prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Beträffande ekonomi föreslårKyrkoberedningen att i princip skall jämställas med andratrossamfund när det gäller stöd från staten och att skall fabidrag från staten för vården av kulturhistoriskt värdefull egendom.Kyrkoberedningen föreslår vidare att en särskild rättslig form för trossamfundskapas och att de trossamfund som så önskar skall fa utnyttjaskatteuppbördssystemet för att ta upp sina medlemsavgifter En av de viktiga frågor som behandlas avKyrkoberedningen är ansvaret för begravningsverksamheten. EnligtKyrkoberedningens förslag skall även fortsättningsvis varahuvudman för begravningsverksamheten. StiftssamfäUighetema föreslås emellertidbli befriade från sin skyldighet att anordna begravningsplats för den som intetillhör något kristet samfund. Begravningsverksamheten finansieras genom enallmän statlig begravningsavgift och den som icke är medlem i Svenska kyrkanskall därför inte behöva betala någon skatt eller avgift till kyrkan.Regeringen räknar med att i samband med frågan om ansvaret förbegravningsverksamheten även kunna ta upp frågan om den enskildes kostnader förbegravningar Kyrkoberedningens slutbetänkande har skickats ut påremiss till över 3 000 remissinstanser, däribland samtliga pastorat och församlingar inom . Regeringen avser att redovisa förslag om de framtida ' relationemamellan staten och och om ansvaret för begravningsverksamhetentill kyrkomöte. För att skall ha möjlighet attbedriva en rikstäckande verksamhet behövs, oberoende av vilkaställningstaganden som görs i kyrka-statfrågan, ett effektivt inomkyrkligtutjämningssystem mellan kyrkokommunerna genom kyrkofonden. Sommaren 1994tillkallades en särskild utredare med uppdrag att se över systemet förekonomisk utjämning inom och lägga fram förslag till hur dettaskall vara utformat . Utredningsarbetet beräknas vara slutfört ibörjan av . Enav de största utredningama inom ansvarsområde (U 1972:07), som tillkallades med uppdrag attöversätta . Översättningen av blev klar år 1981.I juni 1975 fick i uppdrag att även översätta Gamlatestamentet. Översättningsarbetet beräknas vara klart . Desvenska frikyrkosamfunden och andra sk. fria trossamfund far statsbidrag i formav verksamhetsbidrag, lokalbidrag och utbildningsbidrag. Samlingslokalutredningenhar i sitt slutbetänkande Mycket under samma tak (SÖU 1994:32) föreslagit vissaförändringar i fråga om lokalbidraget till trossamfund. Förslagen redovisas under anslaget B 1. Denberäknade utgiftsutvecklingen på området Stöd till trossamfund m.m. t.o.m, år1998 till följd av tidigare fattade beslut samt förslagen i 1995 årsbudgetproposition är följande: Prop, 1994/95:100 Bil, 14 Utgift 1993/94 Anvisat 1994/95 Förslag 1995/96 varav be- Beräknad Beräknad räknat för besparing besparing juli 95 - 1997" 1998" juni 96 " Prisnivå 1995/96 Besparingarnaför såväl /96 som budgetåren 1997 och 1998 omfattarhuvudsakligen bidragen till lokalen I fråga om verksamhetsbidraget beräknasendast mindre justeringar Stöd till trossamfund m.m. 1993/94 Utgift 70 000000 Reservation 1994/95 Anslag 69 500000 1995/96 Förslag 94 500 000 varav63 500 000 beräknat för Frånanslaget betalas statsbidrag till andra trossamfund än Svenska Prop.1994/95:100 kyrkan för religiös verksamhet (verksamhetsbidrag), lokaler försådan Bil. 14 verksamhet (lokalbidrag) och teologiska seminarier mm.(utbildningsbidrag). Föreskrifter om dessa statsbidrag finns i förordningen(1989:271, ändrad 1989:688 och 786, 1993:570 och 1994:1323) om statsbidrag tillandra trossamfund än , I förordningen anges vilka trossamfund somhar bedömts vara berättigade till statsbidrag enligt de gmnder som riksdagenhar beslutat (prop, 1988/89:100 bil, 15, bet, 1988/89:KrUlO, rskr 1988/89:111)och till vilka utbildningar bidrag far beviljas, Urspmngligen betalades statsbidrag endast tillförsamlingar som var anslutna till frikyrkoråd. Bidrag betalas numeraockså till Anglikanska kyrkan. Estniska evangelisk-lutherska kyrkan, deislamiska församlingama i , de ortodoxa och österländska kyrkoma.Katolska kyrkan i och Ungerska protestantiska kyrkan. Frågor om bidrag till de i förordningen angivnasamfunden prövas av till trossamfund. Nämndenbestår av företrädare för alla dessa samfund. Ledamötema i samarbetsnämndenutses av regeringen efter förslag från samfunden. till trossamfundyrkar att anslaget räknas upp enligt följande för tiden den - den30 , Verksamhetsbidrag + Lokalbidrag + Utbildningsbidrag +100 000 kr Denföreslagna uppräkningen av verksamhets- och utbildningsbidragen motiveras blandannat med de senaste årens kostnadsstegringar, anser detsärskilt angeläget att samhället ger de trossamfund som betjänar invandrarestarkt förbättrade fömtsättningar för sin verksamhet, räknar med att byggnadsvolymenkommer att bli ungefär lika stor som i genomsnitt för de senaste fem åren.Nämnden räknar därför med ett bidragsbehov för lokalbidrag på Samlingslokalutredning har föreslagit attmaximibeloppet för lokalbidrag höjs från till I 000 000 kronoroch att bidrag till handikappanpassning skall kunna lämnas med högst 165 000kronor eller om det finns synnerliga skäl till högst Dettaförslag skulle enligt samarbetsnämnden innebära en ökning av medelsbehovet medytteriigare Ur anslaget betalas även efter beslut av regeringenstatsbidrag till de norska och danska församlingama i samt tillekumenisk verksamhet, kyrklig beredskap och restaurering av äldre domkyrkor mm. Utöver de ordinarie anslagen till trossamfund har av arbetsmark nadspolitiska skäl för budgetåren 1992/93, 1993/94 och 1994/95 anvisats sammanlagt 80 miljonerkronor till lokaler åt trossamfund. En stor del av Prop, 1994/95:100samfundens byggprojekt har kunnat tidigareläggas genom de extra Bil. 14anslagen, som fatt en mycket god sysselsättningseffekt. Tidigareläggandet avdessa projekt gör att medelsbehovet för lokalbidrag minskar något under denärmaste åren. Regeringen kommer senare att ta ställning tillförslagen års Samlingslokalutredning om ändrade regler förlokalbidrag till trossamfund. Det sammanlagda medelsbehovet under anslagetberäknas för /96 till tillStöd till trossamfund m.m. för /96 anvisar ettreservationsanslag på c. Konsumentfrågor Prop. 1994/95: lOO 14 Konsumentpolitiken tillgodoser många olikasyften, exempelvis att säkerställa en väl fungerande marknad där det ärsärskilt viktigt att produktema som säljs inte är farliga, liksom att uppnå attkonsumentema är välutbildade och välinformerade , De konsumentpolitiskaåtgärdema har ofta en fördelningspolitisk inriktning. Det gäller framför alltden verksamhet som avser att hjälpa hushållen att effektivt utnyttja sinaresurser ekonomi är ansträngd. Många hushåll kännerav det hårda ekonomiska klimatet. Till detta kommer de särskilda problem somarbetslöshet kan innebära för enskilda hushåll. Det innebär att det måsteförbli en viktig uppgift för konsumentpolitiken att ägna särskild uppmärksamhetåt ekonomiskt utsatta hushåll. En annan utvecklingstendens som konsumentpolitikenmåste uppmärksamma är internationaliseringen. EU-medlemskapet innebär blandannat att flödet av varor, tjänster och kapital över gränsema kan förväntas ökaytterligare. Detta förväntas medföra ett ökat utbud med lägre priser ochhårdare konkurrens som följd. Men det innebär att konsumentema ställsinför nya svårigheter Marknaden blir mer svåröverskådlig, risken för attdåliga varor och tjänster säljs blir större. Konsumentema kan också komma attställas inför nya marknadsförings-och distributionsformer som det kan varasvårt att värja sig emot eller som kan ha andra negativa inslag. Som en följdav bl,a, ny teknik, t,ex, TV-reklam, blir marknadsföringen m.era påträngande. Många varor och tjänster produceras inom denoffentliga sektom. har denna förändrats bl.a. genomavregleringar Behovet av att lyfta fram bmkamas intressen inom detta område ärtydligt. Sambandet mellan konsumtion och miljö måste vidareuppmärksammas i arbetet för en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. Det blir en viktig uppgift för konsumentpolitikenatt analysera innebörden av de utvecklingstendenser som regeringen nu harberört och att aktivt verka för att problem förebyggs eller undanröjs. Enkonsumentpolitisk översyn har genomförts. Den konsumentpolitiska kommitténavslutade sitt arbete i febmari 1994, Betänkandet Konsumentpolitik i en ny tid(SÖU 1994:14) har remissbehandlats. Den föregående regeringen lade frampropositionen Den framtida konsumentpolitiken (prop. 1994/95:16). I samband medregeringsskiftet återkallade den nya regeringen propositionen, eftersom dennapå flera punkter avvek från vår syn på konsumentpolitiken. Det vi har anfört om utvecklingstendensemaleder emellertid till att vi finner det angeläget att föreslå nya riktlinjerför den framtida konsumentpolitiken. Regeringen avser mot denna bakgmnd attunder våren återkomma i frågan, Detsvenska konsumentskyddet har en lång tradition. En staflig konsumentpolitikbörjade utvecklas . Flera olika statliga organhar inrättats för att hjälpa hushållen att effektivt utnyttja sina resurser ochstärka konsumentemas ställning på marknaden. Det har vuxit fram ett fmktbartsamarbete mellan den statliga konsumentverksamhet och den som bedrivs avfrivilliga organisationer liksom av den lokala konsumentverksamheten. Det harlikaså på många områden etablerats ett konstmktivt samarbete med näringslivet.Här förtjänar frivilliga överenskommelser med liksomnäringslivets egenåtgärder att nämnas. Regeringen anser att myndighetsstmkturen påkonsumentområdet med och ärändamålsenlig, Konsumentorganisationema och andra frivilliga organisationersamt den kommunala konsumentverksamheten kompletterar som nämnts de statligainsatsema i viktiga avseenden. Regeringen anser det viktigt att de stöttas idetta arbete. prövar frågor enligt lagstiftningunder såväl som ansvarsområde. Detövervägande antalet ärenden avser marknadsföring, information, produktsäkerhetoch avtalsvillkor och knyter dänned an till lagstiftning underCivildepartementet, Mot denna bakgmnd och med hänsyn till den utvidgning avproduktsäkerhetslagens tillämpningsområde som övervägs -och som kan förmodasleda till ett utökat antal produktsäkerhetsärenden - kommer ansvaret för Marknadsdomstolenatt flyttas från till , Regeringenavser att återkomma till med förslag till justeringar påstatsbudgeten som detta föranleder Konsumentpolitiken inom EU har på gemenskapsnivåinte samma bredd, djup och tradition som den i , Efter en ganska trögstart har takten i det konsumentpolitiska arbetet ökat,särskilt efter tillkomsten av EG:s sk. vitbok och enhetsakt. Men fortfarandemarkeras konsumentfrågomas förhållandevis låga status bland annat genom att detinte har ansetts motiverat med ett särskilt generaldirektorat hos kommissionen. Det som har sagts nu visar att det blir en viktiguppgift för Svenge att driva på mot breddat, fördjupat och mera kraftfijlltkonsumentskyddssamarbete i . Nordiska och svenska erfarenheter, kunnandeoch lösningar kommer här att kunna tjäna som förebild. Medlemskapet gör detmöjligt för att spela en mer aktiv roll. Här kan erinras om att vi iregeringsdeklarationen slagit fast att skall bidra till en förstärkningav konsumentemas ställning i vad gäller varomas och tjänstemas pris,kvalitet och säkerhet. Deneuropeiska standardiseringen har i och med och EU- 32 medlemskapetfatt en helt ny betydelse för de regler som rör människors liv, hälsa och säkerhet.Detaljkrav för produkters säkerhet fastställs nu Prop. 1994/95:100 ieuropastandarder På konsumentområdet pågår ett omfattande europeiskt Bil. Ett tjugotal kommittéer, flera av dem medunderarbetsgmpper, deltar i arbetet med att utarbetaEuropastandarder Produkter som berörs är bl.a, möbler,leksaker,fritids-hjälmar,bamomsorgsprodukter och flytvästar. Att delta i standardiseringen och fa frambra produktstandarder är ett betydelsefullt förebyggande arbete för att hindraatt vi far problem med bristande säkerhet och funktion hos produkter som kommeröver våra gränser Det är angeläget att standardema är utformade medutgångspunkt i bmkamas/konsumentemas intresse. Det är också viktigt för eneffektiv marknadskontroll att standardema är realistiska och väl definierade.Konsumentverket har framgångsrikt fört ut svenska synpunkter och lyckatspåverka det intemationella standardiseringsarbetet på konsument-vamområdet.Enligt regeringens mening bör verket även i fortsättningen spela en aktiv rolli detta sammanhang, också konsumentorganisationer och andra frivilligaorganisationer måste ges tillfålle att medverka i standardiseringsarbetet.Konsumentinflytandet på standardiseringen är enligt regeringens bedömningsålunda mycket viktigt. Regeringenanser att skyddet av människors hälsa och säkerhet har avgörande betydelse närman bedömer behovet av marknadskontroll. Resursema för marknadskontroll bör iförsta hand användas för att övervaka produktema från säkerhetssynpunkt och ståi rimlig proportion både till de risker och de personer som är tänkta attanvända produktema. Att bam inte utsätts för onödiga risker bör ha en högprioritet. Detär på den lokala nivån som konsumentema som enskilda individer i de flesta fallkan stödjas bäst. Främst avregleringen, intemationaliseringen och detekonomiska läget ställer konsumentema inför delvis nya problem. Detta ökarytterligare betydelsen av en väl utbyggd lokal konsumentverksamhet. Vikten aven verksamhet med inriktning på hushållens problem har kommit attmarkeras ytterligare genom tillkomsten av skuldsaneringslagen. Att medla itvister mellan konsumenter och näringsidkare är också ett betydelsefullt inslagi arbetet på det lokala planet. Ett annat är vam- och serviceförsörjningsfrågorDen kommunala vägledningen har också en betydelsefull roll att spela gentemotannan lokal verksamhet, exempelvis inom föreningslivets ram. kan alltsåen samverkan med andra verksamheter komma att utvecklas. 33 3 1994/95. Regenngenhar förelagt proposition (1994/95:123) om nymarknadsföringslag som avses träda i kraft . Den nya lagen ärtydligare än den nuvarande genom att innehålla preciserade regler om olikaformer för otillbörlig marknadsföring, såsom vilseledande reklam och förpackningsstorlekar,konkurser, utförsäljningar och realisationer, förmånserbjudanden etc. Ettföretag som avsiktligt eller av oaktsamhet överträder någon sådan regel kandömas att betala en marknadsstömingsavgift. Ett företag skall vidare kunna ådömas att betalaskadestånd inte bara till andra företag utan också till konsumenter Imarknadsföringsmål införs ett nytt system där blir förstainstans och blir andra och sista instans. (C 1993:01) lade fram ett förslag med ändringar iproduktsäkerhetslagen (1988:1604, ändrad senast 1994:610). I delbetänkandet -Produktsäkerhetslagen och EG (SOU 1993:88) - gjorde utredningen en jämförelsemellan ett EG-direktiv om allmän produktsäkerhet (92/59/EEG) ochproduktsäkerhetslagen. Utredningen föreslog emellertid attproduktsäkerhetslagen skulle ändras på så sätt att en farlig vara eller tjänstskulle kunna återkallas från innehavaren av en vara eller från den en tjänst utförtsåt eller från den som innehar egendom som tjänsten avsett. Detta godtogs avregeringen och (prop. 1993/94:203 s.212 ff, bet,1993/94:LU23, rskr1993/94:367, SFS 1994:610. Ändnngen trädde i kraft (SFS1994:1114). Utredningen har fortsatt sitt arbete med frågan omproduktsäkerhetslagens tillämpningsområde bör utvidgas så att lagen inte bara -som -gäller varor och tjänster som tillhandahålls i näringsverksamhetutan också varor och tjänster på det offentliga området. Arbetet skall i dennadel vara slutfört . Ettförslag till nya former för resegarantier har presenterats i promemorian (Ds1994:109) Nya former för resegarantier Arbetsgmppen föreslår, som altemativ till nuvarandegarantisystem med individuella betalningsutfästelser, en kombination avindividuell och gemensam säkerhet i form av en fond. En fondlösningtillgodoser, enligt arbetsgmppen, bäst kravet att ge konsumentema ett bättreskydd än det de nu har. Även vissa andra ändringar i resegarantilagenföreslås som t.ex. en möjlighet för tillsynsmyndigheten att föreläggareseföretag vid vite att ställa de säkerheter som myndigheten beslutat och enförkortad tid för ansökan om ersättning ur en resegaranti. Regeringenavser att senare återkomma till i frågan. ■''* På uppdrag av Nordiska ministerrådets ämbetsmannakommittéför konsumentfrågor har avdelningen förindustriell Miljöekonomi vid Lundsuniversitet utvärderat det nordiska miljömärkningssystemet. I uppdraget ingickatt särskilt belysa organisations-, arbets- och beslutsformers inverkan påeffektiviteten. har inhämtatsynpunkter på utvärderingen genom bl.a. de departement som är ansvariga förmiljömärkningsverksamheten i de nordiska ländema. I utvärderingen konstateras att den nordiskamiljömärkningen i jämförelse med andra länders officiella miljömärkningssystemhar lyckats relativt väl beträffande antal fastställda kriterier, utfärdadelicenser och produkter på marknaden. Konsumentemas kännedom om den nordiskamiljömärkningssymbolen Svanen har vuxit i de nordiska ländema och miljömärkethar hög trovärdighet hos både konsumenter och producenter I utvärderingsrapporten föreslåsförändringar i organisation och beslutsordning i syfte att effektiviseraarbetet. kommer de nordiska konsumentministrama att taställning till behovet av förändringar av verksamheten och om tidsplanen förarbetet. Genom har det europeiska miljömärkningssystemet införts iSverige from. Det innebär att företag som vill använda EU:smiljömärkningssymbol har möjlighet att begära tillstånd i att fa göradet. Utvecklingen av kriterier inom EU har tagit än beräknat. Idagfinns kriterier för fem produktgmpper fastställda, nämligen för tvätt- ochdiskmaskiner, toalett- och hushållspapper samt jordförbättringsmedel.Kommissionen har utsatts för kraftig kritik av medlemsländema och uppmanatsatt vidta åtgärder för att effektivisera arbetet. I det syftet har kommissioneninitierat en diskussion om att göra vissa ändringar imiljömärkningsförordningen, bl.a. i beslutsordningen. Prop.1994/95:100 Bil. Den beräknade utgiftsutvecklingen på konsumentområdett.o.m, till följd av tidigare fattade beslut samt förslagen i 1995 årsbudgetproposition är följande: Utgift 1993/94 Anvisat 1994/95 Förslag 1995/96 varav beräknatför juli 95 -juni 96 Beräknad besparing 1997" Beräknad besparing 1998" 117,9" " Prisnivå 1995/96 ' I dettabelopp ingår en engångsanvisning på Prop, 1994/95:100 1993/94 Utgift 71 555 000 '' '" 1994/95 Anslag 95 284 000 '> 1995/96 Förslag lOl 687 000 varav beräknat för "1 detta belopp ingår en engångsanvisning på Konsumentverketär central förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor med uppgift att stödjahushållen i deras strävan att effektivt utnyttja sina resurser samt att stärkakonsumentemas ställning på marknaden, I anslutning till detta fullgörs deuppgifter som ankommer på () enligt lagen (1971:112)om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, marknadsföringslagen (1975:1418) ochproduktsäkerhetslagen (1988:1604). Verket fullgör vidare uppgifter enligtkonsumentförsäkringslagen (1980:38), pnsinformationslagen (1991:601),konsumentkreditlagen (1992:630), lagen om märkning av textilier (1992:1231),lagen om märkning av hushållsapparater (1992:1232), lagen om personlig skyddsutmstningför privat bmk (1992:1326) och lagen om leksakers säkerhet (1992:1327). Verkets organisation mm. framgår av förordningen(1990:1179) med instmktion för . Konsumentverketredovisar i sin årsredovisning resultatet av verksamheten uppdelat påverksamhetsgrenama utredning/utveckling/forskning, provning/metodutveckling,rättslig marknadsbevakning, utbildning, lokal konsumentverksamhet,förlagsproduktion. Råd & Rön och intemationeU verksamhet. För varjeverksamhetsgren har mål ställts upp. Verket har särskilt prioriterat stödet till denlokala konsumentverksamheten - som också är den största verksamhetsgrenen -främst på gmnd av ett regeringsuppdrag om skuldsanering som verket har påbörjatunder verksamhetsåret. Rättslig marknadsbevakning och Råd & Rön är därefterde största verksamhetsgrenama. Anslagssparandet uppgick till I 134 000 kronorför /94. revisionsberättelse innehålleringa invändningar mot redovisningen. I sin anslagsframställning pekar verket på behovetav vissa förändringar av verksamhetsinriktningen under den aktuellabudgetperioden. Sådana skulle enligt verkets förslag innebära en utbyggdmarknadskontroll, förstärkta utredningsinsatser när det gäller teknikstyrdservice, utvärdering av insatsema i anslutning till skuldsaneringslagensikraftträdande samt ökat stöd till konsumentorganisationer 1994/95:100 Bil. Regeringen avseratt återkomma med förslag om inriktningen av den framtidakonsumentpolitiken. beviljas ett anslag /96. Verksamheten bör tills vidare styras av de övergripandemål som gäller för /95. Resurser 1995/96 Konsumentverketsårsredovisning har utvecklats sedan föregående år Resultatredovisningen ger ettbra underiag för en prövning av verksamhetsinriktning.Redovisningen av prestationer är väl utvecklad. Möjlighetenatt bedöma i vad mån de övergripande målen har uppfyllts begränsas i viss månav att den indelning som verket har i verksamhetsgrenar inte är anpassad tillmålen för verksamheten. Den är istället i huvudsak knuten till de medel somverket använder Arbetet med att utveckla resultatmått bör fortsätta inom ramenför budgetdialogen. Regeringenkonstaterar att inte har haft några invändningar irevisionsberättelsen avseende . har i sinrevisionsrapport framfört vissa förslag till förbättnngar av det intemaredovisningssystemet. bör beakta dessa förslag. Regeringenhar för avsikt att närmare precisera sin syn på inriktningen av denstatliga konsumentverksamheten och de övergripande målen för den. Ett avsyftena med detta är att förbättra möjligheten att kunna avläsa effektema avKonsumentverkets verksamhet. Inom ramen för de övergripande mål som gäller i dagvill regeringen dock redan nu ange några särskilt viktiga verksamhetsområden. Dehushållsekonomiska frågoma, särskilt budgetrådgivning och skuldsanering kommeratt förbli en mycket viktig uppgift under det aktuella budgetåret. Konsumentverketsinsatser i egenskap av tillsynsmyndighet enligt de lagar som reglerarkonsumentskyddet inom EU kommer att behöva ökas . Dettagäller marknadsbevakningen, stickprovskontroll av att produkter uppfyllerCE-märkets krav, kontaktema med näringslivet förutarbetande av egenåtgärdssystem och insatsema för att Prop. 1994/95:100sköta det sk. notifikationssystemet för farliga varor I egenskap av Bil,14 tillsynsmyndighet kommer verket dessutom att behöva satsa resurser påeuropeiskt och annat intemationellt samarbete. För att kunna upprätthålla en god produktsäkerhetinom hela EES-området har två informationssystem byggts upp. Det ena är ettnotifika-tionssystem (tidigare kallat RAPEX) varigenom tillsynsmyndigheterna imedlemsländema snabbt skall kunna fa infonnation när en fariig vara upptäcks iett annat land, I EG:s skaderapporteringssystem (EHLASS) samlas information infrån utvalda sjukhus i medlemsländema om varor som varit inblandade i hem-eller fritidsolyckor Tanken är att den information som erhålls frånskaderapporteringssystemet skall vara ett underlag för det långsiktigaproduktsäkerhetsarbetet. är kontaktmyndighet förnotifikationssystemet om andra farliga varor än livsmedel. Som har berörts anser regeringen attkonsumentinflytande på den europeiska standardiseringen är nödvändigt för attsäkerställa att varor som säljs i är säkra och för att stärkakonsumentemas ställning i i enlighet med uttalandena iregeringsdeklarationen. insatser på standardiseringsområdetbör därför ligga på en oförändrad hög ambitionsnivå. Särskilda medel har vidareberäknats under tolfte huvudtitelns anslag C 3, Bidrag till Standardiseringskommissionenför s,k. mandaterade standardiseringsprojekt och fördelas med utgångspunkt frånmyndighetemas prioriteringar En del av dessa medel kommer bl.a- att kunnaanvändas för att fa konsumentinflytande i standardiseringsarbetet. Flertalet av landets kommuner - 234 av totalt 288 -satsar på en lokal konsumentverksamhet.