prop · GH03106 · 1994-01-01 00:00:00 — i anser att det är ytterst väsentligt att forskningen helt är inriktad på att få fram vettiga alternativa system för lösgående höns och ingenting annat. mot plågsamma djurförsök och anser att det vore olyckligt om det öppnades möjlighet att ha någon typ av modifierade burar. I propositionen om djurskyddslag, m.m. konstaterades att även om en utveckling av bursystemet hade skett som systemet tillämpats tillgodoser burarna inte ens några av de mest grundläggande behoven hos hönorna. Detta gäller t.ex. hönornas möjlighet att kunna röra sig, sprätta, flaxa, sandbada och putsa fjädrarna, sitta på pinne och att kunna lägga sina ägg i reden. De bursystem som har forskats på uppfyller endast få av de nämnda kriterierna. Enligt regeringens mening är det viktigt att de nya systemen ger hönsen en tillräcklig rörelsefrihet och att djurens beteendebehov i de nämnda avseendena tillgodoses för att systemen skall kunna anses uppfylla djurskyddslagens krav på att djuren skall hållas på ett sådant sätt att det ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Systemen skall naturligtvis också i övrigt uppfylla de krav som bör ställas från djurhälso- och arbetsmiljösynpunkt. Det bör inte heller accepteras att s.k. näbbtrimning kommer till användning. Oberoende av vilken innebörd som kan läggas i begreppet bur skall arbetet således inriktas på att utveckla system som uppfyller de ställda kraven vilket enligt regeringens bedömning innebär att utvecklingsarbetet skall inriktas på andra system än burhållningssystem. beslut att nuvarande burhållningssystem skall avvecklas och bör vara avvecklat bör således ligga fast. Som redovisats i avsnittet om gällande regler inom EG har EG särskilda bestämmelser om hur ägg får märkas med avseende på produktionssystem. har i sin rapport föreslagit att ett sådant system införs också i . Som skäl anförs att det föreligger en begreppsförvirring på marknaden när det gäller märkning av ägg. Vidare att konsumenternas reaktioner med en entydig märkning kunde bli tydligare och avläsas lättare. Flera remissinstanser understryker också vikten av att ett märkningssystem införs. Regeringen delar bedömning att ett frivilligt märkningssystem med utgångspunkt från produktionssättet bör ge konsumenten möjlighet att välja önskad vara och att förekomsten av vilseledande begrepp vid försäljning av alternativt producerade ägg till konsument då kan minska. beslutade bl.a. om ändringar i livsmedelslagen (1971: 511) i anledning av (prop. 1992/93:119, bet. 1992/93:JoU6, rskr. 1992/93:243). Ändringarna, som avses träda i kraft med , innebär bl.a. att nu gällande märkningsbestämmelser i 13 § livsmedelslagen ersätts av ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om märkning av livsmedel. Regeringen har för avsikt att när lagändringen trätt i kraft låta införa ett system liknande EG:s för frivillig märkning av ägg efter produktionssystem. föreslår vidare att djurskyddsförordningen ändras så att verket har möjlighet att i enskilda fall ge dispens för flyttning av burar till ett annat hus eller en annan anläggning under förutsättning att stall- och djurmiljön förbättras och att antalet hönsplatser i bur inte utökas. Enligt övergångsbestämmelserna till djurskyddsförordningen får vid ikraftträdandet befintliga anläggningar för burhöns användas intill utgången av utan hinder av 9 § djurskyddsförordningen. Befintliga burar i sådana anläggningar får bytas mot nya burar om de gamla burarna är olämpliga från djurskyddssynpunkt. Vidare anges att får, om det övergångsvis behövs, medge undantag från 9 § förordningen. Mot bakgrund av detta anser regeringen att det inte finns skäl att vidta några åtgärder i det avseendet. 3 Sammanfattningen i Statens jordbruksverks rapport (1993:14) Alternativa inhysningssystem för värphöns Uppdrag Regeringen har gett i uppdrag att fortlöpande följa utvecklingen inom äggproduktionen. Verket skall i samband med anslagsframställningen redovisa uppdraget. beslöt att en kontrollstation skulle genomföras med anledning av förbudet att hålla höns i bur som träder i kraft . Regeringen har mot bakgrund av detta uppdragit åt att i samband med anslagsframställningen 1994/95 redovisa en utvärdering av den forskning och de försök kring alternativ till burhållning av värphöns som bedrivits. skall också bedöma möjligheterna att komma till rätta med de eventuella problem som kommit fram. Svensk äggproduktion Äggproduktionen i svarar för av det totala produktionsvärdet av jordbruksprodukter. Det fanns 6 miljoner höns i landet. Av den totala äggproduktionen beräknas produceras av höns i bur. Svensk äggproduktion beräknas sysselsätta 2 200 personer på heltid och ungefär lika många på deltid. Ekonomiska beräkningar visar att produktionen i alternativa system innebär en ökad produktionskostnad på runt per kg ägg. Fördyringen beror framför allt på att arbetsinsatsen är högre och att störningar i produktionen förekommer oftare i system för frigående höns. Underlaget för beräkningarna när det gäller de nya systemen är osäkrare eftersom antalet genomförda produktionsomgångar är få. Hälsoaspekter Hälsoläget inom svensk fjäderfänäring är mycket gott. Produktionen baseras på i huvudsak utländskt djurmaterial. Genom karantänsförfarande och restriktioner har riskerna för att få in smittsamma sjukdomar minimerats. Importen sker i form av grand-parents-djur vilket innebär att antalet kan begränsas till ca 10 000 djur . Skulle avelsarbetet baseras på föräldrardjur ökar importbehovet till 100 000 djur. På grund av smittskyddsskäl får import av ägg för konsumtion endast ske från nordiska länder. Genom anordnande av kontroller m.m. är salmonellaläget i mycket gott. har endast haft ett par utbrott av Salmonella enteritidis. I samband med förhandlingarna om medlemskap i begär undantag för EG:s direktiv. begär att salmonellafrihet skall kunna ställas på foder, levande djur och livsmedel vid införsel till landet även i fortsättningen. 4 Livsmedelskontroll Det ankommer på varje producent att ansvara för kvaliteten på de ägg som produceras. fastställer vilka krav som skall gälla. Inom EG finns direktiv om en frivillig märkning av ägg som utgår ifrån produktionssystemet. Någon motsvarande bestämmelse för märkning finns inte i . har i rapporten framfört att EG:s system med frivillig märkning efter produktionssystem bör införas i . Djurskydd I djurskyddsförordningen fastställs att höns för äggproduktion inte får inhysas i burar. Anläggningar som var 1988 får användas till utgången av . utökades kraven på golvarean i burar till 600 cm2. Detta medför att standardburen rymmer 3 hönor. träder av fastställda föreskrifter i kraft om krav på hela mellanväggar och klonötare även i befintliga burar. Länsstyrelserna har i samarbete med Miljö- och hälsoskyddsnämnderna och på uppmaning genomfört en projekttillsyn i 440 anläggningar med burhöns. I av avdelningarna förekom överbeläggning. Hela mellanväggar fanns i av avdelningarna. I EG finns fastställt att höns i bur skall ha . kräver och i är kraven det samma som i dvs. införde som första land burförbud . I fanns ett förslag om burförbud. Detta drogs tillbaka i avvaktan på ett ställningstagande inom hela EG. föreslår att ordet bur bör definieras närmare eller omformuleras. Det bör också fastslås vilka krav som skall gälla för hönsens naturliga beteende. För att förbättra burhönsens miljö bör vissa dispenser kunna ges när det gäller flyttning av burar inom befintligt företag. Ny teknik Enligt djurskyddsförordningen skall nya tekniska system och ny teknisk utrustning för djurhållning godkännas från djurskydds- och djurhälsosynpunkt innan de får användas. har tagit fram ett program för utvärdering av ny teknik avseende system för frigående höns. Syftet med prövningen är att utröna om tekniken är djurskydds- och djurhälsomässig godtagbar. Ett godkännande innebär inte nödvändigtvis att den nya tekniken är bättre än befintlig teknik. Provning genomförs i två faser; en experimentell fas och en fältfas. För provningen svarar den sökande och av godkänd forskare. Den experimentella fasen skall omfatta minst två omgångar och fältfasen 15 produktionsomgångar. Utvärderingen sker med utgångspunkt från dels gränsvärden och godtagbara nivåer, dels särskilda bedömningar. är tre fabrikat föremål för provning. De resultat som framkommit visar att vissa problem med skador, fothälsa, fellagda ägg, kvalster och coccidier efter hand blivit bättre. När det gäller befjädringen kvarstår dock problemen. Orsakssammanhangen tycks vara komplexa. På grund av lönsamheten inom äggbranschen har antalet investeringar i nya system varit lågt. Det fastställda provningsprogrammet föreskriver att 15 omgångar skall vara genomförda och resultaten godtagbara från djurhälso- och djurskyddssynpunkt. Det fabrikat som har hunnit längst i provningen kommer att ha 5 omgångar genomförda vid utgången av . En slutgiltig prövning om ett godkännande av detta fabrikat kan tidigast ske . Arbetsmiljö Högre halter av ammoniak, damm och endotoxiner har konstaterats i de alternativa systemen. Genom vissa skötselåtgärder och tekniska lösningar kan halterna komma ner till fullt acceptabel nivå. Detta gäller också dammhalterna. Den mest påtagliga skillnaden beträffande ergonomi och olycksfallsrisker är plockningen av golvägg och rengöringen i system för frigående höns. I den attitydundersökning som låtit genomföra till 30 golvhönsproducenter med fler än 500 höns har 16 av 23 givna svar uppgivit att de inte hade några problem med arbetsmiljön och 20 att de inte hade problem med stallmiljön. Det är mycket angeläget att forskningen om arbetsmiljö kan fortsätta eftersom en acceptabel arbetsmiljö är en förutsättning för en positiv utveckling av systemen för frigående höns. Forskning Forskning om system för frigående höns påbörjades på . De medel som anslogs till forskning rörande de nya systemen var mycket begränsade. De ideella djurskyddsföreningarna har bidragit med förhållandevis stora anslag. I den forskningspolitiska propositionen tilldelades Lantbruksstyrelsen ett anslag för djurmiljöförbättrande åtgärder på . Anslaget skulle enligt regeringsbeslutet i första hand användas för framtagning av alternativa system för höns. Anslaget har sedermera höjts till 4,4 miljoner. Ett forskningsprogram antogs av i samarbete med Skogs- och jordbrukets forskningsråd (). De medel som an- slagits inom detta program för fjäderfäprojekt har varit . I denna summa ingår de 0,5 miljoner som bidrar med till provningen av ny teknik. kommer ett nytt forskningsprogram att tas fram. Medel till detta kommer från och Stiftelsen . I rapporten finns redovisat vilken forskning som pågår och vilka resultat och erfarenheter som framkommit. Resultaten från forskningen används kontinuerligt i utvärderingen av ny teknik och det erfarenhetsutbyte som pågår. De problem som kvarstår att lösa är fjäderplockning och fjäderhackning. Även inom området stall- och arbetsmiljö kvarstår vissa problem samt när det gäller bekämpning av coccidier och kvalster. Produktionen i system för frigående höns måste nå viss säkerhet innan systemen kan bli allmänt förekommande och accepterade. Utbildning I takt med att intresset för frigående system ökar måste resurser läggas på utbildningen av producenterna. I initialskedet kommer behovet av rådgivning att vara stort. föreslår att man inom Föreningen fjäderfäskötsel tar fram ett utbildnings- och rådgivningsprogram för äggproduktion i frigående system. Förslag Enligt verkets bedömning är en utveckling i olika länder inom EG mot ett motsvarande förbud mot burhöns som i trolig. redan nu höga standard när det gäller friska djur, god stallmiljö och kunniga pro- ducenter kommer att vara till fördel för den svenska produktionen. Det är emellertid enligt bedömning inte realistiskt att genomföra ett totalt burförbud . Det är alltför många problem som ännu kvarstår och kan förväntas ta förhållandevis att lösa. Mot denna bakgrund föreslår verket att tidpunkten för burförbudet flyttas fram till . En kontrollstation bör genomföras . För att inte denna framflyttning av tidpunkten för burförbudet skall medföra att hönsens situation i gamla föråldrade burar ytterligare försämras föreslår att en djurmiljöprövning av samtliga burhönsansläggningar skall genomföras fram . Den djurmiljöprövning som föreslås bör utformas enligt den modell som tillämpas inom slaktkycklingproduktionen och som innebär att stall- och djurmiljö poängsätts. Med utgångspunkt i antalet poäng fastställs hur länge produktionen i buranläggningen får fortsätta. I anläggningar som inte uppnår vissa minimipoäng måste produktionen upphöra såvida inte investeringar sker i nya anläggningar. Anläggningar som uppnår högsta poäng får fortsätta längst till . Tidpunkten är satt med tanke på att en rimlig avskrivningsperiod () måste kunna tillämpas vid nyinvesteringar. På detta sätt förbättras situationen för burhönsen som det öppnas möjligheter till en rimlig avskrivningsperiod för producenterna. Investeringar i nya buranläggningar får endast ske vid företag som har äggproduktion och nyinvesteringen får innebära högst det antal hönsplatser som nuvarande anläggning enligt förprövning är godkänd för. 5 Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över Statens jordbruksverks rapport (1993:14) Alternativa inhysningssystem för värphöns Efter remiss har yttranden över rapporten avgetts av , , , , , , Skogs- och jordbrukets forskningsråd, Länsstyrelserna i , , och , , , Föreningarna djurens vänners riksorganisation, Föreningen svensk fjäderfäskötsel, Konsument-forum, , Kronägg ek. för., mot plågsamma djurförsök, , , Svenska lantägg AB, och . Dessutom har yttranden inkommit från , , Stiftelsen veterinär fjäderfäforskning, , Kabi hospital care, kommun, kommun, AB kontrollhönseri, Svenska foder AB, läns äggcentral förening upa, industri AB, ost & ägg grossister, Konsumentberedningen, Bo Algers; , ; , anställda vid fjäderfä samt enskilda personer. 6 Förteckning över myndigheter och organisationer som var företrädda vid diskussion om alternativ till burhållning av värphöns , , , , , , Skogs- och jordbrukets forskningsråd, , , Föreningarna djurens vänners riksorganisation, Föreningen svensk fjäderfäskötsel, Konsumentberedningen, Konsumentforum, , Kronägg ek. för., mot plågsamma djurförsök, , , Svenska lantägg AB, och . 7 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet . , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , P. Regeringen beslutar skrivelse 1993/94:106 Alternativ till burhållning av värphöns.