prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Förhandlingama omen Bilaga 4 fjärde kapitalpåfyllnad för 1995-1997 har därmed kunnat åtempptosoch föratses avslutos . inriktning av verksamheten sammanfaller välmed svenska bisfendspolitiska målsättningar. Det råder stor efterfrågan påorganisationens tjänster och den är välskött och bedriver sin verksamheteffektivt. har engagerat sig storkt i och spelaren framträdande roll i processen mot en uppgörelse om reformer ochkapitolpåfyllnad. Beredskap bör finnas för ett svenskt deltogande ien ijärde kapitolpåfyllnad. Den svenska andelen av samladebidrag till påfyllnad bör ligga nära den som gällde för den tredje påfyllnaden(5,). Med hänsyn tUl att OECD- och i viss mån mottagarländerna fömtses taöver en del av OPEC-ländernas finansiella börda i ett reformerat , kanOECD-länderaas andel av den fjärde påfyllnaden komma att uppgå till . kvarstår som ett rimligt antogande angåendepåfyllnadens totola storlek. Under dessa föratsättningar kan det försto ochandra svenska årsbidraget till den fjärde kapitalpåfyllnaden beräknas tillsammanlagt . Med hänsyn tagen till en från budgeferet1992/93 ingående reservation beräknar regeringen ett medelsbehov på 25,5miljoner kronor för budgeferet 1995/96. C1.3 Övrigt multilateralt samarbete om miljö och utveckling (UNCED) är en väsentlig komponent idet internationella utvecklingssamarbetet. En särskild UNCED-proposition harnärmare utvecklat det svenska uppföljningsarbetet. Som ett led i uppföljningen av propositionenupprättode regeringen en arbetsgmpp som skulle granska hur besluten vid UNCEDoch andra globala miljöfrågor kan integreras i det svenskautvecklingssamarbetet. Dessa förslag har lämnats. Regeringen avser attnoga värdera dessa planer. Syftet är att utveckla principer, riktlinjer ocharbetsmetoder för ett mer integrerat och fokuserat perspektiv på hållbarutveckling. Regeringen avser återkomma till om arbetet med dessafrågor. De mål som antogits av om en framsynthushållning med naturresurser och omsorg om miljön är gmndpelare i regeringensarbete med dessa frågor. Miljöhänsyn måste integreras i allutvecklingsverksamhet. Dämtöver fordras vissa riktode bidrag till särskildamiljöfonder och -program, vilka finansieras under denna anslagspost. Den globala miljöfaciliteten (GEF), somadministreras gemensamt av UNDP, och , vars verksamhet omstmkmrerats och permanentots, finansierar insatser inom områdena 95 globalaklimatförändringar, biologisk mångfald, skydd av interaationellt vatten samt utmnning av ozonskiktet. GEF är också interimistisk Prop. finansiellmekanism för de globala konventionema om klimatförändringar Bilaga 4 och biologisk mångfald,som tillkom som ett resultot av UNCED- Förhandlingarpågår om GEF:s roll i uppföljningen av dessa Denpåfyllnadsförhandling som resulterat i en fond på sammanlagt för perioden innebär för en andel om 2,,vilket motsvarar . perioden /96 kommerca hälften av det svenska bidraget att Ytterligare ett resulfet av UNCED är att enkonvention mot ökenspridning framförhandlats. Regeringen avser attunder våren lägga fram en särskild proposition för att skall kunnaratificera konventionen. Den beräknas kunna träda i kraft . Underinterimsperioden kommer förhandlingar att föras, som bl.a. skall fe ställningtill finansieringen av de åtoganden som är förbundna med konventionen. Underdet närmaste året kommer således behovet av finansiering främst att gällainterimsåtoganden. Ett särskilt initiativ gäller omedelbara åtgärder i . Montrealprotokollet är ett avtal som förbinder dessparter att genomföra en avveckling av ozonnedbrytonde ämnen. Protokolletsmultilaterala fond finansierar deltagande i avvecklingsprogrammet.Under året utökades fondens budget från till 240miljoner US dollar. andel till fonden bibehölls vilket innebär att detsvenska åtagandet f n. utgör . En internationell utvärdering avMontrealprotokollets verksamhet har inletts. Insatser inom fonden har visat sigge positiva resultot. Det finns genom dessa insatser stora möjligheter för atten återhämtning av ozonskiktet skall kunna ske. Detto föratsätter dock attarbetet fortgår åtminstone . SIDA har haft i uppdrag att handhagenomförandet av vissa multilaterala miljöinsatser inom ramen för dennadelpost. Inriktningen har varit långsiktiga insatser som kräver kontinuitet ochsom ligger i linje med UNCED-besluten. Den föreslagna minskningen på delpostenpåverkar även denna del. Regeringen föreslår ett bidrag med 217,5 miljonerkronor för budgeferet 1995/96. Detövergripande målet för IPPF är att främja ett ansvarsfullt föräldraskap. lPPF:sstrategiska plan för nittiotolet ("Vision 2000"), som antogs för tvåår sedan framhåller den mänskliga rättigheten för alla kvinnor, män ochungdomar att fritt bestämma över sin sexuella och reproduktiva hälsa. Manbetonar också federationens roll som ledare inom området genom sin starkafältnärvaro. inställning till planen är positiv.Särskilt betydelsefullt är att man hävdar kvinnornas rättigheter samtuppmärksammar tonåringar och deras simation. Organisationen har dock haft svårtatt föra ut planens budskaptill sina relativt självsfendiga medlemsorganisationer. Det handlingsprogram som antogs av FN:s konferensom befolkning Bilaga 4 och utveckling är av stor relevans för IPPF:sverksamhet. Enskilda organisationer har på ett mycket aktivt sätt bidragit tilldet lyckosamma resultotet av konferensen. De utgör nu parter i det omfattondearbete som vidtor för att följa upp konferensens rekommendationer och fårdärmed en mer betydelsefull och sjävsfendig roll. IPPF:s verksamhet som bedrivsav deras globala nätverk får en väsentiig roll i genomförandet. är fortfarande en av de störsfebidragsgivaraa till IPPF. En mer balanserad bördefördelning är angelägen attuppnå. Regeringen föreslår ett bidrag till IPPF om förbudgeferet 1995/96. Internationellasjöfartsuniversitetet (WMU) WMU,som är beläget i , drivs i den internationella sjöfartsorganisationens(IMO) regi. ger högre utbildning på sjöfartsområdet till personersom i sina hemländer är sysselsatfe inom sjöfart och hamnadministration.Utbildningen har för alla kurser moment av marin miljökunskap. Varje årskursbesfer av ca 100 smdenter som till kommer från utvecklingsländer. kompletterar de regionalautbildningscentra som finns i en rad länder. skall enligt avtol bidramed en tredjedel av den budget som fastställs. För budgeferet 1995/96 fömtserregeringen ett bidrag om . Svenskrepresentotion i FN-organ på olika ansvarsnivåer är av stort värde för Sverige.Vårt land är underrepresenterat vad gäller personal i flertoletfrivilligfinansierade multilaterala organ. Det är viktigt att finna effektivaformer för rekrytering i syfte att skapa en svensk resursbas samt för att ökaantalet svenskar i interaationell tjänst, främst inom FN-systemet. Medel under anslagsposten utnyttjas främst förrekrytering, utbildning och finansiering av biträdande experter inominteraationella organisationer, särskilt FN-systemet. Under budgeferet 1994/95finansierar ett 90-tol multilaterala biträdande experter. Under /94 har SIDA i samråd med utvärderat programmet. Utvärderingen visar bl.a. att hälften av deltogama i programmet haft åtminstone ytterligare ett uppdrag inom det interaationella bisfendet och mer än hälften är intresserade av att få sådana uppdrag . av de tidigare biträdande experteraa har enligt utredningen fått fast ansfeUning inom FN-organisationer. Det är dock oklart hur effektivt programmet varit för att bidra till ett ökat antol svenskar i interaationell tjänst. Detär väsentligt att finna former för rekrytering och för att på ett bättre sätt 97 utnyttja nationella ochinternationella erfarenheter. 7 1994/95. Rättelse: S. 111 rad 11 Stär: bekänna Rättat till: bekämpa Regeringensbedöming är att programmet i nuvarande skede är i behov Prop. 1994/95:100 avkonsolidering och en betydligt klarare målsättning . Ett Bilaga 4genomgripande nytänkande krävs i syfte att fokusera insatseraa och utnyttja programmet effektivare än . Regeringen avser att tillsammansmed den nya myndigheten utveckla nya riktiinjer för programmet. Från anslagsposten tos medel för förstorkning avSlDA:s kapacitet att rekrytera svenskar till tjänstgöring på hög- ochmellannivå i internationella organisationer. För budgeferet 1994/95 föratser regeringen ettanslag för ovan redovisade ändamål på . FN:saktioner för fred och återuppbyggnad Desenaste årens utveckling i länder som f d. , och harvisat på behovet av att utveckla effektivare metcxler för att förebygga,förhindra och lösa konflikter samt att i alla led främja varaktig fred ochlångsiktig utveckling. Framgångsrik konflikthantering kräver samordning avinsatser av såväl politisk, milifer som civil och humanifer namr. FN bör ha en huvudroll i det internationellasamfundets ansträngningar att fmna såväl kortsiktiga som långsiktiga lösningarpå konflikter och s.k. komplexa katastrofer. FN saknar dock enorganisation som möjliggör effektiv samverkan och samordning. Det är angelägetatt från svensk sida intensifiera arbetet med att åstodkomma förändringar somkrävs för en effektiv och framgångsrik konflikthantering. Betydande framsteg har gjorts inom det civila ochhumanifera området vad gäller samverkan och samordning mellan de FN-organ ochandra organisationer som är verksamma i katostrofsimationer. Inom ramen för denövergripande reformeringen av FN:s ekonomiska och sociala verksamhet har enomfattande översyn och omorganisation gjorts av FN:s katastrofarbete. Dock harförhållandevis lite åstodkommits vad gäller att anpassa FN:s fredsbevarandeoperationer till dagens komplexa katostrofer och det övriga FN-systemets civilaoch humanifera insatser. Det är därför angeläget att bredda de fredsbevarandeoperationerna i utvecklingsländerna till att även inkludera åtgärder som syftortill att främja varaktig fred, respekt för mänskliga rättigheter,demokratisering och långsiktig civil utveckling. Det svenska stödet till FN:s aktioner för fred ochåterappbyggnad skall även fortsättningsvis syfto till att framhäva och sferkade civila och humanifera aspekteraa av de fredsbevarande operationerna iutvecklingsländema. Under budgeferet 1995/96 bör ökad uppmärksamhet ägnas åtatt utveckla och arbetsmetoder i syfte att på såväl kort somlång sikt främja effektivare samverkan mellan FN:s civila, humanifera ochfredsbevarande insatser. Särskilt avseende bör fäsfes vid att utveckla ochförbättra FN:s förmåga att förebygga, förhindra och lösa konflikter samtorganisationens möjligheter att främja övergången till varaktig fred ochlångsiktig utveckling. Vidare bör särskilt avseende fästos vid och arbetsmetoder i framförallt s.k. Prop.1994/95:100 komplexa katostrofer. Användande av medel under denna anslagspost får skei de länder vilka enligt () definieras som u-länder.Anslagsposten kan vidare utnyttjas för insatser av utvecklingskarakfer(organisations- och metodutveckling, etc.) inom FN och andra organisationer,som bidrar till att utveckla FN:s konflikthanteringsförmåga. Insatser förkonfliktiösning, demokratistöd, humanifer hjälp och återappbyggnad bör i ökadutsträckning finansieras under anslaget C2. För budgeferet 1995/96 beräknar regeringen ettbelopp om för denna anslagspost. finansieras bidrag till ett stort anfel organisationer, program,seminarier och andra intemationella aktiviteter som främjar internationellsamverkan och utveckling. Extra insatser genom internationella organisationerkan av en rad olika skäl visa sig vara angelägna under pågående budgefer.Ibland kan det av förhandlingstekniska skäl vara svårt eller olämpligt att påförhand bestämma det svenska bidraget. I andra simationer råder osäkerhet omstorlek och tidpunkt för ett evenmeUt kommande svenskt bidrag. Vidare utgårunder denna delpost återkommande bidrag till vissa interaationellaorganisationer som bedriver en angelägen verksamhet men där beloppen ärrelativt blygsamma. Regeringenuppskattor att samarbetet för övriga multilaterala insatser föratsätter enresursram om för budgeferet 1995/96. Denna ram kommerbl.a. att nyttjas till följande insatser: ICRCarbetor efter de principer som fastsfellts i Genévekonventionema. Verksamheten,som traditionellt är inriktod på att ge skydd och bisfend till i försto handkrigsfångar och civila intemerade samt på familjeåterföreningsåtgärder, har påsenare tid alltmer inriktots på humanitor verksamhet i katostrofdrabbadeområden. bidrar till ICRC:s operationella verksamhet medkatostrofbisfend. Regeringen föratser ett fortsatt årligt bidrag tillorganisationens administrativa budget på . - FN:sboende- och bebyggelsecenter (HABITAT) GenomHABITAT ges stöd till teknisk bisfendsverksamhet i boende- och bebyggelsefrågor i . Detfe inkluderar den globala strategi man driver om tok över huvudet för alla (Global Strategy for Shelter) och uppföljning av boendefrågor i UNCED :s . ger stöd till den reguljära tekniska bisfendsverksamheten inom HABITAT med för budgeferet 1994/95. Tonvikten i HABITAT- programmet lägger på frågor som berör de fattigaste slumområdenai storsfederna samt på kvinnans simation i boendemiljön. 1994/95:100Regeringen föratser ett bidrag till HABITAT med Bilaga 4under budgeferet 1995/96. driver ett aktivt förarbete inför genom den förberedelsegrapp som bildats. HABITAT II skallsärskilt behandla två tema: godtogbart boende för alla och utveckling avhållbara bosättningar i en urbaniserande värld. Bland de frågor prioriterar kan nämnas allamänniskors basbehov av ett hem, vikten av att sätto den enskilda människan ochhushållet i fokus samt vikten av demokrati på lokalplanet. Regeringen beslutodeunder om ett bidrag på till förberedelsearbetet,särskilt i utvecklingsländer, inför HABITAT . bör haberedskap att, tillsammans med andra givare, ytterligare stödjaförberedelsearbetet inför konferensen samt kunna stödja vissa mindreinsatser för att följa upp konferensens resultot. Regeringenhar tidigare betonat betydelsen av FN:s fjärde kvinnokonferens i år1995. Visst stöd över bisfendsbudgeten har tidigare utgått tillförberedelsearbetet i utvecklingsländer, men bör ha beredskap att delsge ytterligare bidrag till de svenska förberedelserna, dels för uppföljandeinsatser. - FN:sutvecklingsfond för kvinnor (UNIFEM) Denkatalytiska och innovativa rollen för för kvinnor (UNIFEM)har illustrerats med ett sandkora i ett ostron: genom att skrapa påytan och irritera, skapas en päria. UNIFEM är en av de minstafonderaa i FN systemet, men med ett mycket starkt mandat. Fonden verkarorganisatoriskt som en självständig enhet i samarbete med UNDP. UNIFEM arbetor med en rad experimentella insatserinom ett brett verksamhetsfält såsom kvinnans rätt, tillgång till krediter,teknik och vetenskap, rätten att välja när och hur många bara kvinnan villföda. Alla de stora FN-konferenserna haren gemensam nämnare - kvinnornas simation. Inför kvinnokonferensen i harUNIFEM en given roll. I denna ingår ett aktivt stöd på landnivå, främst iLatinamerika och , till att to fram nationella underlag. Fonden tog underförra året ett särskilt ansvar för arbetsgmppen "Kvinnor i vetenskap och teknik- nya visioner för 2000-talet". har sedan fondens tillkomst stöttverksamheten med ett årligt bidrag till basbudgeten. Regeringen driver attUNIFEM:s arbete anammas och får genomslag i andra FN-organs verksamhet. Regeringenberäknar ett stöd om att fördelas dels som basbudgetstöd,dels som riktot stöd att användas av organisationen i syfte att utvärdera desskatolytiska påverkan på de operativa utvecklingsorganen. - Internationellaprogrammet för kommunikationsutveckling (IPDC) bisfendsprogram för kommunikationsutveckling har till uppgiftatt genom mediautveckling i u-ländema främja läskunnighet, Prop. 1994/95:100vetenskapligt och kulmrellt informationsutbyte samt kunskapsöverföring. Bilaga 4 har verksamheten aktiverats och koncentrerats påett sätt som väl sfemmer överens med svenskt synsätt. Regeringen beräknar ettbidrag om . IJOär en organisation för internationell handel och råvarasamarbete som bl.a. hartill uppgift att förbättra de stmkmrella förhållandena för världensjutemarknad. Organisationen bedriver projekt inom jordbmk, industri ochmarknadsstödjande verksamhet. Det svenska bidraget var för /95 ca 20 000kronor. Regeringen fömtser ett årligt bidrag i samma storleksordning förkalenderåren 1995 och 1996. - Gemensammafonden för råvaror Avtoletom den gemensamma fonden för råvaror upprättodes , men trädde 1989. Fonden är uppbyggd av två konton, varav det ena är tonkt attfinansiera lagerhållning inom ramen för internationella råvaraavtal och detandra att finansiera åtgärder för att förbättra den långsiktiga utvecklingenoch marknadsbetingelseraa för de enskilda råvarorna. Det försto kontot har tillföljd aldrig utnyttjats eftersom det är svårt att åstadkomma effektivastobiliseringsavtol. Till det andra kontot har utfast sig att lämna ettbidrag om . har anvisats.Regeringen bedömer att resterande bör anvisas budgeferet1997. UNCTADlämnar tekniskt bisfend för att stödja u-ländemas ansträngningar att ökaavsättningen av sin produktion och förenkla handelsprocedureraa. Regeringen räknarmed en ram om för fortsatt svenskt stöd till programpå detfe område. - Fondenför kapacitetsuppbyggnad i (ACBF) ACBFupprättodes genom en överenskommelse mellan , Afrikanskautvecklingsbanken, UNDP samt enskilda givarländer. Fondens syfte är attförsferka de afrikanska stoteraas kapacitet vad gäller ekonomisk analys ochekonomiskt-politiskt beslutsfattonde. Verksamheten styrs av en styrelse därbl.a. en svensk ledamot ingår. Regeringenfäster stor vikt vid fondens verksamhet. verkar för att fonden effektiviserar sinprojektimplementering och att informationsflödet till givaraa förbättras. har utfast bidrag till ACBF om totolt 33miljoner kronor, vilket anslagits i fyra lika poster under åren1991/92-1994/95. Ytteriigare bidrag till ACBF kommer vara beroende av hurtillfredssfellande tidigare års bidrag till fonden utnyttjats. FörslagtUl riksdagsbeslut Prop. 1.godkänner de riktiinjer för bidrag tiU interaationella bisfendsprogram som förordas i detföregående, 2.godkänner de utfästelser somredogjorts för, 3.bemyndigar regeringen att görade utfästelser, åtoganden och utbetolningar som häratöver förordats, 4.till Bidrag till internationellabiståndsprogram budgeferet 1995/96 anvisar ett reservationsanslag om . Utvecklingssamarbete genom den nya myndigheten 1993/94Utgift 9 218 000 000 Reservation 3 409 462 851 1994/95 Anslag 8 665000 000 1995/96 Förslag 11 586 600 000 varav7 724 400 000 beräknat för Avreservationen hänförs 2 146 miljoner koraor till det tidigare anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA. Hela detto belopp utom ärintecknat genom utfästelser och avtol för olika projekt. Det tidigare anslaget C 3. Andra bisfendsprogramuppvisar en reservation på . av dettobelopp hänförs till verksamheten inom SAREC, BITS och SwedCorp. I stort setthela detfe belopp är intecknad genom gjorda utfästelser och åtoganden. Ca 800miljoner kronor hänförs till stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnad.Stora delar av detto anslag väntos förbmkas under budgeferet 1994/95. Regeringen avser att storka fattigdomsinriktningenav det svenska utvecklingssamarbetet. För budgeferet 1995/96 innebär denödvändiga omprioriteringaraa betydande nedskämingar av det bilateralabisfendet. Inom det reducerade anslaget har i försto hand eftersträvats attbevara landprogrammens sfeUning. Det ligger emellertid också i intresse attbedriva utvecklingssamarbete med ett stort anfel länder. har anfeletmotfegarländer ökat från ca sextio till över hundra. Omfattningen av samarbetetvarierar dock starkt. De flesfe får svenskt bisfend enbart via svenskaenskilda organisationer eller FN, medan bilateralt utvecklingssamarbete avbetydande omfattning äger ram med ett trettiofel länder. Denna ökande mångfald ställer stora krav påöverblick och samordning, på tydlig ansvarsfördelning och på klaraprioriteringar. Regeringen har genomfört och planerar att genomföra ytterligareåtgärder för att sferka det bilaterala bisfendets planeringsprocess. Den viktigaste åtgärden är bildandet av ensammanslagen bisfendsmyndighet, nedan kallad den nya myndigheten, som under en samlad ledningsfunktion och med god strategi- och analyskapacitet kan 102 ansvara för genomförandetav hela det bilaterala bisfendet och delar av Prop. 1994/95:100 detmultilaterala. Härigenom uppnås en bättre samordning och betydande Bilaga 4synergieffekter, som konkrefe besparingar kan göras inombisfendsförvaltningen. Regeringen avser också att utveckla detplaneringssystem för det bilaterala utvecklingssamarbetet, som beslutodeom . Huvudinriktningen skall vara att sferka landprogrammenssfeUning, dvs. det programmerade, fattigdomsinriktode bisfendet till ett mindreanfel mottogarländer, och således minska bisfendet till dessa länder via andraanslagsposter. Därigenom ökas långsiktigheten ibisfendet och mottogarländerna ges större möjligheter att planera och to ansvarför sin utveckling. På vissa punkter föreslås i denna budgetpropositionförändringar med den inriktningen, och ytterligare steg kommer att tas iregeringens anvisningar för bisfendsmyndighetens anslagsframsfellning förbudgeferet 1997. Det stora antolet mottogarländer i det bilateralabisfendet sfeller ökade krav på flexibilitet i planeringsmetodiken beroende påbisfendets storlek och karakfer. Den mest krävande bisfendsformen är detprogrammerade bilaterala gåvobiståndet som fn. lämnas till ett tjugotol länder.Regeringen kommer att minska antolet mottagarländer fördenna typ av bisfend. föreslås att bisfendet till och Lesothoövergår i andra former. I ett något längre perspektiv föratses även bisfendettill och ytterligare några länder övergå i andra former. Den nyabisfendsmyndigheten bör lämna förslag till i vilka länder myndighetensmedverkan kan begränsas till att exempelvis granska förslag om insatser jämtebedöma kompetensen hos de parter som skall genomföra verksamheten. Det är ocksåväsentligt att en fortlöpande koncentration sker inom landprogrammen. I syfte att öka flexibiliteten föreslår regeringenföljande förändringar i anslagsstrakmren. Landprogrammen för länderaa i ,och förs samman till var sin anslagspost, vari de enskildalandprogrammen utgör delposter. för utvecklingssamarbete medLatinamerika inrymmer därtill insatser som under budgeferet 1994/95 finansierasöver anslagsposten demokrati och mänskliga rättigheter. Utvecklingssamarbetetmed , /och bryts ur anslagsposteraa förDemokrati och mänskliga rättigheter respektive Kafestrofer och återappbyggnadoch görs till särskilda landprogram (totalt ). Den tidigare anslagsposten Bisfend till demokratioch mänskliga rättigheter benämns i fortsättningen Bistånd till demokrati, mänskligarättigheter och konfliktlösning och inrymmer vissa insatser i syfte att främjafred och försoning, vilka tidigare finansierats över kafestrofanslaget. De två tidigare anslagsposterna Rekrytering ochutbildning av fältpersonal samt Vissa landprogramkostnader har slagits sammantill en, Kostnader för fältpersonal. Enligt nu gällande bestämmelser (regeringsbeslut940623) äger SIDA rätt att, om ej annat angivits, uton regeringens godkännande fatto beslut 103 ombisfendsinsats till en kostnad om högst . i sin anslagsframsfellningföreslagit att verket i sfellet ges rätt att besluto om insatser oavsett beloppom dessa insatser ligger inom ramen för regeringens riktlinjer och detfinansiella utrymmet. Regeringen insfemmer i att en sådan ordning ligger ilinje med principema om mål- och resulfetstyrning i biståndet, och kommer iregleringsbrevet för budgeferet 1995/96 att upphäva 15-miljonerregeln för deländer för vilka landstrategi beslutots av regeringen samt för vissa andraanslagsposter. Regeringen avser också att öka långsiktigheten i bisfendet genomatt bemyndiga bisfendsmyndigheten att utfästo fem gånger det årligalandprogrammet i de fall där landstrategi föreligger. För övriga landprogramoch anslagsposter gäller normalt årsbeloppet.