prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — -tjänster som tillhandahålls av författere, artister m.fl. -tillhandahållande av nya byggnaderoch byggnadsmark biobiljetter (övergångsvis t.o.m. utgången av ). får dessutom behållanuvarande mervärdesskatteregler i fråga om beskattningen av små företeg, där dessutom vissa ytterligare svenska förenklingskrav har tillgodosetts. När det gäller skattesatserna innebär som nämnts EG-reglerna endast art vissa mirummivåer faststellts. Det mnebär art det mtefinns något krav Prop. 1994/95:19 på en sänkt svensk mervärdesskart. Den svenska reducerade skattesatsen förserveringstjänster och för postbefordringstjänster avviker emellertidformellt från . Dessa skattesatser måste därför höjas. När det gäller mervärdesskartens nivå lämnarEG-reglema som sagt en betydande frihet åt medlemsländerna. Det som kallasnollskattesatser får dock bara tillämpas övergångsvis och endast påvissa villkor. har i förhandlingamabegärt och medgetts rätt att få fortsätta att tUlämpa nollskattesatserför -framstellmng etc. av organisationstidskrifter m.m. -medicin som säljs edigt recept eller till sjukhus. Bland remissinstansema har PostenAB anfört att det kan bli problem art fågehör för den svenska linjen med avreglerad postmarknad och mervärdesskartepliktigabrevtjänster, eftersom det råder monopol i EU-länderna. påpekar art momsbeläggning av biobUjetter försämrarde ekonomiska föratsärtnmgama för främst mindre och medelstora biografer.Kulturrådet pekar på liknande problem men anser att en lösning går att finnainom ramen för . Närdet gäller punktskatteområdet innebär skattereformen bl.a. att flera punktskatterpå varor avskaffades . Det gäller den särskilda varaskarten på choklad och konfektyrer samt parfym och andra tekniska preparat, dryckesskatten på läskedryckeroch bordsvarten och punktskarternapå videobandspelare och vissa kassertband. Upphävandet av dessa skatter ligger i linje med EG:spunktskattesystem och underlätter väsendigt en anpassmng till den inremarknadens krav. har vidare den svenskaalkoholbeskartnmgen och energibeskartnmgenlagts om så an de bänxe stemmer överens med EG-reglerna. har kilometerskattesystemet avskaffats, och ersattsmed en sådan särskild skatt på dieselolja som föratsätts edigt EG-reglerna. Även när detgäller punktskatterna innebär EG-reglema som nämnts art vissaminimiskattesatser har faststellts. De svenska punktskattemvå-erna är oftastväsendigt högre och då finns inga formella krav på den svenska skatten. Påpunktskatteområdet firms däremot formella krav på en hel del ändringar av de svenska reglema om skattebasens avgränsning, ochsärskilt av reglerna för hur skattema beräknas. I vissa fall har frågoma tegitsupp vid förhandlingarna, som framgår av det följande. om punktskart påcigaretter innebär art medlemsländernas punktskatter obligatoriskt skallbeste av två delar: dels en del som är j43 relaterad till värdet(deteljhandelspriset), dels en del som är lika för alla Den svenska beskattningen bygger för närvarandeenbart på Prop. 1994/95:19 cigarettemas vikt. I förhandlmgama haröverenskommits art får en etterig övergångstid med mförandet avvärdeskart på cigaretter. Den svenska skattemvån uppfyller inte heller, pågrand av det sätt på vilket EG-reglema är uppbyggda, EG:s miniminivå förcigarettskarten. Det har därför överenskommits i förhandlingama art Sveriget.o.m. kan tillämpa skattemvåer som understiger EG:s. Skatt på mineraloljor m.m. om skatt påmineraloljor innebär bl.a. att medlemsländema skallfölja vissa principer för hur skatten beräknas. Vissa awUcelser från dessaregler krävs för att skall kunna fortsatte med viktiga mslag i vårenergi- och miljöpolitik. har därför i förhandlingama krävt och fåttgehör för följande särlösningar: -kan även i fortsättningentillämpa olika skattemvåer för mineraloljor som används i industrielltillverkning resp. i övriga faU, -kan fortsätta artskartedifferentiera dieselolja beroende på miljöklassificering, -kan fortsatte art medge skartefrihet för viss metengas Sverigekan fortsatte art skartebefria biobränslen på det särt som sker Införselrestriktioner föralkohol och tobak Vid inresa från tredje land gällerfortsart vissa begränsningar för de mängder en privatperson får medföra mil-och skanefrin. Vid imesa frånannat innebär dock EG-reglema att privatpersoner fritt till hemlandet får medföra bl.a. alkoholhaltiga dryckeroch tobak som är avsedda för personligt brak. De tidigare s.k.införsel-resttiktionema vid resor mellan EG-ländema avskaffades inom EG den 1januari 1993. För inresande till gäller dock övergångsvis särskildarestriktioner. har i förhandlingarna krävt att även ifortsätmingen få begränsa resandeinförseln av spritdrycker, vin, öl ochcigaretter. I förhandlingama har överenskommits att , med avvikelse frånEG:s regler, skall kurma tillämpa följande restriktioner vid iiuesa från ettannat : - cigaretter eller motsvarande mängd 300 st andra tobaksvaror - spritdrycker eller sterkvin skall enligt avteletsäkerstella att 15-litersgränsen för öl inte heller överskrids vid införselfrån tredje land. Dessa restriktioner skall 44 tills vidare tillämpas tillutgången av , då en översyn av restriktio- nerna skall göras. Kopplingen avdenna översyn tUl översynen av Prop. 1994/95:19 beskartningsordningen för mervärdesskatt som fömtsätter enhällighet gergoda möjligheter för att i samråd med andra nordiska länder verka för en förlängmng avinförselresttiktionema. De alkoholpolitiska frågestellningarna behandlasutförligare i avsnittet om hälso- och socialpolitiska frågor (16). löGT-NTO begär isitt rermssytfrande garantier att gränsen för skattefii införsel av alkohol förresande inte kommer att höjas. om punktskatter på ölinnebär art öl skall beskattes sfrikt efter alkoholsiyrkan. Undanteg får endastgöras för mycket alkoholsvagt öl,motsvarande det svenska lättölet. Eftersom den nuvarande svenska ölskarten ärprogressiv skulle en omedelbar anpassning till kunnamedföra en relativt kraftig skattehöjning för s.k. folköl. har därför iförhandlingama krävt och fått gehör för art under en tteårig övergångsperiod fåavvika från i denna del. lÖGT-NTO menarart det går att anpassa ölbeskartmngen till men ändå te hänsyn tillmålen för alkoholpolitiken. Genom art minskaalkoholhalten till max 2,8 volymprocent kan en låg skärt behållas Uten art skatten på sterköl behöver sänkas.Ungdomens Nykterhetsförbund kräver förändringar av EG-reglerna förbeskatmmg av öl. Medlemsstetemahar med hänvisning till artikel 223 i i praktiken undantegit krigsmaterielfrån Artikel 223 innebär därmed i praktiken att allaprodukter som medlemsländema definierat som krigsmateriel enligt nationellaförtecknmgar är undantegna från det fria varautbytet inom EU. En gemensamkrigsmaterielförteckning upprättedes , men har därefter intemoderniserats eller om-arbetets. En gemensamny krigsmaierielförteckiung håller emellertid på artuterbetes. Inom ramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken, som stedfästs iMaastrichtfördraget, sker dock en prmcipdiskussion om de allmännariktiinjerna för vapenexport. EU har, inom ramen för samarbetet om ekonomiskasäkerhetsfrågor, faststellt en antel gemensamma kriterier som medlemsländernaskall beakte vid vapenexportbeslut. Kriteriernaär allmänna och lämnar stort uttymme för nationell tolkning. Någraländer vUl gå vidare och åstedkomma en harmonisermg av policybeslut, medanandra är avvisande. Vid ett svensktEU-medlemskap akmaliseras inga förändrmgar i gällande riktimjer för svensk export avkrigsmateriel. 1 enlighet med nuvarande svensk lagstiftning kommer regeringens tillstånd även i fortsärtningen att krävas för utförsel av krigsmateriel oavsert om materielen utförs till annat eller till tredje land. Vid export av 145 krigsmateriel till andra föratses fortsatt användmng av 11)1994m. slutenvändaråteganden enligt vdkadet mottagande landets regermg Prop. 1994/95:19 utfäster sig att ej exporteraeller re-exportera mottegen krigsmateriel utan förhandsmedgivande fråntillverkningslandets regermg. I avsaknad av konttoll vid gränsöverskridandekommer EG-ländema att braka ert av licensieringsmyndighetutfärdat standarddokument som ger avsändarlandet möjlighet till kontrollöver fransporten till sluönottegaren och till konttoll vid myndighet ellerföreteg. Krigsmateridexport duekt till länder utanför EG berörs ej. Med strategiskt känsliga varoravses utöver krigsmateriel och produkter inomkämteknikområdet även produkter inom det kemiska och biologiska områdetsamt vissa övriga högteknologiprodukter. Många av dessa produkter som kan ha såväl en civil som militer användning benämns ofta "dualuse "-produkter. Produktemaomfattes av EG-regleraa och kommer sannolikt - med vissa undanteg - efter en kortere övergångsperiod art kunna hanteraslika fritt mellan medlemsstetema som inom resp. sfat. För art ert frirtvarautbyte skall kunna fiingera inom EG på dette område är EU-steterna ense om att ett antel föratsätmmgar först skallvara uppfyllda. Dessa har angetts vara: -en gemensam förteckning över sttategiskt känsliga produkter ochteknologier som omfattas av exportkonttoll -en gemensam positiv länderförteckning omfattende länder utenför EU tillvilka export kan ske med förenklad admimsttation - gemensamma kriterier förtillstend till export till länder utenför EU -ert gemensamt foram, eller en mekamsm, för koordinermg avtillstendsgivning, procedurer och konttoller -tydliga regler för samarbetet mellan tillstendsgivande myndigheter ochmilen, inklusive ert gemensamt mformationssystem. Förslagfirms till lösningar, dock har inga formellt bindande beslut ännu fattats. I ett kommissionsförslag föreslås bl.a. att nationellae.xporttill- stend även fortsättmngsvis skall kunna krävas för ett fåtel nationellt notifierade produkter som inte återfinns påden gemensamma produktför teckningen samt vidare art en generalklausul införs. På den irue marknaden skall råda fri omsätmmg, dvs. detskall inte finnas några gränskontroller eller gränsformaliteter. Undanteg kommer dock enligt förslaget art firmas för vissa särskilt känsliga varor, t.ex. superdatorer och viss krypteringsutrasming. Samtiiga EU-länder är medlemmar av de internationella kontrollregimer som formulerar de gemensamma riktiinjerna för exportkonttollen av dessa produkter. har antegit ert förslag tiUändringar i lagen (1991:341) om förbud mot utförsel av vissa produkter som kan användas i massförstörelsesyfte (prop. 1993/94:176, bet. 1993/94:UU24, SFS 1994:718). Lagändringarna ttäder i kraft den dag regeringen bestemmer. Med dessa ändringar som ingriper en utvidgning av utförselkontrollen på andra högteknologi produkter utövar bl.a. utförselkonttoll på i allt väsendigt samma produkter inom området för sttategiskt känsliga produkter som Prop. 1994/95:19 EU-länderna. Inom området högteknologiprodukter som harväsentiig betydelse för utvecklingoch tUlverkning av konventionella vapen (de f d. av COCOM kontrolleradeproduktema) är for närvarande en ny internationell exportkonttollregun underuppbyggnad. delter i dette arbete liksom övriga OEC D-länder. De regleroch produktförteckningar som antes mom ramen för denna regim konuner attsuccessivt integreras i EU-ländemas bestänunelser. Den svenskaexportkonttollen av sttategiskt känsliga varor kommer således art i principvara densamma mot länder utenför EU oavsert om vi blir medlemmar i eller ej. Ert EU-medlemskap kommer art kräva vissaförändringar av utförsel-bestenunelsema med åtföljande förändringar av deadminisfrativa tillämpningsbestemmelseraa. En grandläggande målsätming iEG-samarbetet är att uppnå fri rörlighet förpersoner. Det regelverk som utvecklas i dette syfte gäller främst tre områden:den gemensamma arbetsmarknaden, social trygghet för dem som flytter mellan ländema samt ömsesidigt erkännande av examina och behörighetsbevis. Principen omarbetskraftens fria rörlighet finns fastiagd i artiklama 48-51 i Romfördraget.Dessa har preciserats genom sekundärrärten, främstgenom rådets förordnmg (EEG) m 1612/68 om arbetskraftens fria rörlighetinom gemenskapen. Reglermgen innebär att all diskriminermg på grand avnationalitet är otillåten vad gäller sysselsättning, lön och andra anstellmngs- och arbetsvillkor, sociala ochskartfimässiga förmåner liksom deltegande i yrkesutbildmng och fackligverksamhet m.m. Krav på arbetstillstend kan mte uppstellas. Bestemmelsernaom fri rörlighet omfatter dock mte anstellnmg i offentiig tjänst som innefatter myndighetsutövning. I dessa fall kan inskränkningargöras. Den fria rörligheten omfatter också arbetstegamasfamiljemedlemmar även om de inte är medborgare i något EU-land. medförordningen om arbetskraftens fria rörlighet antogs också regler om avskaffande av restriktioner för rörlighet ochbosätming inom gemenskapen förmedlemsländernas arbetstegare och deras familjer, som irmehållerbestemmelser om uppehållstillstend. Regelverket innehåller också bestemmelser omsamarbete om förmed-Img av anstellnmgserbjudanden och ansökningar övergränsema, och om utbyte av information om arbets- och levnadsvillkor. Isyfte art få till stend ert fungerandesystem för ert sådant samarbete arbeter kommissionen och medlemsstetemas arbetsmarknadsmyndigheternu med art bygga upp ett nytt europeiskt nätverk av förmedlingar, EURES(), somansvarar för att utveckla informationsutbyte och samarbete. Sverigedelter i uppbyggnaden av dette nätverk. Den friarörligheten gäller också egna företegare som eteblerar sig eller Prop.1994/95:19 tillhandahåller tjänster i en annan medlemsstet (jfr artiklama 52-66i ). I edighet med vad som lagts fast i sekundärrätten har de nunämnda personkategoriema och deras närsteende rart till uppehållstillstend påsamma särt som arbetstegare och deras farmljemedlemmar. Genom ttedirektiv, som trädde 1992, har rätten till fri rörlighet kommit artutökas till att omfatte även smderande, pensionärer och andra icke yrkesverksammapersoner, under föratsätming att de har erforderliga ekonomiska medel för attinte ligga värdlandets sociala system till last. Gemensamt församtiiga personkategorier är att inskränkningama i rätten tilluppehållstillstend kan göras av hänsyn till allmän ordning, säkerhet ellerhälsa. Gemenskapsregleraaom personers rörlighet har redan övertegitsgenom EES-avtelet. Dessa har medfört vissa ändringar i utlänningslagen(1989:529) samt i utiännmgsförordningen (1989:547). Vidare har bl.a.rådets förordning (EEG) nr 1612/68 inkorporerats i sin helhet (prop.1991/92:170 bil. 10 s. 6-67, SFS 1992:1163-1167, samt regeringensförordmngsmotiv 1992:8.) Inom gemenskapenär förordningar direkt tillämpliga i varje medlemsland och skall således inteinförlivas med den nationella lagstiftningen för att bli gällande. Vid ettmedlemskap skall därför de författningar som till följd av EES-avtelet harinkorporerat förordnmg (EEG) nr 1612/68 upphävas. Regeringen avser attåterkomma till i de delar som härvid kräver lagstifimng. Målet attavveckla gränskonttoller för personer inom EU har inte fullt ut genomförts,framför allt på grand av olika uppfattningar om behovet av att kontrollera tredjelandsmedborgare som passerar de inregränserna. För en närmare beskrivning av dette hänvisas till avsnirtetom samarbete i rättsliga och iiuikes frågor(29) där saken behandlas i sitt sammanhang, inom ramen förMaasttichtfördragels s.k. ttedje pelare. 11.3.1 Social trygghet för personer somflyttar inom Europe- För art förverkliga den gemensammamarknaden har i upptegitsbestenunelser om avskaffandet av hinder för bl.a. personers fria rörlighetinom gemenskapen. Det är därvid inte enbart en fråga om art avskaffa direkte hinder mot rörligheten uten ävenart påverka sådana omstendigheter som kan avhålla människor från attflytte mellan ländema. En sådan avhållandefaktor kan t.ex. vara risken art förlora det sociala skyddet vidflytming till ert annat medlemsland. I finns därför bestemmelser somavser an tillförsäkra de personer som umyttjar sig av rärten till fri rörlighet inom gemenskapen ert fortsatt socialt skydd. Bestemmelserna återfinns i artikel 51 i . De beslut som rådet fatter medstöd av derma artikel skall vara enhälliga. Något utrymme för majoritetsbeslut i dessa frågor finns '° Motsvarandebestemmelser som rör det sociala skyddet för egna företegare och deras familjemedlemmar finns mte upptegna i fördraget. Rådethar emellertid i det omfattende regelverk som utfärdals på grandval av artikel51 i även inkluderat denna grapp. har kunnat ske med stöd av bestenunelsema i artUcel 235 om fördragsutfyllnad. Även beslut som fattes medstöd av sismämnda artikel skall vara enhälliga. För svensktvidkommande gäller redan genom EES-avtelet art de personer som umyrtjar sig avmöjligheten art flytte mom samarbetsområdetomfattes av motsvarande regler. EES-avtelet innehåller nämligen bestämmelser iartikel 29 av motsvarande innebörd som artikel 51 i . EdigtEES-avtelet gäller den grandläggande förordningen mom den sociala ttygghetens område (EEG nr 1408/71) med särskUdaanpassningar i förhållande tUl bl.a. . Förordningen har mförlivats medden svenska rättsordningen genom lagen (1992:1776) om samordning av systemen för social trygghet när personerflyttar mom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). En närmarebeskrivmng av EES-avtelets innehåll ochbestenunelser finns i prop. 1991/92:170, bilaga 4, och beträffande deändruigar som gjorts i avtelet efter dess ikraftttädande i prop. 1993/94:203.I anslutningsakten har förordmngen tegits in i bilaga I, avsmrt IV, med anpassningar som motsvarar dem som gjorts iEES-avtelet. Ert svensktmedlemskap kommer således i jämförelse med vad som redan gäller edigtEES-avtelet inte art medföra något sakligt nyrt såvitt gäller den socialatrygghetens område. För medlemsstetema skall emellertid EG-förordningama gällauten mdlankommande nationell lagstiftning. Regermgen avser därför återkomma medförslag om upphävande av den nämnda lagenom samordning av systemen för social ttygghet. Det börframhållas att reglerna i förordning (EEG) ru 1408/71 enbart syfter tUl ensamordnmg av ländemas nationella lagstiftning. De avser mte att på något särt inverka på medlemsländemas möjligheter att själva beslute om vilka försäkringssystem som skallfirmas i ländema eller om villkoren för rart till olikasocialförsäkringsförmåner. Länderna är helt friaatt själva lagstifta om t.ex. vilka personer som skall vara försäkrade, vilkaförmåner som skall utges, villkor för rätt till förmåner, belopp för dessa,regler för beräkning av förmånernas storlek och för hur en viss förmån skall utbetelas. Regleraa får dockuite ges en diskrimme-rande verkan, t.ex. med avseende på medborgarskap.Förordningen är således mte avsedd att vara ett förste steg i ett arbete förart åstedkomma ert och sammasocialförsäkrmgsystem i alla ländema eller art harmonisera de enskildaländernas system. 11.3.2 Ömsesidigt erkännande avkompetensbevis En av grandpelarna i den inremarknaden är arbetstegamas fria rörlighet och rätten till fri eteblering.Artiklarna 48 och 49 i om arbetstegamas fria rörlighet harbeskrivits i det föregående liksom delar Prop. 1994/95:19 av den på artikel49 baserade sekundärlagstiftningen. Medlemsstetemas nationella regelsystem stelleremellertid ofta krav på särskild utbildnmg för rätt att utöva vissayrken. SärskUt vadigt är dena för verksamhet inom hälso- och sjukvårdsområdet.Inom flertelet medlemssteter förekommer enomfattende reglering även av fiera andra yrken. För att göra frieteblermg i hela gemenskapen möjlig även för personer inom reglerade yrkenskall rådet edigt artUcel 57 i med kvalificerad majoritet antedirektiv om ömsesidigt gcxlkännande avexamens-, utbUdnings- och andra behörighetsbevis. ArtUcel 57 rör endasteteblering som självstendig företegare. För att direktiv om ömsesidigtgodkännande av kompetensbevis skall kunna gälla även arbetstegare åberopas istellet artikel 49. Även edigt denna artikel kan rådet beslute med kvalificeradmajoritet. Samtiiga nu gällande direktiv på området omfattesav EES-avtelet och finns beskrivna i prop. 1991/92:170 bUagoma 4 och 7och prop. 1993/94:203. De anpassningar av duektiven som finns mtegna ianslutningsakten (bilaga I under avsnittet XI D)motsvarar de anpassningar av direktiven som gäller edigtEES-avtelet. Direktivens materiellabestemmelser har införlivats med den svenska lagstifmmgen. En viktig prmcip i Romfördragetutgör etebleringsfriheten för både fysiska och juridiska personer inom hela EG.Rätten till eteblering vilar på prmcipen om lika behandling. Särbehandlmggrandad på nationalitet är således förbjuden. Redan genom EES-avtelet har den svenskarättsordningen anpassats till dette.Tidigare särbehandling av utiändska fysiska och juridiska personer vadgäller rätten att driva närmg i är upphävd, se prop. 1991/82:170, bil11, s. 21 f För fysiska personer gäller rätten tilleteblering självstendiga yrkesutövares rätt att slå sig ned och verka iandra medlemssteter. Det kan i sådana fall finnas krav på examina, praktik ochlUcnande. I vissa fall finns EG-rättsakter som föreskriver ömsesidigt erkännandeav examina etc. för vissa yrkesgrapper. Vidare finns EG-rättsakter som förolika näringar har bestemmelser om hursimationen skall hanteras, när något medlemsland har särskilda krav påyrkesverksamhet m.m. för att få bedriva viss verksamhet. Det föreskrivs dåt.ex. att viss verksamhet i ett land skall anses uppfylla krav som stells i ettannat land. Genom art rättsakter av nu nämnt slag omfattes av EES-avtelet,innebär en anslutning tiU EU inget nytt i sak. För juridiskapersoner har motsvarande anpassning till EG-rärten skert till följd av EES-avtelet. Ett utiändskt företeg som vill eteblera sig i kan välja mellan art verka genom ert svenskt dotterbolag eller genom filial i edighet med lagen (1992:160) om utiändska filialer m.m. Denna lag är anpassad till EG:s elfte bolagsdirektiv. även medfört an svensk aktiebolagsrätt anpassas tillEG-ränen, se prop. 1993/94:196. Inte heller härinnebär en anslutning tiU EU något nyrt i Tjänstebegreppet är mångtydigt. Entjänst kan ofta utföras av en person eller ert bolag på plats i ert annat land,t.ex. vid byggentteprenad, men den kan också utföras från ursprangslandet,t.ex. med hjälp av telefon eller telefax. Det är då endast själva tjänsten sompasserar en gräns. Enligt ärtjänster ert uppsamlingsbegrepp. I artikel 60 i definieras tjänstsom en prestetion som normalt utförs mot ersättning i den utsttäckning den intefaller in under någon av de övriga frUietema. EG-reglerna på tjänsteonuådet gäller möjlighetemaför medborgare och förefag i en medlemsstet art frirt kunna utövanärmgar inom tjänstesektorn i andra medlemsländer, på samma viUkor som landetsegna medborgare och företeg. Även mottegandet av en tjänst ryms under rättentdl frirt tjänsteutbyte. Medborgarna i EU-ländema har alltså rart att resa tillert annat medlemsland och där te emot en tjänst. Turister t.ex. har i flera hänseenden bettaktets somtjänstemottegare i gemenskapsrättens mening. föratsatte frånbörjan art det fria tjänsteutbytet skulle förverkligas under den mledandeövergångsperioden . Rådet skulle antesektorsvisa liberaliseringsdirektiv momramen för ert allmänt handlingsprogram. arbete misslyckades emellertid dåemghet i rådet inte kunde nås bettäffande de förslag kommissionenpresenterade. Det fria tjänsteutbytet kom i stellet att förverkligas genomEG-domstolens praxis (målet 33/74 van Bms-bergen [1974] ECR s. 1299). Det friatjänsteutbytet var edigt domstolen engrandläggande princip som skulle gälla även då närmare bestemmelser saknades.Domstolen har uttolkat principens närmare innebörd. Praxis varierarnågot beroende på vilken typ av tjänst som avses.När det gäller tjänster som förs över gränsema uten art tjänsteutövaren ellertjänstemottegaren följer med har praxis kommit att nära anslute tilldet långtgående krav på fritt marknadstillträde som gäller påvaraområdet (Cassis de Dijon-principen m.m.). Inom vissatjänstesektorer har det dock visat sig vara nödvändigt art ante harmoniseringsbestemmdser. gällerframför allt det finansiella tjänsteutbytet. Det handlar därvid om artsäkerstella övervakning och konttoll av verksamheten i syfte art garantera ertfullgott konsumentskydd.