommer Prop. att vara den enskUdebesättnings-ägarens ansvar att försäkra sig om att importerade djur verkligen ärfriska. Som en konsekvens av dette kommer det att vara av storbetydelse för den enskUde djurägaren att han kan få tiUräcklig information om deveterinära krav som bör ställas vid inköp av djur Det är en viktiguppgift för lantijrakets orgamsationer att utarbete rekommendationer försådan friviUig importkonfroll. EGcx:h har samma raål också när det gäller regleringen av husdjursaveln.Bestänunelsema om avel syftar tUl att fräraja uppfödning av friska,högkvalifativa och produktiva djur. EG:s reg-lering har eraellertid hittiUs varit långt mer detdjrik än den svenska.Föreskriftsändringar med ökad detdjeringsgrad har därför krävts för denEU-anpassning på området som redan har skett som en följd av EES-avtdet. EG.s bestämmeber om foder EG har ett omfattende regelverkför foder som bygger på principen att foder mte skall vara skadligt för djur,mändskor eller miljön. För gcxlkännande av fodertiUsatser och vissa produkterkrävs för-utom oskadlighet att dessa antingen har en positiv påverkan på fodreteller främjar djurens prcxluktion.Inblandning av antibiotika i tiUväxtstimule-rande syfte är tillåten inomEG. Vidare får foder framstälh av kadaver och sjukligt förändrade delar avslaktade djur användas. Salmonella i foder är i huvudsak inte reglerat inom EG.En del gränsvärden för främmande ämnen och fodertillsatser är lägre i Sverigeän i EG. Förhandlingsresultatet- konsekvensema av ett medlemskap Närdet gäller antibiotika och kemoterapeutUca har fått möjlighet attbehålla sina regler under en fyraårig övergångspericxi. För övriga tillsatseroch restsubstanser uppnåddes en tteårig övergångspericxi. I samtiiga fall gäller att de svenska kraven skallses över på gmndval av vetenskapligdokumentetion som skall tillhandahåUa. Förbudet motanvändning av produkter av kadaver får behållas på tteår. EES-avtelet omfattar fullt ut EG:s bestämmelserpå foderområdet. Ett evenmeUtmedlemskap kommer därför inte att leda tUl några andra konsekvenser, föratom deövergångsperioder som överenskommits, än de som redan är en följd avEES-avtelet. I fråga om djurskydd har Sverigeen högre raålsätöiing än EU både när detgäller att förebygga sjukdomar och att skapa den bäste möjliga miljön fördjuren. Den svenska lagstiftmngen omfatter alla djurslag i fångenskap. EG:s bestemmelser om djurskydd ärminimidirektiv och kan 323 behålla sina mer omfattande ochsfrängare krav på dette område. EG:s dfrektiv om skydd av djurunder ttansport är, tUl skUtoad mot övriga djurskyddsdfrektiv, etttoteUiarmodserat dfrektiv. Edigt avtdet får tillämpa nationella regler för fransport av kalvar och dräktiganödcreator inom . Frågor om växtskydd och växtodling Regeringens bedömning: Vid ett EU-raedlemskap måste gränskonfrollenvid handel med andra medlemssteter upphöra. När det gäller skyddet motväxtskadegörare kommer konfroller i huvudsak att ske på produktionsplatser Ensådan föräncfring förväntes emellertid intepåverka växtskydds-sitoationen i . Huvuddelen av om utsädeomfattes av EES-avtdet. Ett medlemskap innebär därför inte några förändringarav betydelse i förhållande till vad som redan gäller Växtskyddsområdet eller detfytosadtera området omfattar två delar, nämligenväxtskyddsbestemmelsema och bestämmelsema om växtodling. TiU de senarehör dels bestämmelser ora utsäde, dels bestenunelser om användning av gentekmskt modifierat växt-material. Regelverket inom växtskyddsområdethar som gemensam nämnare att säkerstdla en produktion fri från dlvarligaväxtskade-görare. Spridning av sådana skadegörarelUcsom användning av utsäde av dålig kvalitet kan orsaka jordbraketstora förluster Växt-skyddslagstiftningen utgör grunden för de åtgärder som kantill-gripas för att bekämpa viras, bakterier, svampar och skadedjur somangriper växter Lagstiftningen ora utsäde syftar till att tillförsäkra odlamautsäde av god kvditet. Med god kvalitet menas bl.a. att utsädet skall varafritt från växtskadegörare. EES-avteletomfattor EG:s bestenunelser ora växtodlmg, dvs. edigt den beskrivnaindelningen områdena utsäde och gentekmskt modifieratväxtmaterial. Frågan om en anpassning av de svenska växtskyddsbestemmelsematill EG:s motsvarande bestemmelser diskuterades länge i förhandlingama omEES-avtelet. I det skedet hade EG ännu intebeslutet om de nya regler som behövdes med tenke på att den gränsfriaime marknaden innebär ett avskaffande av den fysiska gränskonttollen vid EG:sinre gränser. Avtelet kom därför mte att omfatte dessa bestenunelser IEES-avtelet finns emellertid en gemensara förklaring i ämnet som innebär attEG-komraissionen konuner att konsulteraEFTA-stetema i saraband med att man framlägger lagstift-dngsförslaginför mimsterrådet. Det föratsätts också i avtelet att EFTA-stetema kommer att kunna anslute sig till åtminstonehuvuddelen av lagstiftaingen på växtskyddsområdet. Växtskydd Prop.1994/95:19 Generellt sett innebär ettövertagande av inte några avgörandeförändringar för växtskyddssitoationen i . Utvecklingen inom EUgår i samma riktmng som den önskvärda och planerade utvecklingen i ,dvs. utgångsmaterialet för vidare produktion såsomutsädespotetis, stickluigar och småplantor konuner att omfattas av nyaregelverk och certifleringssystem som kommer att hjälpa producentema att fåfiram friska prcxlukter Resultatet av medlemskapsförharuilin garna Under förhandlingama har det förtsfiram krav på att skall erkännas som skyddad zon för sex olikaskadegörare som är allmänt förekonunande mom EU men som fröts goda fömt-sättdngarför eteblering i antingen mte förekommer i landet eUer är föremål fören ufrotningskampanj. Dessa är Rizomada (viras), Bronsfläcksjuka (viras), Bemisia (Mjöllus), AmerUcanskrainerarfluga, Koloradoskdbagge och Rofröte (svarap). EU har accepterat krav befräffandeBronsfläcksjuka, Beraisia ochRizomada. Befräffande Koloradoskalbagge har och samt Kahnar ochGotiands län erkänts som skyddad zon. För Rottöte har EU krävt viss kompletterande dokumentetion.Befräffande den AmerUcan-ska rainerarflugan har inte vidhållitsitt krav att få steds som skydcfad zon. EG har accepterat kraven på viss övergångstid föratt uiförliva dessa bekärapningsdfrekiiv i svensk rätt. I fråga om desvenska kraven att få odla kräftresistentesorter på mark smitted med potetiskräfta och att få dtemera mellan sorter somär resistente respektive raottegliga för potetiscystaematod har fått en tvåårig övergångsperiod iavvaktan på att duektiven ses över Desvenska kriteriema för mtegning på sortliste för lantbmks- och ttädgårdsväxteröverensstämmer med EG:s. För vissa sorter kan det dock behöva göras en förnyadprovdng för sortbeskrivning. har imedlemskapsförhandlmgama yrkat en övergångs-period under vilken fårtillämpa sin nationella sortiiste. Vad befräffar en sådan övergångsperiod för de gemensanuna sort-listomahar EG cx;h enats om att tillämpa en modell i edighet med EES-avteletvilket innebär att från tUlämpar EG:sbestämmelser för integnmg av ny sort på den svenska sortiisten. tUlåtertUl endast certifiermg och uppförökdng av sorter av lantbraksväxter som finns upptegna i den svenskasortiistan. Tofalt harmodserade sortiistor konuner att finnas från år1996. För del iimebär dette att nuvarande begränsdng till sorter i densvenska sortiistan kommer att upphöra. har somen följd av EES-avtdet anpassat sig till EG:s bestenunelser på utsädesområdet utom vad som gäller för potetis. De svenska certifieringsbestemmelsema förpotetis överensstämmer i 325 huvudsak med EG: s och enanpassning tUl EG-bestämmelsema bör därför Prop. 1994/95:19 kunna ske utannågra egentiiga problem. 1991/92:170 omEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet aviserades förslag tUl vissa äncfringari växtskyddslagen (1972:318) för att anpassaden till EG:s dfrektiv om avsUctiig utsättning av genetiskt mcxiifieradeorganismer i mUjön. Någon sluUig stälhiing kunde då inte tas tUl vilka lagändringar som behövde göraseftersom frågan fortfarande behandlades av en parlamentarisk beredning,Genteknikberedningen (Ju 1990:03). Genom den numera beslutode lagen (1994:900)om genetiskt mcxiifierade orgamsmer har detaktuella dfrektivet införlivats med svensk rätt (prop. 1993/94:198, bet.1993/94:JoU29, rskr. 1993/94:391). begärde i förhandluigamaatt få behålla den ettåriga karens-tiden vid omstellning till ekologisk odlingsora tUlärapas av KRAV och som också tillämpats i nationella föreskrifter omonUäggdngs-stöd för ekologisk odling. EU:s förorchiing föreskriver två årsomläggningstid. EG har motsatt sig ettsvenskt undanteg. Dock finns det inom ramen för förordningen enmöjlighet för det enskilda konfroUorganet att efter godkännande från denbehöriga myndig-heten beslute om en förkortning eller förlängning avkarenstiden beroende på tidigare markanvändning. Resultatet avmedlemskapsförhandlingama och konsekvenser av ett Redan EES-avtelet innebär attSverige har införlivat EG:s bestäm-melser om ekologisk odling i svensklagstiftning. Ett mecUemskap i EU kommer därför inte att innebära andrakonsekvenser än dem som följer av dette 23 Tullunionen och den gemensamma handelspolitiken Regeringens bedömning:Ifrlludonen och den gemensamma handelspolitiken tillhör gemenskapens grunderoch är föratsättningama för en fungerande inre marknad. Endast genomett medlemskap kan delte fullt ut i detfa samarbete, som mte omfettosav EES-avtelet. Genora att ansluto sig tiU EG:s mllumon (x:h dengemensamma handelspolitiken får tillfräde tUl den gemensammaEG-marknaden utan gränsformaliteter och ursprangsregler. Detto ligger i intresse tx;h iimebär storavinster för de svenska företogen i form av minskade kostnader och ökadkonkurrenskraft. Det ligger också fördelar i det fdcdm att svenskaföretog får samma iraport- och exportvUUcorgentemot fredje land som våra viktigaste handelspartoer och konkurrenter EG:sgenomsmttiiga tollmvå för indusfrivaror ligger något högre än den svenska. EG:s tallar sänks dock med igenomsmtt som resultot av Uraguayranda. En anpassning kommerlikväl att för vissa importvaror innebära fördyringar. Detsamma konuner attgälla sådana importvaror som i EG är föremål för antidumpningsmUar ellerkvoteringar. Dessa nackdelar uppvägs dockmer än väl av de avsevärda fördelar som uppnås på andra områden. Detbör uppmärksammas att den helt övervägande delen av import blfrmllfiri. Sverigesnuvarande handelspolitik uppvisar stora likheter med EG:s. SkUlnader finns ienskildheter, såsom på tekoorarådet och när det gäller vissa avtol raed fredjeland. I förhandlingama har lösningar nåtts, som underlättar en svenskanpassning i dessa fdl. har goda möjligheter att isamverkan med andra frihandelsinriktode EU-länder verka för fortsattliberalisermg och avreglering mora raraen för samarbetet. Detto kommer attkräva aktivt svenskt deltogande i de mångaarbetsgrapper och kommittéer i vilka EG:s gemensamma handelspolitikläggs fast. Remissinstansema: Ett tjugotel remissinstenser behandlar isina svar frågor på det handelspolitiska området. Det stora flertelet stellersig positiva till ett ftiUt svenskt deltegande i EG:s handelsregun bl.a. isyfte att uppnå lUcabehandling för svensk mdustti på den gemensamma marknaden.Dette framhålls särskUt av och . Bland annat påpekar att de vmster avvecklingen av gränskonttoller, ursprangsregler etc.mbruigar, mångfaldigt uppväger den fördyring sora övertegandet av dengeraensamma mllteriffen delvis mnebär. Samma uppfatöiing förettäds avIndustriförbundet och . Till skUlnad frånEES-avfalet ger ett EU-medlemskap möjligheten att påverka den firamticfa handelspolitiska ut- Prop. 1994/95:19 vecklingen inom EU. Fleraremissinstanser ser det också som mycket angeläget att såsomEU-medlem verkar för sterkt global frUiandel. Hörnstenarna i EG:s handelsregirai förhåUande tUl ttedje länder är tollumonen och den gemensammahandelspolitiken. Dessa är centrda inslag i EG-samarbetet. Edigt artikel 9i skall gemenskapen baseras på en taUumon som omfettar dia varorArtikel 113.1 i förklarar att den gemensamma handelspolitiikenskdl grundas på enhetiiga principer, särskUtnär det gäUer att fastställa tolltartffer, ingå ttUl- och handelsavtel,uppnå enhetiighet i fråga om liberalisermgsåtgärder och exportpolitUc samt, slutiigen, när det gäller att vidfahandelspolitiska skyddsåtgärder EG är aUtsåedigt en mUumon med en gemensam handelspolitik. En gemensamhandelspolitik är en förutsättning för en fungerande inre marknad. Samtidigtmed att EG:s uue marknad frädde i kraft uppnåddes en gemensam handelspolitUc påhuvuddelen av de områden som nämns i artikel 113. Tdlumonen och den gemensanunahandelspolitiken innebär bl.a. att beslut i frågor som rör dessa områden i de aUra flesfa fall fattas av gemenskapen.Besluten fatfas i regel med kvalificerad majoritet och blfr bindande förmedlemsstetema. Ländema har inte kompetens att ingå egna avtel eller vidtehandelspolitiska åtgärder på egen hand påde områden där de har överlämnat behörigheten tiU gemenskapen. EG harmed åren ingått ett omfattande nät av avtd med andra länder och fattet en stormängd intema beslut om handelspolitiken. Gemenskapen som sådan har blivit enav de viktigaste aktörerna i den globda handelspolitiken. EG:s gemensammahandelspolitik omfattes mte av EES-avtolet. Först som EU-medlem går ini EG:s tullumon och den gemensamma tall- och handelspolitUcen. Det innebär attSverige övertor såväl sakinnehåU sora raedel och instraraent. innebärmte att verksamheten på de tall- och handelsrelaterade områdena förmedlemsländemas del upphör Behovet av underlag och analyser som bakgrand tiUsvenska positioner konuner att kvarste och snarastatt intensifieras. SkUlnaden blfr att arbetet bedrivs inom EU:s ram därde svenska inttessena måste redovisas och försvaras. I artUcel 110 i har EG anslutit sigtUl den internationella frihandelns principer I bedriver EG liksomSverige sin handelspolitUc mom de ramar ochmed de mål sora finns festiagda i dette avtel. Resultetet avUraguay-randan för del kommer att föreläggas i en särskildproposition . Det ökadehandelsberoendet och behovet av att kunna agera under lUcartadekonkurtensförhållanden i förening raed återkommande internationella förhandlmgsrandorom liberalisering av världshandeln har lett till att i-ländemas handelspolitik gradvis blivitmer lUcartad. 1994/95:19 övertaEG:s handelspolitik mot omvärlden blfr därför för i många avseendenen fråga om att anpassa sig till en regun vars sakinnehåll tUl störsto delenredan stämmer väl överens med existerande svenska regler Som EU-medlem kommer att driva smttaditionella frihandelslinje i förste hand i medlemskretsen. Enanslutning av Fidand, och skulle avsevärt stärka defrihandelsvädiga krafterna mom EU. Även små medlemsländer har möjlighet attutöva inflytande genom att skapa dlianser med lUcasinnade medlemsländer Dettekommer att kräva ett aktivt svenskt deltegande i de många arbetsgrapper och kommittéer i vilka EG:s handelspolitik läggs fastpå basis av förslag från . Den handelspolitiskadagordningen avses dessutom att utökas genomtUlkorasten av världshandelsorgamsationen (WTO) . Genora aktivtdeltogande i arbetet - och på grundval av korapetento analyser - kommerSveriges handelspolitiska inttessen att kunna drivas med störte genomslagskraftvid ett medlemskap. Övertagande av EG:s handelspolitik kommer att fåkonsekvenser för handel med övriga EU-länder och med länderutanför ett utvidgat EU. totelauttUceshandel uppgick till . Härav avsågnärmare () EU och ca 115 mUjarder kr ()EFTA-ländema, varav 100 mUjarder kr () avsåg kandidatiändema Fidand,och . Med dessa länder har frihandel för allaindusfrivaror Betydande möjligheter till besparingar uppnås för svenska företeggenom att , när vi övertar den gemensamma handelsregimen mot ttedje länder, får fri tillgång tUl EG:s mre marknadutan ursprungsregler och gränskonfroller Edigt mtemationeUa beräkningar,i samband med genomförandet av den mremarknaden, motsvarar de kostnader som gränskonfroller medför i genomsmttca av försäljmngen över gränserna. får vidare genom medleraskapetfiill frUiandel raed andra EU-länder på jordbruks- och fiskeområdet.