prop · GH03170 · 1994-01-01 00:00:00 — Därför ger utbyggnaden av stamvägnätet stora tidsvinster främst för trafikanter bosatta i regioner direkt berörda av planerade investeringar. Den samhällsekonomiska avkastningen av planerade investeringar på stamvägnätet uppskattas till för den långväga trafiken. Största nyttoposter är restidsvinster och trafiksäkerhetsvinster. Regeringen har tidigare denna dag, med ändring av målstandard på 4 mellan och , med ändring av målstandard på 20 mellan och och med ändring av målstandard på 22 mellan och samt med ändring av stamvägarnas omfattning i sydöstra , beslutat godkänna förslag till investeringsplan för det nationella stamvägnätet. Skälen för de ändringar som regeringen föreslår är att har avvikit från inriktningsbeslut. Målstandarden på stamvägnätet skall således följa beslut vilket innebär 13 m med möjlighet att avvika från målstandard där betydande effektivitetsvinster uppnås. Av den nationella väghållningsplanen framgår inte tydligt huruvida vägarnas roll som stamvägar i sydöstra förstärks om förslag till stamvägnät genomförs. Regeringen anser därför att ett slutligt ställningstagande till stamvägarna i sydöstra bör anstå till efter nästa revidering av investeringsplanerna. Det är därför regeringens uppfattning att stamvägnätets omfattning inte skall förändras jämfört med beslut. Regeringens godkännande av investeringsplanen för de nationella stamvägarna innebär inte något ställningstagande till de olika projektens utformning eller exakta lokalisering. Projekten skall före genomförande prövas på sedvanligt sätt med tillämpning av gällande lagstiftning. Prövningen av projekten kan medföra avvikelser när det gäller de kostnader och tider som planen anger för genomförande av enskilda projekt. 4 Investeringar i länstrafikanläggningar har fördelat planeringsramen för investeringar i länstrafikan- läggningar på resp. län. Fördelningen av medel har skett utifrån tillståndet på länets infrastruktur och den inriktning som fastlagt. har i en arbetsgrupp med representanter från , , , länsstyrelserna och med utgångspunkt från infrastrukturbeslut utarbetat en ramfördelningsmodell. Denna ramfördelningsmodell grundas på parametrar som uttrycker tillståndet för länstrafikanläggningarna i länet. I fördelningsmodellen har hänsyn tagits till låsningar i enlighet med storstadsöverenskommelserna. I modellen ingår variabler som vägts samman. De olika parametrarna i LTA-fördelningsmodellen är Trafiksäkerhet, Tillväxt/Effektivitet, Regional balans och Miljö. Trafiksäkerhet har vikten 0,4 medan övriga parametrar har vikten 0,2. Delvikter som ingår i modellen är: - Trafikarbete - Brister i framkomlighet - Grusvägar - Dödade och skadade - Tjälrestriktioner - Tågkm med persontrafik - Bruttotonkm - Begränsningar i största tillåtna axeltryck på länsjärnväg - Kollektivtrafik - Invånare Planeringsramarna för resp. länsstyrelse framgår av nedanstående tabell. har sedan upprättat och fastställt (19 av länsstyrelserna) en plan för investeringar i länstrafikanläggningar för resp. län för . En samlad analys av länsstyrelsernas planer visar att drygt hälften () av alla medel investeras i länsvägar. investeras i länsjärnvägar och investeras i kollektivtrafikens infrastruktur. avsätts för investeringar i kommunala flygplatser. I fem fall har länsstyrelserna och olika uppfattning om innehållet i planen. Skälen till att man är oense i , och är att anser att den övergripande avvägningen mellan olika åtgärder i resp. plan inte tillräckligt beaktar länsvägnätets tillstånd. Vid upprättande av LTA-plan för har två viktiga objekt inte givits en skälig prioritering i planen. I har och olika uppfattning om prioriteringen av ett visst vägobjekt. Dessa planer har överlämnats till regeringen för att fastställas. Regeringen har tidigare denna dag beslutat att fastställa länstrafikanläggningsplanerna i , , och i i enlighet med resp. länsstyrelses förslag. I har regeringen beslutat om annan prioritetsordning än vad föreslagit. Fördelning av planeringsramen för investeringar i länstrafikanläggningar åren 1994-2003 Plane-ringsram% Län Mkr Vägar Ljvg Koll.Flygpl.Stockholm 2 130 37 225 76 180 55 320 72 361 60 131 66 312 82 46 100 144 74 244 78 666 57 220 60 och 725 54 367 69 249 79 267 62 161 87 120 46 370 69 231 65 447 42 262 87 394 55 428 58 1 62 - Summa 9 000 58 53 24 - 6 39 - - 28 - 30 10 - 4 16 14 15 3 - - - - 8 18 - 5 17 - 35 8 - 35 5 - 20 26 - 11 20 - 6 15 - 27 9 2 1 12 - 42 12 - 27 2 2 10 23 2 53 5 - - 9 4 40 5 - 36 2 4 5.1 En internationell utblick - infrastrukturplaner i EU Inom EU pågår arbetet med att definiera ett nätverk för trafikens infrastruktur. Syftet med detta nätverk är att definiera ett transportsystem som är av särskild betydelse för EU. Detta transportsystem skall omfatta infrastruktur som bidrar till att underlätta handel och kontakter mellan länder och regioner och som medför att perifera regioner skall komma närmare EU:s centrala delar. Kommissionen har utvidgat sitt arbete med nätverken till att omfatta även EFTA-länderna och central- och . deltar i flera av de arbetsgrupper som EU bildat för att utarbeta förslag till . Nätverken omfattar samtliga transportslag. De nätverk som behandlas är linjenät för höghastighetståg i , konventionell järnväg, motorvägar, inre vattenvägar, kombinerade transporter, flygplatser och hamnar. I syfte att bl.a. minska transportsektorns negativa miljöpåverkan och att avlasta trafiksystemet arbetar kommissionen med en trafikgrensövergripande infrastrukturplan (). Genom att identifiera särskilda funktioner i trafiksystemet som begränsar möjligheten till att utnyttja flera transportsätt för en transport bör särskilda insatser kunna göras som gynnar utnyttjande av sjöfart och järnvägstransport. Regeringen följer aktivt arbetet med den trafikgrensövergripande infrastrukturplanen i syfte att det svenska transportsystemet effektivt skall kunna länkas samman med transportsystemet i EU. Därmed kan rörligheten förbättras som miljöpåverkan minskas. Finansieringen av utbyggnaderna i det transeuropeiska infrastrukturnätverket sker främst genom varje enskilt lands budget. Bidrag från EU kan ges i vissa fall till projekt i medlemsstaterna genom Cohesion fond (, , och ) och Regional fond. Europeiska investeringsbanken kan också medge lån till projekt av ett gemensamt EU-intresse. 5.2 Den fasta förbindelsen över Regeringarna i och träffade ett avtal om en fast förbindelse över . Enligt avtalet skall en fast förbindelse utföras som en kombinerad järnvägs- och vägförbindelse mellan och . Förbindelsen skall bestå av en sänktunnel mellan och en konstgjord ö sydväst om samt en bro därifrån till . Avtalet godkändes av den svenska (prop. 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379) och av det danska . Enligt propositionen med redogörelse för handläggningen av prövningen av ansökan om en fast förbindelse över (prop. 1990/91:158) med anledning av ett avtal mellan och om en fast förbindelse över beräknas anläggningskostnaden för Öresundsförbindelsen uppgå till i prisnivån . Anläggningskostnaden för de svenska anslutningarna, vilka skall finansieras via överskottet från Öresundsförbindelsen, får kosta högst i prisnivån . Öresundsförbindelsen skall i sin helhet finansieras med avgifter från trafikanterna. Avgifterna beslutas av konsortiet. Enligt avtalet skall den slutliga utformningen av Öresundsförbindelsen ske med hänsyn till vad som är ekologiskt motiverat, tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt så att skadliga verkningar på miljön förebyggs. I en skrivelse till (skr. 1993/94:95) redogjorde regeringen för den dittillsvarande handläggningen av prövningen enligt naturresurslagen, vattenlagen och miljöskyddslagen av Öresundskonsortiets ansökan om en fast förbindelse över . Bl.a. har inkommit med ett yttrande till regeringen där dom- stolen tillstyrker att den svenska delen av Öresundsförbindelsen uppförs under vissa förutsättningar. Öresundskonsortiet inkom med en skrivelse till regeringen där konsortiet redovisar huruvida det är möjligt att uppfylla de av föreslagna förutsättningarna för tillåtlighet av den fasta Öresundsförbindelsen genom att redovisa gjorda preciseringar och modifieringar av företaget. Regeringen anmodade att möjligt inkomma med yttrande över huruvida de uppgifter som konsortiet redovisat visar att de av föreslagna förutsättningarna för tillåtlighet av Öresundsförbindelsen kan uppfyllas. Regeringen avser att slutföra handläggningen och därefter fatta beslut i tillåtlighetsfrågan. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , P. Regeringen beslutar skrivelse 1993/94:170 Investeringsplaner för infrastrukturen.