prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Invandring m.m. omfattar invanchings-, flyktmg- och invandrarpolitiken. Invandringspolitiken omfattar de principer ochregler som anger vilka utlänningar som ska fä tillstånd art bosätta sig iSverige. Ert övergripande mål är att den reglerade invandringen till skaske i enlighet med gällande förfatmingar och intemationella åtaganden. Prövningav ärenden enligt utlänningslagstiftningen och lagen om svenskt medborgarskapska ske på ett rättssäkert särt. Ansvariga myndigheter är Statens invandrarverkoch . Flyktmgpolitiken består av flera olika element ochansvaret är delat mellan Arbetsmarknads- och Utrikesdepartementen. Mortagandeti av personer som är i behov av skydd tar de största resursema i anspråk.Ett övergripande mål är att verksainheten ska präglas av respekt för individenoch dermes vilja och förmåga att ta ansvar. Ansvarig statlig myndighet ärStatens invandrarverk. Andra element i flyktingpolitiken är ekonomiskt stödtill flyktingarbete utanför , överföring till av särskiltutsatta personer och stöd till ätervandring. Invandrarpolitiken innefattar de åtgärder somvidtas för att underlätta invandramas integration i det svenska samhäUet. Målenför invandrarpolitiken är jämlikhet, valfrihet och samverkan. Invandrarpolitikenbygger på en ansvarsfördelning mellan de myndigheter och andra som har sakansvarför olika verksamhetsområden. En gmndläggande princip är art varje myndighetinom sirt område har samma ansvar för invancfrare som för den övrigabefolkningen. Myndighetema har utöver detta också ett ansvar för att särskildaåtgärder vidtas för invandrare när så behövs. Invandrarfrågoma är därföraktaella inom en rad skilda politikområden. Ansvaret för det praktiskagenomförandet ligger i stor utsttäckning på kommuner och landsting. har ert särskilt ansvar för att bevaka och samordna de statligamyndighetemas arbete inom området. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering skaverka för att etaisk diskriminering inte förekommer i arbetslivet eller påandra områden av samhällslivet. Skrivelseom invandrar- och flyktingpolitiken Regeringenavser att i likhet överlämna en skrivelse till somredogör för utvecklingen inom invandrar-, invandrings-och flyktingpolitiken,huvudsakligen under förta budgetåret. far härigenom en samladinformation om utvecklingen inom politikområdet. Utgiftemafor lirtera D. Invandring m.m.beräknas sjunka med ca 2,4 miljarderkronor från /96 till som en följd av tidigarefattade beslut och nedgången i antalet asylsökande utlänningar. Dämtöver skastmkturella besparingsåtgärder vidtas som sänker utgiftsnivån. Regeringen redovisade i prop. 1994/95:25 om vissaekonomisk-politiska åtgärder m.m. (sid. 23) art utgiftema förInvandring m.m. ska ha minskats med jämfört medtidigare gällande planer (enligt den långsiktiga konsekvenskalkylen i prop.1993/94:150, bilaga 1). Regeringen bedömer nu art utgiftsminskningen kan bli800 miljoner kronon Minskningama kommer att åstadkommas bl.a. genom en snabbareoch effektivare prövning av ansökningar om uppehållstillstånd samtverkställighet av avlägsnandebeslut Vidare kommer besparingama art uppnåsgenom art invandring av personer som inte har en principiell rart tilluppehållstillstånd regleras genom planeringsramar som fastställs avstatsmaktema på grundval av bl.a. det samhällsekonomiska läget Konkreta förslagska lämnas av den parlamentariska kommirté som ser över invandrings- ochflyktingpolitiken. Kommitténs förslag bör kunna ge besparingseffekter fno.m.den 1 juli 1996. Minst 140 av de 800 miljoner kronoma i stmkmrellabesparingar faller på /96. Beroende på volymutvecklingama kan de faktiskabesparingama på statsbudgeten komma art avvika från de somberäknats i form av sttiikmrella besparingar som låsts vid vissa fasta volymantagandeni enlighet med den långsiktiga konsekvenskalkylen. Andra antaganden omvolymutveckling av utgiftsstyrande faktorer påverkar storleken av besparingama. besparing 1997 jmf 12 mån 95/96 besparing 1998 jmf 1997 10796,3 11100,8 9 794,9 7 221,7 -580,0 -80,0 Prop.1994/95:100 Besparingar () Bilaga 11 1995/96 1998 D.Invandring m.m. 184,5 128,3 800,0 godkänner inriktaingen av de besparingsåtgärderinom området Invandring m.m. för budgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordar. Asylprövning och flyktingmottagande Utgiftsstyrande faktorer Gmndläggandeför statens utgifter på anslagen för littera D. Invandring m.m. är hur mångaasylsökande, flyktingar och vissa andra utlärmingar som kommer till . Ansökan från asylsökande utlänningar prövas avStatens invandrarverk. svarar för derasuppehälle och bostad, genom vistelse på förläggning eller kontantersättaingartill dem som ordnat eget boende. Målet är att ska farta beslut iflertalet asylärenden från ansökan. Hur många som beviljasuppehållstillstånd varierar mycket över tiden beroende på varifrån deasylsökande kommer och åberopade skäl. Saknas tillräckliga skäl meddelar Invandrarverketett avvisningsbeslut. av dem som fart avslag på sinasylansökan överklagar avvisningsbeslutet till . Under den tiddet tar för nämnden art pröva överklagandena fortsätter attansvara för de asylsökandes försörjning. Avslås överklagandet ska utiänningenlämna landet Sker inte detta frivilligt ska avvisningen verkställas av polisen. Statens utgifter asylansökan prövasavser till en mindre del asylprövningsprocessen. De stora utgiftema avser deasylsökandes boende och försörjning. Bestämmande för utgiftema är antaletpersoner som söker asyl, handläggningstiden, andelen avvisningsbeslut och överklaganden.Råder oklarhet om förhållandena i de asylsökandes hemländer, kan det blinödvändigt art skjuta upp ärendeprövnmgen för hela gmpper i avvaktan på artgmndema för eventaell asyl klarlagts. Det händer också art avvisningsbesluttillfälligt inte kan verkställas på gmnd avhinder i de sökandes hemlanden Statens försöijnhigsansvar kvarstår Prop.1994/95:100 då i båda fallen. Av stor betydelse för utgiftema för mottagandet avasylsökande är också möjlighet att bedrivaföriäggningsverksamhet till en låg kostaad. De asylsökande som beviljas uppehållstillstånd skatas emot för bosättning i någon kommun. Huvuddelen av kommunema har överenskommelsermed om att ta emot ett visst antal flyktingar och andrautlänningar. Kommunema fär statlig ersättaing för de faktiskt mottagnaflyktingama. Ersättamgen ska i princip täcka kommunens kostnader fram tilldess art flyktingama förmodats ha blivit självförsörjande. fastställer en kvot föröverföring av flyktingar till . Dessa flyktingar tas som regel emot i enkonimun efter ankomsten till . Mottagningskommunen ärberärtigad till statlig ersärtning. Invandringen av anhöriga till flyktingar ochutlänningar som av andra skäl fart uppehållstillstånd i är omfattande.Under vissa fömtsättningar berättigar även dessa anhöriga kommunema tillstatlig ersärtning. Detstora trycket från nytillkommande asylsökande bröts sedan dendåvarande regeringen infört viseringskrav för personer frånBosnien-Hercegovina. Under /93 kom chygt 80 000 asylsökandemedan de nytillkomna /94 uppgick till 17 800. Regeringen bedömeratt ungefär lika många som förta budgetåret kommer att söka asyl i Sverigeinnevarande budgetår. Anslagsberäkningama för /96 baseras på ca20 000 asylsökande för en tolvmånadersperiod och 30 000 under hela det föriängdabudgetåret. Den övervägande majoriteten av asylsökande underbudgetåren 1992/93, 1993/94 och hittillsvarande del av 1994/95 har kommit frånde stater som uppstart ur det foma . Asylärendenaoch handläggningskapaciteten hos myndigheterna är dimensionerade för art handlägga det antalasylärenden som följer av en årlig insttönming av 15 000 - 25 000 asylsökandepersonen Som en följd av den mycket stora omfattaingen avasylärenden under budgetåren 1991/92-1993/94 har emellertid arbetat med kraftigt förstärkta resurser som avvecklas. Invandrarverketböljade avveckla exfraresursema Prop. 1994/95:100 1993.För del sker neddragningen senare och är Bilaga 11sannolikt inte klar förtän under /96. Förta budgetåret fartade Statens invandrarverkbeslut i 75 400 asylärenden (gmndärenden) och prövade 32 400överklaganden från utiänningar med avlägsnandebeslut. De utgående balansemaav icke avgjorda ärenden omfattade hos 9 500 och hosUtlänningsnämnden 17 500 personen Under innevarande budgetår har Invandrarverketsbalans kommit ned i 5 600 ärenden. Totalt räknar verket avgöra 21 000 gmndärenden med en utgående balans på 3 500ärenden. räknar med art innevarandebudgetår ta emot 14 500 nya överklaganden från personer som fartavlägsnandebeslut av . Om nämnden som planerat kan avgöranärmare 24 000 personers överklaganden /95, skulle den utgåendebalansen därefter komma att omfarta 8 000 utlänningar med avlägsnandebeslut. Under det förlängda /96 väntas Invandrarverketavgöra drygt 29 000 gmndärenden, varav 19 000 under de första tolv månaderna.Utlänningsnänmden väntas under samma perioder avgöra överklaganden från 23 000respektive 16 000 utlänningar. Dentidigare regeringen fartade ett praxisbildande beslut medinnebörden art skyddsbehövande medborgare från BosnienHer-cegovina som söktasyl här skulle fa stanna. Samma regering utfärdade en förordning(1994:189) som innebär art bamfamiljer som sökt asyl före den inormalfallet ska fä uppehåUstillstånd. Sammantaget beräknas derta leda till artca 20 000 utlänningar under budgetåren 1993/94 och 1994/95 beviljats ellerkommer art beviljas permanent uppehållstillstånd i . Härtill kommerföljdinvandring -främst 1994/95 och 1995/96 av anhöriga med anknytaing till demsom beviljats uppehållstUlstånd på dessa grunden /94 beviljades totalt 54 754uppehållstillstånd för utlänningar som sökt asyl i , varav merparten() av humanitära skäl. Innevarande budgetår väntas 20 300 personer fäuppehållstillstånd efter asylprövning och det förlängda /96 13800 personer, varav 9 200 - . Underförta budgetåret fattades beslut om överföring av 7 340 flyktingar tillSverige inom ramen för den s.k. flyktingkvoten som detta budgetår tillfälligtutökats med 6 000 platser till följd av sitaationen i fd. Genomatt uttagningama i huvudsak skedde mot slutet av budgetåret, sker inresoma iSverige och kommunmottagandet mnevarande budgetår. Om flyktmgkvoten /95 (1 840 personer) utayttjas i sin helhet kan totalt ca 7 000flyktingar förväntas resa m i innevarande budgetår. För budgetåret1995/96 föreslår regeringen en oförändrad kvot på 12-månadersbasis. För heladet förlängda /96 innebär det art kvoten omfartar 2 760flyktingar. De anslagsmedel som beräknats för flyktingkvotenbör altemativt kunna användas till insatser i närområden. I UNHCR:s arbete art hjälpa till art lösa olikaflyktingproblem som uppstår i världen ser även flyktingkommissarien möjlighetenatt hjälpa flyktingar i deras närområden som mycket viktig. UNHCR ser ocksåöverföring till ett tredje land, s.k. "resettlement", som angelägetdär det inte går att lösa problemen på annat sätt. Inom UNHCR pågår ett utvecklmgsarbete där behovenav "resettlement" ställs mot andra angelägna ändamål. Anslagsmedlen /96 bör därför kunna användaspå ert flexibelt särt där insatser i närområdet eller andra åtgärder som UNHCRförordar utgör altemativ till överföring och mottagning av flyktingar iSverige. Regeringen kommer i samråd med UNHCR att mycket noga följa utvecklingeni såväl fd. som i övriga världen för art uppmärksamma olika behov. Enväntad effekt av art så många personer från har fatt stannai var en relativt omfattande anhöriginvandring hit Dennaanhöriginvandring har dock varit väsentligt minche än beräknat. Förtabudgetåret kom 9 250 anhöriga till flyktingar som ska tas emot mom ramen fördet kommunala flyktingmottagandet och m-nevarande budgetår väntas 10 000 sådanaanhöriga komma. Anhörig-mvandringen /96 bedöms till 7 000personen Den anhöriginvandring som avses är sådana anknytaingar tillflyktingar som omfattas av det kommunala flyktingmottagandet. Underförta budgetåret omfattade det kommunala flyktingmottagandet 52 600 nyautlänningar med uppehållstillstånd, varav 41 300 kom från Invandrarverketsföriäggningar. På gmndval av gjorda antaganden om beviljadeuppehållstillstånd efter Prop. 1994/95:100 asylprövnmg, överföring avkvotflyktingar samt omfattaingen av anhöri- Bilaga 11 ginvandringen, bedömerregeringen att kommunmottagandet innevarande budgetår kommer att uppgå till 42000 personen för det föriängda /96 leder till att30 000 personer skulle tas emot i kommunema, varav 21 000 under de första tolvmånadema. Invandrarverketsföriäggningar avvecklas allteftersom anhopningen av asylärenden hos verket ochUtlänningsnänmden arbetas bort och i takt med att de personer som beviljats uppehållstillståndtas emot i kommunema. har en växande andel asylsökande utnyrtjatmöjligheten till eget boende utanför föriäggningssystemet var ca 38 400 personer registreradevid förläggningar, varav ca 2 000 i eget boende. Tre månadersenare fanns 31 700 personer i mottagningssystemet, varav 6 800 i eget boende. Mot slutet av irmevarande budgetår bedöms 12 000asylsökande bo på förläggning och 6 000 i eget boende. sommaren 1996beräknas totalt 12 000 personer komma att finnas i mottagningssystemet. Sverigesmedlemskap i fno.m. kommer att återverka på invandrings- ochflyktingpolitiken, främst genom pågående arbete med fre konventionen uttrycker EU-ländemas gemensammasyn på vilket av ländema som har att pröva en asylansökan som görs i något avländema inom EU. Denna konvention uttrycker den grundläggande flyktingpolitiskaprincipen om första asylland. Yttre gränskontrollkonventionen avses reglera detgemensamma ansvaret för den ytfre gränsen när de inre gränsema ländema emellanavvecklas. Arbetet med den s.k. Europeiska informationskonventionen befinnersig på ett inledande stadium. Konventionsarbetet syftar till art reglera detinformationsutbyte ländema emellan som bIfr en fömtsättaing för art samarbetetrent praktiskt ska kunna utvecklas. Ingenav dessa konventioner har äimu frärt i kraft. Regeringentillkallade en särskild ufredare för att överväga vissafrågor kring regeringens ansvar för praxis i utlänningsärenden och prövningsförfarandet vid ansökan om uppehållstillstånd (din 1994:75). Utredarenska belysa hur nuvarande styrmedel fimgerar Prop. 1994/95:100 och övervägavilka styrmedel regeringen bör ha i utiänningsärenden. Bilaga 11 Ävenfrågan om i vilka avseenden rättssäkerheten vid prövningen av ansöknuigar omuppehållstillstånd kan ökas ska ufredas. Utt-edningsarbe-tet ska vara avslutatden . tillsattes av regeringen meduppgift att se över invandrings- och flyktmgpolitiken (din 1994:129). Flera avde frågor som åvilat kommittén för översyn av invandrarpolitiken samtinvandrings- och flyktingpolitiken (Ku 1993:01) förs över till den nyakommittén och den gamla kommitténs arbete upphör därmed. Den nytillsatta kommittén (dir. 1994:129) har somhuvuduppgift att göra en översyn av regelsystemen för vilka som fåruppehållstillstånd i och skydd ska ges. Härvid skaäven lämnas förslag till hur uppehållstillstånd för personer som inte har enprincipiell rätt att stanna kan regleras genom speciella planeringsramar. Förslagska även lämnas till hur asylsökningsprocessen kan göras snabbare. Kopplingentill utrikespolitiken görs dels genom att kommittén har till uppgift attöverväga hur i intemationeU samverkan aktivt ska kunna medverka tillatt undanröja eller lindra orsaker bakom flykt och påtvingad migration, delsgenom att man ska länma förslag till hur åtgärder inom invandrings- ochflyktingpolitiken bättre kan samordnas med bistånds- och utrikespolitiken.Vidare har kommittén att lämna förslag till utformningen av en utveckladåtervandringspolitik. Kommittén ska enligt sina direktiv vara klar senast den30 . Den28 beslutade regeringen också att en särskild uttedare (dfr. 1994:74)skulle tillkallas för att ufreda hur beslut om avvisnmg och utvisning kanverkställas under värdiga former och så effektivt som möjligt.Utredaren ska också överväga vilken myndighet som bör ha huvudansvaret förverkstälUgheter och om detta ansvar också bör innefatta kosmadsansvaret samtlägga fram de författaingsförslag som behövs. Ufrednmgen ska vara slutförd den1 . Förändringari mottagandet av asylsökande Enligtde nya regler för mottagande av asylsökande som frädde i kraft den 1 juli 1994har en asylsökande, till skillnad mot tidigare, samma rätt till dagersättamgoavsett om han bor på en förläggning eller ordnar bo- stadpå egen hand. Den som själv ordnar bostad fär en bostadsersättaing. Regeringenhar uppdragit åt att redovisaomfattningen av och de effekter som det egna boendet för asylsökande får iolika avseenden. Verket ska också vid behov lämna förslag till åtgärder för attmotverka eventaella negativa konsekvensen Uppdraget har delredovisats den 14november 1994. Erfarenhetema av eget boende visar att av deasylsökande vah att utayttja möjligheten att bo på egen hand i en kommun. Vidutgången av oktober månad 1994 hade 6 740 asylsökande eget boende. Det egnaboendet har kraftigt koncentrerats till storstadsområdena, vilket letttill en del problem av bl.a. praktisk nattir. ska senast den 1febmari 1995 överlämna en slutlig redovisning till regeringen. Regeringen har för avsikt att under våren 1995förelägga en proposition med förslag till vissa ändringar i lagen ommottagande av asylsökande. Detta syftar till att underlätta kommunemasmottagande av asylsökande som har eget boende och beviljas uppehållstillstånd.I den mån redovisning visar på behov av andra ändringar ilagen, kan det också komma att aktaaliseras i detta sammanhang. Denfömtvarande regeringen tillsatte en arbetsgmpp med uppgift attgöra en fördjupad uppföljning av flyktingmottagandets kostnader, innehåll ochresultat. Syftet var bl.a. att få ett bättte beslutsunderlag för nivå ochutformning av den statliga ersättaingen till kommunema. I arbetsgmppen haringått representanter för Kulmrdepartementet, , och . Arbetsgmppen gjorde enurvalsundersökning i 41 kommunen Kommunema skulle redovisa sådana kostaader,som bl.a. schablonersättningen avsåg att täcka, för flyktingar som tagits emotunder . Eftersom många kommuner inte kan följa kostnademaför de olika flyktingkontingentema över mottagningsåret . och de fre följandeåren, finns en osäkerhet i kommunemas redovisningar. I rapporten täcker den stadiga ersättningenkommunens kostnader för flyktingmottagandet (Ds 1994:136) belyses i vilkenutsfräckning kommunemas kostaader täcks av den statliga ersättaingen. Arbetsgmppen konstaterar härvid att ersättningenför de flyktingar som togs emot täckt avsedda kostaader förflertalet kommunen Allt tyder också på att bicfragen för flertalet kommunerkommer att räcka även för återstående del av den period (mottagningsåret ochytterligare ) som ersättaingen avsenatt täcka. En fortsatt uppföljningav kostaadema under resterande del av bör dock göras. För flyktingar mottagna kan arbetsgmppenännu inte dra nå- Prop. 1994/95:100 gon slutsats om ersättaingen kommer atttäcka kostaadema. Uppfölj- Bilaga 11 ningen fortsätter därför . Arbetsgmppen har inte kunnat finna någraomständigheter som generellt skulle ha påverkat förbmkningen avschablonersättaingen. Små kommuner (25 000 invånare eller färte) ochlandsbygds- och glesbygdskommuner har dock en låg förbmknmg. Dessa kommunerhar också stor utflyttaing av flyktingar. Reglema för utbetalning avschablonersättaingen ändrades emellertid vilket innebär attdet nu tar för en kommun att få hela ersättningen. Ändringen börutjämna skillnadema i ersättnmg mellan ui- och utflyttaingskommuner. Detfinns anledning att känna en växande och allvarlig oro inför de storasvårigheter många invandrare har att bli delaktiga i det svenska samhället.Invandrare tycks på de flesta områden befinna sig i sämre läge än befolkningeni övrigt. Invandringens ändrade karaktär och den ekonomiskastiTiktaromvandlingen har gjort att arbetskraftsefterfrågan stämmer allt sämreöverens med invändramas arbetskraftsutbud. tar det och kostarmera innan invandrama kan börja arbeta. Mot bl.a. denna bakgrund har regeringenbeslutat att arbetet med att underlätta invancframas integration i det svenskasamhället måste intensifieras. Arbetet med att se över och utvecklainvandrarpolitiken ska bedrivas av en särskild kommitté. Regeringen har den 24november 1994 beslutat om direktiv för denna parlamentariska kommitté. Direktiven till den nya ufrednmgen följer i storadelar riktlinjema för den tidigare översynen såvitt gäller invandrarpolitiken.Det innebär bl.a. att kommittén ska överväga invandrarpolitikens omfattaing,inriktning och avgränsnmg och därvid ägna särskilt uitresse åt frågor om invandramassimation på arbetsmarknaden och hur invandrares svenskkunskaper påverkar derasfömtsättaingar i arbetslivet och delaktighet i samhället i övrigt. Hämtöverhar regeringen i direktiven uppdragit åt ufrednmgen att bl.a. överväga vilkaåtgärder som bör vidtagas för att undvika de negativa konsekvenser som kanförekomma mom mvandrartäta bostadsområden. Ufredningen har också att analyseradrivkraftema bakom och eventaella olägenheter med koncentrationen avinvandrmgen till vissa kommuner samt att överväga hur sådana olägenheter skakunna motverkas. En annan viktig fråga för ufredningen blir att analyseranuvarande och förväntade kostaader för flyktingmottagandet och övrig invandringoch därvid bl.a. överväga om kostaadsfördehimgen mellan stat och kommun ochmellan olika kommuner är rimlig. I ufrechiingsuppdraget ingår att ta fram etthandlingsprogram med an- Prop. 1994/95:100 givande av prioriteringar.Utredningsuppdraget ska vara avslutat den 31 Bilaga . Åtgärdermot rasism och främlingsfientlighet /95 har i enlighet med riktlmjer av den tidigare regeringenStatens invancfrarverk, , (dåvarande Statensungdomsråd) och Statens kultartåd fortsatt sitt arbete för att motverkafrämlingsfientlighet och rasism. För ändamålet har myndighetema erhållit 4 375000 kronon En särskild arbetsgmpp för en ungdomskampanj motrasism och främlingsfientlighet inrättades inom i april1994. För att ge kampanjen en från regermgskansliet mer fristående stälhiingomformades arbetsgmppen till en kommitté. Kampanjen kommerhuvudsakligen att becfrivas . Ungdomskampanjen förfogar mnevarande budgetår. Dämtöver har regeringen ställt medel urAllmänna arvsfonden till kommitténs förfogande för fördelning till lokalaprojekt inom föreningslivet. Den förta regeringen beslutade att en särskildkommission mot främlingsfientiighet och rasism skulle tillsättas. Den nyaregeringen bedömer emellertid hithörande frågor så viktiga att de bör behandlasinoin under direkt politisk ledning. I regeringskanslietpågår nu arbete med att lägga fast former för och innehåll i denna verksamhet.I detta arbete ingår bl.a. att utforma en övergripande strategi för arbetet medfrämlmgsfientlighet, rasism och antisemitism. Särskildainsatser i områden med stor koncentration av invandrare bostadsområden, i främst storstädema, har en mycket hög andel invandrare.Några områden domineras till och med helt av uivandrare som har ytterst fätillfällen till kontakter med befolkningen i övrigt. Därmed försvårasintegrationen i det svenska samhället avsevärt. Bl.a. är möjlighetema att lärasig det svenska språket mycket små. Den redan höga koncenfrationen av mvandrare tillvissa bostadsområden i storstadsregionema har ökat än mer genom de senasteårens stora flyktmg- och anhöriginvandring. I storstädema har sysselsättaingenför mvandrare utvecklats mer negativt än i övriga landet. Socialbidragsberoendetbland icke svenska medborgare är mycket stort i storstädema och kostnadema försocialbicfrag har ökat drastiskt. I många av de invandrartäta bostadsområdena istorstädema bor också andra ekonomiskt svaga gmpper och människor medpsykosociala pro- blem.I sådana segrerade bostadsområden finns ofta olika slags sociala Prop.1994/95:100 problem. Regeringen har tillsatt en särskild utrednmg omLevnadsvillkor i storstadsområden (din 1994:68) som ska belysa och analyseraden sociala utvecklingen i ett antal bostadsområden i storstadsregionema.