prop · GH03232 · 1994-01-01 00:00:00 — 1993/94:232Regeringens proposition 1993/94:232 Ändringar i aktiekontolagen Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en utvidgning av möjligheterna att registrera finansiella instrument enligt aktiekontolagen (1989:827). Ändringarna föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut......3 2 Förslag till lag om ändring i aktiekontolagen (1989:827)3 3 Ärendet och dess beredning ......5 4 Bakgrund.........................5 5 Finansiella instrument som får registreras7 6 Utländska företag som kontoförande institut9 7 Ikraftträdande m.m..............10 8 Författningskommentar...........10 Förslag till lag om ändring i aktiekontolagen10 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkande i aktuella delar.....................13 Bilaga 2 Utredningens lagförslag...14 Bilaga 3 Sammanställning av remissyttrandena över aktuella frågor 16 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag43 Bilaga 5 Lagrådets yttrande........45 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1994-03-2446 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i aktiekontolagen (1989:827). 2 Förslag till lag om ändring i aktiekontolagen (1989:827) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 och 9 kap. 1 aktiekontolagen (1989:827) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I avstämningsregister skall registreras aktier i avstämningsbolag. Bestämmelserna i denna lag om aktier tillämpas också på följande rättigheter i avstämningsbolag, nämligen 1. företrädesrätt att delta i emission som avses i 4 kap. aktiebolagslagen (1975:1385), 4 kap. försäkringsrörelselagen (1982:713) och 4 kap. bankaktiebolagslagen (1987:618), 2. rätt på grund av teckning av aktier vid nyemission enligt 4 kap. aktiebolagslagen, 4 kap. försäkringsrörelselagen och 4 kap. bankaktie- bolagslagen, samt 3. rätt på grund av nyteckning av aktier enligt 5 kap. aktiebolagslagen och 5 kap. bankaktiebolagslagen. I 9 kap. finns I 9 kap. finns bestämmelser om bestämmelser om registrering i registrering i avstämningsregister avstämningsregister av ensidiga av ensidiga skuldförbindelser skuldförbindelser avsedda för allmän avsedda för allmän omsättning och vissaomsättning och andra andra rättigheter. finansiella instru- ment. På begäran av den somPå begäran av svensk vill utfärda eller fysisk eller har utfärdat juridisk person som ensidiga skuldför- vill utfärda eller bindelser avsedda har utfärdat för allmän om- ensidiga skuldför 1Senaste lydelse 1990:970. sättning skall värde-bindelser avsedda papperscentralen för allmän omsättning besluta att skuld- skall värdepappers- förbindelserna skallcentralen besluta registreras i ett att skuldför- avstämningsregister bindelserna skall enligt bestämmel- registreras i ett serna i detta avstämningsregister kapitel. enligt bestäm- melserna i detta kapitel. Bestämmelserna i detta kapitel om skuldförbindelser skall i tillämpliga delar även gälla 1. företrädesrätt att 1. företrädesrätt delta i emission att delta i som avses i 5 kap. emission som avses aktiebolagslagen i 5 kap. aktie- (1975:1385) och 5 bolagslagen kap. (1975:1385) och 5 bankaktiebolagslagenkap. (1987:618), bankaktiebolagslagen 2. (1987:618), samt konverteringsrätt 2. och optionsrätt tillkonverteringsrätt nyteckning som och optionsrätt till avses i 5 kap. nyteckning som aktiebolagslagen avses i 5 kap. och 5 kap. bank- aktiebolagslagen aktiebolagslagen, och 5 kap. bank- 3. aktieägarens rättaktiebolagslagen. gentemot den som för hans räkning förvarar aktiebrev i ett utländskt bolag, samt 4. rätt gentemot ett aktiebolag att av detta bolag förvärva aktie i ett annat aktiebolag (inköpsrätt). Värdepapperscentralen får besluta att även andra finansiella instrument än sådana som avses i första eller andra stycket eller 1 kap. 2 första eller andra stycket skall registreras i ett avstämningsregister. Bestämmelserna i detta kapitel om skuldförbindelser skall i tillämpliga delar gälla även i fråga om sådana finansiella instrument. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning förordnades med stöd av regeringens bemyndigande justitierådet som särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av clearing samt betalning och leverans på värdepappersmarknaden. Experter från värdepappersmarknaden har biträtt utredningen som antagit namnet (Fi 91:10). I utredningens uppdrag (dir. 1991:111) ingick bl.a. att göra en översyn av gällande regler för clearing och avveckling. Översynen omfattade vidare aktie- kontolagens regler för kontoföring av aktier och andra fondpapper. överlämnade betänkandet Konto, clearing och avveckling (SOU 1993:114). Betänkandet har sänts ut på remiss. I denna lagrådsremiss behandlas frågan om vilka finansiella instrument som skall kunna registreras enligt aktiekontolagen och frågan om möjligheterna för utländska företag att bli kontoförande institut. En sammanfattning av utredningens betänkande i de delar som behandlas finns i bilaga 1, utredningens lagförslag i dessa delar i bilaga 2 och en sammanställning av remissyttrandena över dessa frågor i bilaga 3. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat lagförslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. beslöt i lag att ett kontobaserat system för registrering av fondpapper, huvudsakligen aktier, skulle införas (prop. 1988/89:152, bet. 1989/90:LU5, rskr. 1989/90:22). Bestämmelserna om det kontobaserade systemet finns i aktiekontolagen (1989:827), lagen (1989:828) om införande av aktie- kontolagen och lagen (1989:829) om . Lagstiftningen innebar att ordningen med aktiebrev avskaffades i alla s.k. avstämningsbolag, dvs. aktiebolag för vilka () enligt 3 kap. 8 aktiebolagslagen (1975:1385) samt enligt motsvarande bestämmelser i bankaktiebolagslagen (1987:618) och försäkringsrörelselagen (1982:713) för bankaktiebolag resp. försäkringsbolag skall föra aktiebok och fullgöra andra, i lagarna närmare angivna uppgifter. De rättsverkningar som dittills varit förbundna med innehav av aktiebrev knöts i stället till registrering på konto hos VPC. Aktiekontolagens bestämmelser om aktier skall enligt 1 kap. 2 andra stycket aktiekontolagen tillämpas också på vissa rättigheter i avstämningsbolag, nämligen företrädesrätt att deltaga i ny- eller fondemission, rätt på grund av teckning av aktier vid nyemission (s.k. teckningsbevis) och rätt på grund av aktieteckning som har skett enligt villkoren vid emission av skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. I paragrafen hänvisas beträffande andra instrument, såsom ensidiga skuldförbindelser avsedda för allmän omsättning, till bestämmelserna i 9 kap. Registrering enligt aktiekontolagen ersätter som nämnts den handling som var bärare av rättigheterna. För rättigheter som har registrerats enligt aktiekontolagen får enligt 1 kap. 3 inte utfärdas något dokument. Denna regel gäller även instrument som registreras med stöd av 9 kap. I 9 kap. regleras vilka andra instrument, utöver aktier och vissa andra rättigheter i avstämningsbolag, som kan registreras i ett avstämningsregister. Reglerna i 1 kap. är tvingande för avstämningsbolag medan de instrument som anges i 9 kap. 1 skall registreras på begäran av en emittent. Bestämmelserna i 9 kap. tar i första hand sikte på ensidiga skuldförbindelser avsedda för allmän omsättning, exempelvis obligationer, förlagslån och liknande instrument. Vad som sägs om skuldförbindelser skall i tillämpliga delar även gälla dels företrädesrätt att delta i emission, konverteringsrätt och optionsrätt till nyteckning enligt 5 kap. aktiebolagslagen och 5 kap. bankaktiebolagslagen, dels aktieägares rätt gentemot den som för hans räkning förvarar aktiebrev i ett utländskt bolag (s.k. depåbevis) och rätt gentemot ett aktiebolag att av detta bolag förvärva aktie i ett annat aktiebolag (inköpsrätt). Enligt förarbetena förutsätts att skuldförbindelser som skall registreras har ett sådant innehåll att VPC har tekniska förutsättningar att hantera dem i det kontobaserade systemet (se prop. 1988/89:152 s. 124). Redan emitterade, dokumentbaserade skuldförbindelser kan på begäran av en emittent föras över till kontobaserad hantering (se 7 och 8 promulgationslagen). I huvudsak gäller samma bestämmelser för hantering av skuldförbindelser som för aktier i avstämningsregister. Tillstånd att vara kontoförande institut regleras i 3 kap. aktiekontolagen. har getts befogenhet att meddela sådant tillstånd. Ett tredje stycke i 3 kap. 1 tillkom varvid kontoförande institut erhöll s.k. delegationsrätt, dvs. rätt att sätta annan i sitt ställe. Genom en lagändring som trädde i kraft blev och kontoförande institut inom sina verksamhetsområden (prop. 1992/93:206, bet. 1992/93:NU31, rskr. 1992/93:383, SFS 1993:543). Aktiekontolagen innehåller inte några bestämmelser om de kontoförande institutens resurser och organisation. I propositionen om kontobaserat aktiesystem anfördes följande beträffande de krav som borde ställas på ett kontoförande institut (prop. 1988/89:152 s. 102). " Höga krav på ekonomiska, tekniska och juridiska resurser bör ställas på den som skall få tillstånd att vara kontoförande institut. Ett sådant institut kan ådra sig betydande skadeståndsansvar (se 7 kap.). Vidare måste institutet ha en teknisk utrustning som kan samordnas med värdepapperscentralens datorsystem. Verksamheten hos ett kontoförande institut kräver också tillgång till juridisk och teknisk sakkunskap för bedömningen av frågor som den nya lagstiftningen aktualiserar. Med hänsyn till det anförda torde i huvudsak endast fondkommissionsbolag och banker komma i fråga som kontoförande institut." Det anges i detta sammanhang också att ett tillstånd att vara kontoförande institut kan begränsas till att avse dels aktier eller penningutfästelser som utfärdats av en viss emittent eller vissa emittenter, dels egna placeringar. 5 Finansiella instrument som får registreras Regeringens förslag: Registrering enligt aktiekontolagen får ske av alla finansiella instrument som är juridiskt och tekniskt förenliga med registreringssystemet och aktiekontolagen. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. anser att utgångspunkten att ett instrument är tekniskt förenligt med registreringssystemet är mindre lämplig. Kammarrätten i anser att det kan finnas anledning att överväga en ordning där det är som beslutar om ett nytt instrument skall kunna registreras i kontosystemet. Skälen för regeringens förslag: Som framgått av avsnitt 4 anger aktiekontolagen uttryckligen vilka finansiella instrument VPC får registrera med sådana rättsverkningar som följer av lagen. Att varje lands kontosystem kan registrera de finansiella instrument som är föremål för handel på landets värdepappersmarknad utgör enligt internationella rekommendationer en viktig förutsättning för en säker och effektiv clearing och avveckling (se bl.a. Trettio-gruppens rapport, Clearance and Settlement in World''''s Securities Markets, den s.k. Kesslerrapporten, Study on Improvements of Transactions in Economic Community och rapporten från den Internationella börsfederationen, Settlement). Enligt regeringens mening talar de internationella rekommendationerna, liksom utvecklingen på den svenska värdepappersmarknaden, för att möjligheterna att registrera finansiella instrument enligt aktiekontolagen bör vidgas. Det senaste årtiondet har de finansiella marknaderna kännetecknats av en strid ström av nya finansiella instrument. Även nya handelsvägar och ny handelsteknik utmärker de senaste årens utveckling. Denna utveckling har medfört ett ökat behov av att kunna registrera instrument i ett kontobaserat system. En utvidgning av möjligheterna härtill har av marknaden ansetts som angelägen. Med hänsyn till den snabba utvecklingen synes det något vanskligt att även fort- sättningsvis knyta rätten till registrering enligt aktiekontolagen till en uppräkning i lagen. I stället bör ett mer flexibelt regelsystem tillskapas som medger att nya instrument kan registreras utan föregående lagändring. En sådan lösning ligger även väl i linje med vad som uttalats i förarbetena till det kontobaserade systemet, nämligen att systemet skulle kunna utvidgas och även skulle vara flexibelt och exempelvis inte hindra en internationalisering av verksamheten (se prop. 1987/88:108 s. 23 och prop. 1988/89:152 s. 77).Begreppet finansiella instrument omfattar enligt 1 kap. 1 lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument alla rättigheter och förpliktelser som är avsedda för handel. Aktiekontolagens regelsystem är uppbyggt för registrering av sådana instrument som i fysisk form utgör innehavarpapper, såsom aktier och löpande skuldebrev. För att systemet skall bli mer flexibelt än det nuvarande utan att systematiken i lagstiftningen rubbas bör enligt regeringens mening en möjlighet införas att registrera samtliga instrument med nämnda egenskaper. Registrering bör även kunna ske av sådana instrument som inte är löpande i sin grundform men som utan olägenhet kan inordnas i ett system avsett för löpande instrument. Därutöver bör instrumenten vara konstruerade på ett sådant sätt att de är tekniskt förenliga med det nuvarande registreringssystemet. Den av väckta frågan, om kraven inte i stället borde ställas på registreringsystemet, bör behandlas vid den fortsatta beredningen av betänkande. Handeln med ett instrument kan ske på ett lands värdepappersmarknad medan övriga funktioner såsom kontoföring, clearing och avveckling äger rum i ett annat land. Något hinder för att VPC sköter t.ex. kontoföring åt en utländsk marknadsplats bör inte finnas. Om utländska instrument uppfyller de ovan nämnda kraven bör de därför kunna registreras enligt aktiekontolagen. Den nya gränsdragningen för vilka instrument som kan registreras med rättsverkningar enligt aktiekontolagen är inte helt oproblematisk. Kännetecknande för de finansiella marknaderna är just den ständiga strömmen av nya instrument. Regeringen har därför övervägt att enligt danskt mönster - och som Kammarrätten i föreslagit - kräva godkännande av för registrering av nya instrument men stannat för att inte ställa upp något sådant krav. Det kan noteras att delar utredningens uppfattning att någon sådan förhandsgranskning inte är nödvändig. Det är dock naturligtvis lämpligt att VPC inom ramen för inspektionens löpande tillsyn samråder med denna i de registreringsfrågor som här avses. Det anges att depåbevis och inköpsrätter kan registreras enligt aktiekontolagen. Med den föreslagna utvidgningen av möjligheten att registrera instrument saknas anledning att belasta lagtexten med dessa instrument. Någon skyldighet för VPC att registrera andra instrument än de i aktiekontolagen särskilt angivna, t.ex. utländska instrument, bör inte föreskrivas. Konsekvenserna av en sådan ordning skulle inte kunna överblickas. Enligt utredningens förslag skall även sådana utländska finansiella instrument som har dokumentform i utgivningslandet kunna registreras enligt aktiekontolagen. Denna fråga får, liksom övriga frågor i betänkande som är föremål för remissbehandling, tas upp . 6 Utländska företag som kontoförande institut Regeringens bedömning: Något förslag om utländska företag som kontoförande institut läggs inte fram . Utredningens förslag: Utredningen har föreslagit att utländska företag skall få en uttrycklig möjlighet att bli kontoförande institut. Remissinstanserna: Övervägande antalet remissinstanser tillstyrker utredningens förslag eller lämnar det utan erinran. Flera remissinstanser, bl.a. , och , anser emellertid att frågan om utländska företags möjlighet att bli kontoförande institut kräver ytterligare överväganden och därför bör behandlas med utredningens övriga förslag. Datainspektionen och Kammarrätten i anmärker att en överföring av personuppgifter till utlandet måste uppfylla kraven i 11 datalagen (1973:289). De föreslår i anledning därav att det i aktiekontolagen tas in en särregel om att nödvändigt uppgiftslämnande enligt aktiekontolagen till utlandet får ske även när man kan anta att uppgifterna kommer att ADB-behandlas där. tillstyrker förslaget med reservationen att tillstånd för sådan verksamhet skall ges endast om det utländska kontoförande institutet medger verket insyn i konton som tillhör i bosatta personer samt att kontrolluppgift avges för sådana kontoinnehavare. Skälen för regeringens bedömning: har föreslagit att aktiekontolagen kompletteras på sådant sätt att det uttryckligen framgår att en generell möjlighet för utländska företag att bli kontoförande institut föreligger. Syftet med förslaget är att underlätta gränsöverskridande handel med finansiella instrument och förbättra effektiviteten och säkerheten vid sådan handel. Utredningens förslag bygger bl.a. på internationella rekommendationer om samarbete mellan olika länders kontosystem. I en rapport om nordiskt börssamarbete (Rapport vedr_rande b_rssamarbejde i , , Nordiske Seminar- og Arbejdsrapporter 1991:537) förordas att de nordiska ländernas lagstiftning skall medge att värdepapperscentralerna i de nordiska länderna kan vara kontoförande institut hos varandra och att en värdepapperscentral i egenskap av förvaltare skall kunna registrera behållningen av finansiella instrument i de andra ländernas värdepapperscentraler. Det är från principiella utgångspunkter viktigt att utländska företag bereds den av utredningen föreslagna möjligheten att bli kontoförande institut. Enligt , och kräver emellertid frågan ytterligare överväganden. har påpekat att det föreligger en rad tekniska, juridiska och praktiska svårigheter som bör få sin lösning i ett sammanhang innan utländska företag kan ges denna möjlighet. Regeringen kan i stort dela inspektionens uppfattning. Ett viktigt skäl att gå försiktigt fram är den central roll som systemen för kontoföring, clearing och avveckling har på värdepappersmarknaden. har bl.a. pekat på behovet av att reglerna i aktiekontolagen om skadestånd och reglerna i olika lagar om förvaltarregistrering och förvaltare prövas i samband med att regler införs för utländska företag. Regeringen delar uppfattning och anser för egen del att den nuvarande rättsliga regleringen av förvaltare och förvaltarregistrering är onödigt komplicerad. Remissbehandlingen pågår fortfarande av utredningens förslag i dessa frågor. Någon ändring av de gällande reglerna bör därför inte göras innan remissynpunkterna inhämtats. Sammanfattningsvis är regeringen således inte beredd att redan nu föreslå en ändring i aktiekontolagen som rör möjligheterna för utländska företag att bli kontoförande institut. Det bör framhållas att regeringen anser att frågan är angelägen. Flera av de svårigheter som har berört är av den art att förberedelsearbete redan nu kan inledas för exempelvis kopplingar mellan den svenska värdepappersmarknaden och utländska företag. Förberedelser bör därför lämpligen vidtas för utarbetande av avtal och tekniska lösningar för sådana kopplingar samt för formerna för det nödvändiga samarbetet mellan och aktuella tillsynsmyndigheter i utlandet. Att det sistnämnda arbetet intensifieras hos är angeläget med hänsyn till den pågående internationaliseringen och det kommande införlivandet av EG-direktivet om investeringstjänster i den svenska lagstiftningen. Regeringen föreslår att ändringarna i aktiekontolagen träder i kraft . Ändringarna föranleder inte några statsfinansiella kostnader. Emittenter och andra aktörer på värdepappersmarknaden kommer genom ändringarna att få utökade möjligheter att utnyttja VPC:s befintliga system för registrering av finansiella instrument. Detta kommer med all sannolikhet medföra lägre kostnader för den svenska värdepappersmarknaden. Förslag till lag om ändring i aktiekontolagen Ändringen i sista stycket är redaktionell och sammanhänger med den ändring som föreslås i 9 kap. 1 . Den överensstämmer med utredningens förslag. Ändringarna har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 5). Till skillnad från utredningens förslag innehåller tredje stycket inget krav på att de finansiella instrumenten skall vara avsedda för allmän omsättning. I övrigt överensstämmer lagtexten med utredningens förslag. När det i första stycket sägs att VPC är skyldig att registrera ensidiga skuldförbindelser avsedda för allmän omsättning på begäran av emittenten framgår inte att det är bara svenska skuldebrev som åsyftas. I samband med att det nu enligt regeringens förslag öppnas möjlighet för registrering av utländska finansiella instrument bör i första stycket anges att detta tar sikte bara på sådana skuldförbindelser som avses att utfärdas eller har utfärdats av svensk fysisk eller juridisk person. Det är endast i fråga om sådana förbindelser som VPC bör ha skyldighet att svara för registrering. I fråga om aktier får detta anses följa av 1 kap. 2 första stycket, där det föreskrivs att aktier i avstämningsbolag skall registreras i avstämningsregister; att lagen här syftar endast på bolag som i den mening som avses i aktiebolagslagen utgör avstämningsbolag torde framgå med tillräcklig tydlighet. Med uttrycket svensk juridisk person bör här, liksom i andra jämförbara sammanhang, förstås ett företag som är bildat enligt svensk lag eller annars i enlighet med svensk rättsordning (jfr t.ex. prop. 1992/93:71 s. 35). Ändringen som har behandlats i avsnitt 5 innebär att punkterna 3 och 4 utgår. Enligt det nya tredje stycket får VPC besluta att även andra finansiella instrument än sådana som anges i första eller andra stycket eller i 1 kap. 2 första eller andra stycket får registreras i ett avstämningsregister. Tredje stycket skulle kunna kallas det frivilliga registreringsområdet i motsats till det obligatoriska området, nämligen det område som omfattas av sådana instrument vilka VPC enligt lagen är skyldig att registrera. Depåbevis och inköpsrätter ingår således i det frivilliga registreringsområdet enligt tredje stycket. Det nya tredje stycket innebär att det införs en generell möjlighet att registrera finansiella instrument enligt aktiekontolagen. För registrering bör dock som framhållits i avsnitt 5 krävas att instrumentet har eller utan olägenheter kan tilläggas sådana egenskaper som utmärker löpande skuldebrev och att det är så konstruerat att det är tekniskt förenligt med registreringssystemet. Bestämmelserna i kapitlet om skuldförbindelser gäller i tillämpliga delar även för andra finansiella instrument som inte följer reglerna för aktier. Av att bestämmelserna gäller endast i tillämpliga delar följer att vissa sådana uppgifter som skall antecknas i ett konto för skuldförbindelser kan tänkas vara inaktuella i fråga om andra finansiella instrument. I lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument definieras finansiella instrument och fondpapper. Med fondpapper avses enligt 1 kap. 1 aktie eller obligation samt sådana andra delägarrätter eller fordringsrätter som är utgivna för allmän omsättning, andel i värdepappersfond och aktieägares rätt gentemot den som för hans räkning förvarar aktiebrev i ett utländskt bolag (depåbevis). För att uppfylla kravet på att vara avsett för allmän omsättning skall enligt förarbetena instrumentet vara konstruerat på ett sådant sätt att det enkelt och smidigt kan överlåtas på värdepappersmarknaden (se prop. 1990/91:142 s. 87). Instrumentet bör för varje behörig innehavare medföra en självständig, av föregående innehavares förhållande oberoende rätt att göra handlingen gällande. Löpande skuldebrev anges som exempel på ett sådant instrument. Begreppet finansiella instrument är i nyssnämnda lag, 1 kap. 1 , definierat som fondpapper eller annan rättighet eller förpliktelse avsedd för handel på värdepappersmarknaden. De finansiella instrument som inte är fondpapper kännetecknas, enligt förarbetena, av att rättigheten eller förpliktelsen riktar sig mot annan än den som traditionellt är att anse som emittent av fondpapper på värdepappersmarknaden (prop. 1990/91:142 s. 86).