prop · GH0339 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringen överlämnar denna proposition till riks- dagen. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen redovisas hur det s.k. bör ad- ministreras. I propositionen föreslås att ett särskilt, av staten helägt projektbolag bildas för att för statens del administrera de rättigheter och skyldigheter som kan bli aktuella i projektet. Vidare föreslås att projektbolaget får ansvaret för att samordna hela projektet från till i förhållande till privata intres- senter. Avslutningsvis föreslås i propositionen att riks- dagen godkänner principen att staten lämnar sådana garantier som krävs för projektets genomförande. De avtal som projektbolaget träffar med staten och med de privata intressenterna samt de statliga garantier som lämnas i samband därmed skall underställas för godkännande. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 2 Ärendet och dess beredning 3 Riktlinjer för det fortsatta arbetet 3.1 Genomfört arbete 3.2 Bildande av projektbolag 3.3 Samordning av projektet 3.4 Vissa garantier 3.5 Trafikeringsrätt på stomnätet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. godkänner det regeringen förordar om -bildandet av ett särskilt projektbolag för projektet (avsnitt 3.2), -att får ta i anspråk högst av anslaget C 3. Nyinvesteringar i stomjärnvägar och att får ta i anspråk driftmedel för att teckna aktier i projektbolaget (avsnitt 3.2), -samordning av hela från till (avsnitt 3.3), -att projektbolaget tar över den vidare upphandlingen av (avsnitt 3.2), -att projektbolaget får lämna vissa utfästelser för staten (avsnitt 3.4), -att projektbolaget skall förhandla med de privata intressenterna om formerna för statligt inflytande i projektet (avsnitt 3.2), -att projektbolaget skall svara för vissa av statens rättigheter och skyldigheter i relation till dem som genomför (avsnitt 3.2). 2. bemyndigar regeringen -att godkänna bolagsordningen för projektbolaget (avsnitt 3.2), -att ta i anspråk medel från Kommunikations- departementets anslag A 2. Utredningar m.m. för att ersätta projektbolaget för dess arbete med upphandlingen (avsnitt 3.2). 2 Ärendet och dess beredning En järnvägsförbindelse mellan och har ansetts mycket angelägen att genomföra. Under tidigare behandling av projektet i regering och riksdag har utgångspunkten varit att delar av projektet skall utföras med privat finansiering och andra med traditionell finansiering. Fyrspåret från till byggs av som en del av utbyggnaden av stomjärnvägsnätet. I pågående stomnätsplanering finns avsatta för en utbyggnad av den norra delen av (*). Den södra delen (*) och stationen på har förutsatts kunna byggas ut genom privata initiativ. Regeringen uppdrog åt Delegationen (K 1991:04) för infrastrukturinveste- ringar att, med förbehåll för regeringens god- kännande, förhandla och träffa överenskommelse med lämpliga intressenter om utbyggnaden av på delen *inkl. stationslösningen på . Beslutet innebar vidare att stationslösningen skall utformas så att den i ett senare skede kan utvidgas att betjäna genomgående tåg. 3 Riktlinjer för det fortsatta arbetet Regeringen har i proposition 1992/93:176 om investeringar i trafikens infrastruktur m.m. redo- visat sina överväganden vad gäller den långsiktiga utbyggnaden av väg- och järnvägsnätet i landet. Regeringen har i detta sammanhang konstaterat att den s.k. av flera skäl är ett angeläget projekt och att inte minst miljöskäl talar för att projektet genomförs. Regeringen angav i propositionen att det är angeläget att hela banan kan tas i drift och att en samordning av de båda delinvesteringarna (fyrspåret till och delen *via ) bör göras så att de blir färdiga . Regeringen föreslog därför att resterande delar av projektet på delen *skulle finansieras med statliga medel. Regeringens förslag innebar att ytterligare skulle anvisas för denna del av projektet. delade denna uppfattning och förutsatte att tas i drift (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446). Inom Delegationen (K 1991:04) för infrastrukturinvesteringar pågår ett omfattande arbete med att förbereda och genomföra upphandlingen av projektet. Delegationen inledde en s.k. prekvalificering. Denna syftar bl.a. till att redovisa de grundläggande förutsätt- ningarna för projektets genomförande, att åstadkomma intresse för projektet hos olika intres- senter samt att begränsa de i anbudstävlan deltagande anbudsgivarna till de mest kvalificerade företagen. Den slutliga upphandlingsomgången beräknas kunna vara avslutad . Delegationen har i en skrivelse till regeringen lämnat förslag till ställningstagande i ett antal frågor som kräver beslut av såväl som regeringen. Ett antal frågor som är av betydelse för det fortsatta genomförandet av projektet tas upp i denna proposition. 3.2 Bildande av projektbolag Regeringen beslutade att ge Delegationen (K 1991:04) för infrastrukturinvesteringar i uppdrag att genomföra upphandlingen av projektet. För detta ändamål har en särskild förhandlingsgrupp tillkallats i vilken ingår expertis vad gäller större upphandlingar. är ett stort och komplicerat projekt. Det är det första i sitt slag i och några särskilt utvecklade juridiska former för genomförandet av sådana projekt finns inte i . För att framgångsrikt fortsätta genomförandet av bedömer regeringen att ett projektbolag bör företräda staten i den fortsatta upphandlingen. Projektbolaget skall vara de privata intressenternas motpart i . För att kunna fullgöra den uppgiften och företräda statens intressen mot de privata intressenterna måste projektbolaget inledningsvis överta befogenheter och skyldigheter från berörda myndig- heter med sektorsansvar. Ett sådant övertagande gäller dock inte de uppgifter som säkerhetsorganen inom resp. myndighet svarar för. De rättigheter vilka projektbolaget behöver förfoga över i en förhandling med privata intressenter är av varierande slag och härrör från olika statliga organ såsom SJ, och . Exempel på sådana rättigheter är rätten att trafikera det statliga järnvägsnätet med en flygpendel mellan och samt rätten att dra fram järnväg och för stationsändamål exploatera vissa delar av samt delar av fastigheter som förvaltas av SJ eller . Förutom ekonomiska skyldigheter måste de privata intressenterna gentemot den svenska staten ikläda sig skyldigheter avseende t.ex. projektets tidsramar, kvalitet och framtida passagerarservice. Anläggningstillgångar som tillskapas för Arlanda- banan av de privata intressenterna skall sedermera överföras till staten senast då de privata intressenternas rättigheter avseende upphör, enligt nuvarande bedömning . Detta måste säkras genom avtal. Praktiska skäl talar för att sådana rättigheter och skyldigheter för statens del skall innehas av ett särskilt aktiebolag, ett s.k. projektbolag, som därvid blir de privata intressenternas motpart. Projektbolaget bör således inledningsvis träffa avtal med berörda myndigheter om överförande av befogenheter att företräda staten vid förhandlingar med de privata intressenterna rörande tillgång till mark på , utrymme på , marken för sträckan *och för sträckan *samt rätten att trafikera aktuella delar av stomjärn- vägsnätet (*) med en flygpendel. Projektbolaget bör därtill ges mandat att lämna en s.k. fullgörandegaranti från staten till den vinnande anbudsgivaren. Detta motiveras av att de privata intressenterna bör garanteras att projektbolaget är i stånd att uppfylla sina åtaganden. Projektbolagets uppgift skall i upphandlingsskedet vara att genomföra de förhandlingar och sluta de avtal som krävs för projektets genomförande samt att administrera återstoden av upphandlingen. Härvid skall projektbolaget verka för att mark-, naturvårds- och miljöskyddslagstiftningens krav beträffande bl.a. miljöhänsyn, markanvändning och hushållning med naturresurser iakttas. karaktär och den funktion projektbolaget skall fylla motiverar att förvalt- ningen av statens aktier i projektbolaget sköts av och till lika delar. Aktiekapitalet bör initialt uppgå till . del av aktiekapitalet, , bör finansieras via anslaget C 3. Nyinvesteringar i stomjärnvägar. del av aktiekapitalet bör finansieras med verkets driftmedel. Projektbolagets kostnader bör täckas genom ersättning för utfört arbete. Projektbolaget bör inledningsvis som ersättning för sitt arbete med att genomföra återstoden av upphandlingen erhålla en ersättning för faktiska kostnader för tiden fram till utgången av . Dessa medel bör betalas från sjätte huvudtitelns anslag A 2. När projektbolagets förhandlingar med berörda statliga intressenter avslutats och avtalsförslag om överförande av rättigheter föreligger skall dessa redovisas för regeringen. Regeringen kommer att för redovisa avtalen och hemställa om godkännande i de delar där det behövs. Avtalen mellan de olika verken och projektbolaget bör även reglera hur projektbolaget skall ersättas av verken för nedlagt arbete och upplupna kostnader. Sedan projektbolaget på detta sätt fått rätt att förfoga över rättigheter och skyldigheter kan projektbolaget slutföra den egentliga upphand- lingen. Det slutliga avtalet mellan projektbolaget och de privata intressenterna är av den karaktären att det skall träffas med förbehåll för regeringens godkännande och underställas i vissa delar. Regeringen anser att det är angeläget att genomförandet av i privat regi underlättas så långt detta är möjligt. Regeringen finner det rimligt att de privata intressenter som skall genomföra projektet ges möjlighet att själva forma den juridiska samarbetsform dessa önskar ut- nyttja för sitt genomförande av Arlandabane- projektet med de rättigheter och skyldigheter som etableras för projektet. Avsikten är att staten genom projektbolaget skall ha en viss insyn i och kontroll över den juridiska person som de privata intressenterna avser bilda för projektet. Sedan projektbolaget träffat avtal med berörda privata intressenter om formen för statligt inflytande får regeringen återkomma till i de frågor som rör inflytande över projektet. 3.3 Samordning av projektet Regeringens beslut innebar vidare att delades upp i två delar. Den första delen omfattade delen Rosers- berg*inkl. en stations- lösning på . Den andra delen omfattade utbyggnaden från flygplatsen till stomjärnvägen vid . Vidare uppdrog regeringen åt att genomföra en samhällsekonomisk studie vad avser resenärer norrifrån till . Innan slutlig ställning togs till norra del skulle utredning avvaktas. I proposition 1992/93:176 om investeringar i trafikens infra- struktur m.m. angav regeringen att allt pekade på att norra del borde komma till stånd och beräknade för denna investering. Regeringen beslutade i regleringsbrev för att under anslaget C 3. Nyinvesteringar i stomjärnvägar skall reserveras för norra del under /94. gavs också i uppdrag att efter samråd med Delegationen (K 1991:04) för infrastrukturinvesteringar redovisa en likviditetsplan för norra del. redovisade likviditetsplanen i en skrivelse till regeringen . Av denna plan framgår att inte räknar med något utfall på anslaget C 3. Nyinvesteringar i stomjärnvägar under /94 avseende norra del. har i skrivelse till regeringen redovisat sina överväganden vad gäller anslutningen av i norr till stomjärn- vägsnätet. Av redovisningen framgår att en anslut- ning utformad i enlighet med förslag till norra del har betydande samhällsekonomiska fördelar. Regeringen delar i denna fråga uppfattning. Utbyggnaden bör ske på ett sådant sätt att hela investeringen kan ses som en integrerad del i landets järnvägsnät. Att viss trafik på banan bedrivs på särskilda villkor ändrar inte detta synsätt. Regeringen finner det rimligt att en samordning kommer till stånd av hela projektet från till och att uppgiften att samordna projektet i förhållande till de privata intressenterna ges till det föreslagna projekt- bolaget. Projektbolaget bör träffa avtal med om detta. Avtalet skall redovisas för och godkännas i de delar detta behövs. En uppdelning av ansvaret vid skulle kunna leda till praktiska komplikationer. Det är också viktigt att investeringar i stationslösningar m.m. för genomgående och vändande tåg samordnas på ett effektivt sätt. En grundläggande utgångspunkt för arbetet med har varit att projektet skall genom- föras utan vare sig statliga lånegarantier eller garantier vad avser trafikvolymer. Regeringen anser att dessa förutsättningar är riktiga. Projektet kommer att vara ett samfinansierat projekt mellan staten och privata intressenter. Det är viktigt att en tydlig åtskillnad görs mellan de båda parterna i finansieringsfrågan och att ingen sammanblandning sker. Det kan dock bli aktuellt för staten att göra andra åtaganden i projektet. I normalfallet upptar ett avtal och genomförande av ett projekt åtaganden från såväl den upp- handlande enheten, vilket i detta fall är staten, som den som skall fullgöra projektet vad gäller finansiella garantier, garantier för riktigheten av lämnad information etc. Det kan förutses att de privata intressenterna kommer att önska att staten ikläder sig vissa garantier vad avser de rättigheter som projekt- bolaget skall tillförsäkra de privata intressenter- na. En anledning till att privata intressenter kan antas komma att begära sådana garantier är att detta projektbolag inte kommer att ha ett så stort aktiekapital som skulle krävas för att de privata intressenterna skulle kunna känna sig trygga med enbart detta projektbolag som motpart. De garantier som staten kan behöva ställa är dels sådana som enbart avser riktigheten av viss infor- mation som staten via projektbolaget kommer att lämna de privata intressenterna i samband med an- budsgivningen och avtalstecknandet, dels sådana som avser projektbolagets genomförande av de åtaganden som projektbolaget behöver ikläda sig gentemot de privata intressenterna direkt eller indirekt och som staten utan projektbolaget hade behövt ikläda sig själv gentemot de privata intressenterna. Det är mot denna bakgrund samt med hänsyn till den praxis som råder inom bygg- och anläggningsmarknaden i övrigt, rimligt att staten ikläder sig normala förpliktelser gentemot de privata intressenter som slutligen kommer att genomföra projektet. Med hänsyn till att det inte är möjligt att förutse omfattningen av dessa garantier, kommer avtal mellan projektbolaget och de privata intressenterna i denna del att träffas med förbehåll för regeringens godkännande. Regeringen kommer, när projektbolaget träffat sådana avtal, att redovisa dem för och inhämta de godkännanden som behövs. För det vidare förhandlingsarbetet bör regeringen få godkännande av principen att projektbolaget för statens räkning får lämna för projekt av detta slag normala utfästelser. 3.5 Trafikeringsrätt på stomnätet Enligt 7 § förordningen (1988:1379) om statens spåranläggningar har , med i denna paragraf angivna undantag, ensam trafikeringsrätt på stomnätet. Ett genomförande av förutsätter att det företag som kommer att ansvara för den s.k. flygpendeln får trafikeringsrätt på de delar av stomnätet som berörs, dvs. På samma sätt som beträffande vissa andra rättigheter som behöver upplåtas till de privata intressenterna direkt eller indirekt, bör rätten att förhandla om trafikeringsrätten anförtros det ovannämnda projektbolaget. Regeringen kommer i samband med behandlingen av förslag om avreglering av järnvägssystemet att återkomma till denna fråga. KommunikationsdepartementetUtdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Regeringen beslutar proposition 1993/94:39 .