prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Inkoraster från jordbraksavgifter i edighet raed dengemensamma jordbmkspoUtikenoch tallar tUlfaller i sin helhet umonen raed avdrag för som disponeras av medieraslandet för administrationskostnaden Morasbasavgiften och BNI-avgiftenberäknas sora en procentaell andel avden enhetiiga teoretiska momsbasen respektive bmttonationduikorasten. Medlemsländernas avgifter befalasin tiU ett konto sora disponeras av EG-koramissioneni respektive medlemslands centralbank. Medlemslandetsbefalnmgar till kontot sker i egen valute. De huvudsakliga sekundärarättsakter som reglerar budgeten är följande: Rådets beslut 376/88/EEG, rådets förordning(EEG) m 1552/89,rådets förordning (EEG) m 1553/89, rådets dfrektiv 130/89/EEG, rådets beslut377/88/EEG, rådets förorddng (EEG) m 165/74, rådets förordning (EEG) nr 3308/80,finansförordningen (OJ L 356, 31.12.77, s.l med ändringar), kommissionensförordning den 11 december1986 samt en geraensam deklaration från parlamentet, rådet och konumssionen angåendeförbätaingar av budgetprocessen (OJ C 194, 28.07.82,s.l) Rådets beslut 376/88/EEG reglerarbudgetens utgiftsdvå och finansiermg samt defimerar EU:s egna resurser och den reduktion som Storbritenden erhåller inklusivefördeldngen av kosmadsansvaret för denna. Rådets förordning (EEG) nr 1552/89vidareutvecklar hur rådets beslut 376/88 skall impleraenteras. I rådelsförordning (EEG) nr 1553/89 anges viUca åtgärder som medlerasländema är skyldiga att vidte för att säkerstdla korrekt uppbörd av deegna resurser som hänör från mervärdeskatten. Rådets direktiv /89/EEG anger hur brattonationalmkomsten skallberäknas när den används som bas för beräkning av medlemslandets BNI-avgift. Regler ochbefogenheter för kommissionensutsända revisorer för konttoll av medlemsländemas avgifter anges i rådetsförordmng (EEG) m 165/74. Rådets beslut 377/88/EEGbehandlar budgetdisciplm. EG:s finansförordning innehåller generella regler för gemenskapsbudgeten, bl.a. finansiering,anslagstyper, budgetår, hur budgeten skall upprättes ra.m. Den iimehdler ocksåregler för gemenskapsbudgetensstrakmr, genomförande, redovisnmg och revision, regler för upphandling särat särskUda bestemmelser för jordbraksfondens(FEOGA) garantisektion, bistånd tillutvecklingsländer och anslag för forskning och utveckling. Koramissionensförordning ger tillämpningsföreskrifter förfinansförordningen. Finansförordnuigen liksom rådetsbeslut 376/88/EEG är föreraål föröversyn, bl.a. för att resultetet av budgetöverenskommelsen vid toppmötet iEdinburgh (den s.k. Delors B) skall 447 31.2Finansiella och budgetära aspekter på nuvarande samarbete med EU Det nuvarande EES-avtolet medför budgetera konsekvenserinom tte olika områden;programsamarbetet, ekonomisk och social utjämning samt administration av gemensammafristitationen I övrigt bär partema sina egna kostoaden Denna prmcip följer av att endastdeltar i och betelar för delar avsamarbetet inom EU. För deltegandet iprogramsamarbetet betdar och övriga EFTA-länder ett bidrag tUl EG-komraissionen som utgör etttiUägg tiU EG:s budget för programmet i fråga. Programmen är ofta fleråriga.Budgetetegandet för programsamarbetet omfattar därför i flertalet fall civUrättsliga åtoganden somberäknas sttäcka sig . EFTA:s fond för ekonomisk ochsocial utjämning mom EES är en motsvarighet tUI EG:s egna satsningar för att jämna ut regionala skillnader inom umonen och skapabätae föratsättningar för den ime marknaden. Fonden är aUtså kopplad tUl Sverigesdeltogande i den inre marknaden. Denskall användas för projektfinansieringi Portagd, , , Nordfrland och vissa regioner i Spanien.Fonden administreras av Europeiska investeringsbanken. Den fredje posten äradmimstrationskostnadema för gemensanuna, EES-specifika, institationer del av dessabetelas via EFTA-budgeten. De stora skUlnadema mellanEES-avtelet och medlemskapet i EU är dltså det fdctam att områden som saknas i EES-avtoletgenom medleraskapetkommer att ingå i samarbetet, och därmed också i finansieringen, samt att det begränsadebetolningsansvaret i EES är kopplat till ett begränsat mflytande, bl.a. i budgetpolitiska frågor I budgetoänseende innebär raedleraskapet att iedighet med mom EGgällande regelverk åtor sig betolningsansvar för avgiften tUl EG-budgeten. blfrsamtidigt möjlig mottagare för de resurser EG-budgeten disponerar för olika program och stöd. Sommedlem blu Sverigeockså delaktig i beslutsprocessen och kan därigenom påverka frågor med budgetpolitiska konsekvensen Med utgångspunkt i cx;h nuvarande ekonomiska prognoser kanavgiften till EG-budgeten för preliminärt beräknas uppgå tUl drygt 18miljarder kronor Genom det framförhandlade avtolet med EU erhållerSverige under de fyra försto åren av medleraskapet en viss återbetefriingav avgiften. Denna återbetalnmg, eller infasning, uppgår tiU ett fastbelopp ora totelt 1027 nuljoner ecu, dvs. med kronkursen 9kronor/ecu cfrka 9,3 ndjarder kronor Återbetetoingen fördelar sig med ca4,4 nuljarder kronor , ca 3,9 mUjarder kronor ,ca 0,7 mUjarder kronor och ca 0,3 miljarder 448 kronor , det siste året iinfasningsperioden. avgift tiU Prop. EG-budgeten skulle därmednetto uppgå till ca 14 miljarder I avtolet ingårockså att EG-budgeten tar över resterande betoldngsansvar för EES i fråga oraprogramsamarbetet. Det svenska bidraget till fonden uppgick till drygt 360miljoner kronor . Frågan hur fonden skall admimstteras i fortsätöimgenåterstår att lösa. Då det gällerkol- och stelgemenskapen (EKSG) innebär medlemskap i denna att svenska företegidedningsvis skall bidra med 16 milj. ecu till geraenskapens fonden Dettebidrag samordnas och inbetdas via steten. Därefter sker betdningen som enavgift direkt från företegen. Rätten att delte i EG:s program och stöden tillolUca politikonuåden ger upphov till ett s.k. återflöde. Konsekvensemaför stetsbudgeten av återflödet beror på hm EU-medleraskapet påverkar dettotola stotiiga åtoganden Om nationella åtoganden minskar till följd av EU-medlemskapet mnebär medleraskapet en avlastdngav sfatsbudgeten. Det sfatiiga åtogandet blfr då oförändrat. Omåterflödet läggs tUl nuvarande stotiigaåtoganden ökar det totola stotiiga åtogandet. I prmcip betyder medlemskapet att det stotiigaåtogandet i vissa stycken utvidgas, medan det i ancfra delar kanaliseraspå annat sätt . Det utvidgade åtogandet beror framför allt på dengemensanuna jordbrakspolitiken och EG:s ambition att jänma ut ekonomiskaoch sociala skillnader raellan olika delarav unionen. Det handlar antmgen ora nya utgifter eller om högre mvåerför utgifter som redan nu finansieras över sfatsbudgeten. I andra faU kanaliseras utgiftema vid medlemskapvia EG-budgeten i stellet för, som , via stetsbudgeten. I dessa fallinnebär de ökade utgiftema vid mecUemskapeten motsvarande avlastning för stotsbudgeten. Betdmngen avavgiften till EG-budgeten, minskad med avlastningen för sfatsbudgeten, gerupphov tUl en nettomerbelastning för stetsbudgeten.I praktiken kommer en merbelastning att uppkomma även vid ettutenförskap. Denna merbelastnmg kan finansieras genora neddragmng av andrautgifter eller genom mkorastförstärkningar. DestetsfinansieUa villkoren sätter hårda resttiktioner för nya åteganden. Redan i komplettermgspropositionen (prop. 1993/94:150) anförde regermgen att en självklar utgångspunkt var att ett svenskt medlemskap i sammanteget mte får öka de achnidsfrativa kostoadema i stetsförvaltomgen. toom vissa onuåden blfr betydande återflöden från EG:s budget aktaeUa. För att konuna i åtojutende av dessa raedel krävs sora regel dltid en nationell raedfinansiering. gäller t.ex. för insatser mom regional-,miljö- och forskningspolitiken. Sådana tUlkoraraande krav raåste finansieras. Inriktningen skall vara att dette främst skdl ske mom de totda departeraentsraraama. På en del områden, främst i fråga omjordbrakspolitUcen, konuner EU:s politik att ersatte nuvarande nationella politik. I dessa fall skall resurser på sakanslag som används för den nationella politUcen återinföras till stetsbudgeten och bicfra tUl finansieringenav raedlemsavgift. Motsvarande förhållande måste gällade utgifter som finns uppförda 449 påstatsbudgn & EES/EU ocii som vid medlemsk täcks genran medlemsagiften. 29 1994/95. 1 saml Nr 19. Som anförs i idedmngen tilldenna proposition avser regeringen att Prop. 1994/95:19 senare återkomraa tUl debudgetmässiga konsekvensema av EU-medleraskap. Regeringen förbereder i samverkan med berörda rayndigheter de lag- ochförorddngsändringar som krävs för att uppfylla på budgetområdet, med beaktandeav stetsmaktemasbehov av underlag för styrningen av stetiig verksamhet. Regeringensbedömning: Stetistiken spelar en vUctig roll som underlag för denpolitik som bedrivs mom EU. Det är därför väsentiigtatt deltar i utvecklmgen av det gemensamma europeiskastatistiska systemet. Dessutom medför stetistiksamarbetet en bätae stetistiskkvalitet genora förbättrad saraordning och järaförbarhet. EES-avtdet har mneburit att ettgemensarat europeiskt stotistiskt systera för de samverkande 18 stotema konuneratt byggas upp. Detto arbete kommer att fortsätto vid en svensk ansluöung tillEU och ge raöjlighet att i ökad utsttäckning to imtiativ och delto ibeslut om den konkreto utformningen av det stotistiska systemet. Eurostot är EU:sraotsvarighet till Stotistiska centralbyrån på geraenskapsplanet. Det är dettoorgan sora raottar stetistiska uppgifter från raedlerassländema ochsararaansteller dem till den stetistik som sedan publiceras och görstillgänglig på andra sätt. Uppgiftsläinnandet tUl Eurostet och ocksåutformningen av de formulär som används för att från företeg m.fl. få muppgiftema som sedan i viss bearbeted form sänds vidare tUl Eurostet grandas påen omfattande regelgivning i EG-författningar. Det finns i princip enförfattning för varje sfatistikoraråde. Medhänsyn tUl att reglema är förhåUandevis deteljerade, uppkoraraerteraligen ofta ändrmgsbehov. Det finns därmed till varje ursprangsförfattning ettanfal författningar som innehåUer justeringar av denna. De rättsakter somfinns avser mdusttisfatistUc, transportsfatistik, stetistik över uttikeshandelnoch handel mom gemenskapen, befolkningsstatistik och socialstetistik,nationalräkenskaper, jordbraksstetistUc,fiskestetistik samt energistetistik. Däratöver finns en SärskUd rättsaktom insynsskydd för stetistUc. I bUaga XXI till EES-avtelet finns alla restakter förtecknade.Totelt omfattas numera 40 rättsakter av avtelet. I edighet medövergångsbestämmelsema på stetistikområdet skall regelverket implementeras den1 . Förslag kommer att föreläggas rUcsdagen . De rättsakter som motsvarar EG-dfrektiv kommeratt kunna införlivas med den intema rättsordningen i på så sättatt regeringen bemyndigas att med hänvisning till gällande rätt påstetistikområdet föreskriva att berördamyndigheter uppfyller de åteganden som respektive rättsakt fömtsätter Även när det gällerde rättsakter sora motsvarar en EG-förordning tordeett bemyndigande till regermgen vara tillfyllest eftersom de akmella rättsakternainte innehåller åteganden som kräver lagform. Vid en EU-anslutaing tUlkoramer ett antel nya rättsakter, vilka konuner att kunna införiivas medsvensk lagstiftmng på motsvarande sätt Prop. 1994/95:19 som planerats vadgäller de rättsakter som berörs av EES-avtdet. TUl följd avEES-avtelet har förändrat stetistiken i vissa avseenden. Det har dockkunnat ske med förhdlandevis små förändrmgar för uppgiftslämnandet från svenskaföreteg och hushåU. Däremot harstatistikbearbetningen undergått märkbara anpassningsåtgärdenEn ny näringsgrensmdetoing har måst införas, vUket innebär genomgripandeomläggningar av indetoingama. Nya vamklassificeringar är också under utarbetende. Jord- ochskogsbruksstetistUcen konuner tiU följd av EES-avtdet att utökas i olUca avseenden. Vid en ansluttiing tillEU kommer ytterUgare anpassningar att behöva göras. medför behovav nya stetistUcredovisningar, vilket i sin tar gör att uppgiftslämnandet ökar. Den 1 januari1993 upphörde möjligheten inora EU-ländema att vid gränspassagen hämto uppgifter för stotistiken över handeto raellandessa länden Därför har ett nytt stotistUcsystem - Infrastot - ersattden ttaditionella ufrUceshandelsstotistUcen.Vid ett EU-medlemskap kommer konttoUen vid gränsen av varaflödet mellanSverige och övriga EU-länder i prmcip också att upphöra. Inöastot skall dåockså tillämpas av , vUket innebär att uppgifter över den mtemationellavaruhandeln får hämtes direkt från företeg, sora enligtmervärdesskattedeklarationema har en handel sora är störte än ett visst,bestemt värde. Eftersora nyaverksamhetsområden måste anpassas vid ett EU-medlemskapoch kraven ökar inom delar av hittUlsvarande samarbete kommer kostoademaför sfatistUcen att mledningsvis öka. Vidare väntes de dfrekte kostoadema församarbetet öka från ca tUl ca 35 mUjoner kronor Avsluttimgsvis kan konsteteras att den svenskastetistUcen har goda föratsättmngar att fungera väl vid ett svensktEU-medleraskap. Den är intemationellt väl saraordnad och fyllerhöga kvalitetskrav Statistiska cemralbyrån (SCB) har som endarerdssmstans yttrat sig ora den del av betänkandet som behandlarstetistik. Edigt SCB är den beskrivmng som betenkandet ger av stetistUcområdeti det stora hela korrekt. 33 Konsekvenser för svensk förvaltning; offentlighetoch sekretess Regeringens bedömning: Densvenska förvaltningsmodellen med ettregermgskansli av begränsad omfattnmg, fristeende förvdtnings-rayndigheter,kommunalt självstyre och ett grandlagsfäst remissförfarande kommer i dfrväsentiigt att beste vid ett medlemskap i . Det ärregermgens uppgift att forma EU-politik. Regeringen har det yttersfaansvaret för agerande i EU-samarbetet och därmed också för dennationella beredningen av EU-frågoma. Förvaltningsmyndigheterna, kommunema och infresseorganisationema kommer att medverka idette arbete, något som den svenska förvalttiingsmodellen i självaverket föratsätter, och därvid vara garanterade ett inflytende. Den sterka kommunala självstyrelse sora harutvecklats i vårt land kan och kommer att upprätthållas vid ett svensktmedlemskap. Ufredmngsväsendet konuner inte att minska varesig i orafataung eller betydelse tiU följd av ett EU-medleraskap men kan kommaatt få en delvis annan imUcöimg. Remissförfarandet konuner att ha kvar sm betydelsefiiUa roU i det svenskaberedningsarbetet men kan behöva korapletteras av andra beredningsformenInfresse-orgamsationema kommer även vid ettraedleraskap att ha gocfa raöjligheter tiU reellt inflytande i för demviktiga frågor Offentiighetsprmcipenoch meddelarfrUieten konuner att beste i även vid ett svensktraedleraskap i EU. Regeringens Ifrije har härvidlag lagts fast i en tillanslutmngsakten fogad svensk förklarmg. avser vid ett medlemskap attverka för ökad öppenhet mom EU:s institationer I det föregående harEU-raedleraskapets mnebörd och återverkningar på nationella förhållanden momolika politikonuåden beskrivits. Med utgångspunkti samarbetets målsättnmgar och det gällande regelverket har regeringen redovisat sma bedöramngar avmedlemskapets betydelse för svenskt vidkommande. Inför ettsvenskt mfräde i Europeiska udonen är det däratöver angeläget att närmare belysa i vad mån medlemskapet kan förväntas fåsärskild inverkan på den offentiiga förvaltoingen och dess sätt att arbete. Understrykasbör att dette avsdtt berör specifikt svenska förhållanden och att det mte finnsnågra EG-regler för hur ett medlemsland skdl orgadsera sm förvaltning.Samtidigt ligger det i sakens natar att den nationellaförvaltaingen vid ett raedleraskap i raånga frågor deltar i en intemationelloch raultilateral beslutsprocess där det gäller att bereda underlag och ståndpunkter i frågorsom är av gemensamt mttesse och Prop. 1994/95:19 som kan utmynna i lösdngar somär förpliktande för de delfagande ländema.Detta fömtsätter synkromsermg i tiden av de nationeUa beredmngsprocessemaoch aktadiserar bl.a. frågan om på vUket sätt det enskilda landet genomsaraordning av sitt agerande bäst kan to sina samlade nationella mfressentUlvara. Allmänt kan konstoteras att de nuvaranderaedlerasländema inte bara bibehållit uton CKkså vidareutvecklat sina olUcaförvaltningstraditioner även när det gäller behandlingen av EU-frågonDärför skUjer sig ofta både grundsynen ochde praktiska lösningama åt mellan olUca länder vad gdler t.ex.regeringskansliemas beredning och samordning, parlamentets deltogande, mfresseorganisationemas roller liksomhantertogen av frågor om offentiighet och sekretess. I det följandebehandlas fyra cenfrala frågestellningar rörande den svenska förvdtningens särt art arbete och viUte återverkrungar som kan förväntessom resultet av ett EU-medlemskap: -regermgens styrning och koordinering av politiken -regional och förvaltmng -Uttedningsväsendet, remissförfarandetoch infresseorgamsationemas roll -offentiighet och sekretess. Frågan om samverkan mellanregermgen och behandlas i avsmtt 40. Allmänt kan vidare konstoteras att ett medlemskapmedför behov av kompetensutvecklande utbildningsuisalser för att tUlförsäkraatt personal inom svensk förvaltmng cx;h rättsväsende tillförsnödvändiga språkliga och EU-relaterade kunskaper,vUket också framhållits av flera remissinstonser. Det bör särskiltuppmärksammas att integrationsprocessen kan väntos innebära en ökad användmngav informationsteknologi i samband med det omfattandemforraationsutbytet mellan EG-institationema och medlemsländemas förvdtnmgarliksom mellan dessa sistaämnda. 33.2 Regeringens styrning och koordinering av politiken Genom ett raedleraskap i EU kommerSverige att delte ftillt ut i beslutsprocesseninom EU och får raöjlighet att, raed den tyngd sora våra argument och vårröststyrka kan ge, direkt påverka utvecklingen av EU:s politik ochnormgivning. De avgörande besluten inom flera viktiga sakområden kommer attfattes av mimsterrådet eller av kommissionen. Långt innan beslut fattes kommerSverige emellertid att, mom ramen för kommissionens arbete, kunna påverkautformmngen av mnehållet i de förslag som ligger till grand för besluten. Föratt få störste raöjhga gehör för sinposition i såväl kommissionens arbete med att utforma förslag tUl dfrektiveller förordmngar som i bereddngen mför beslut i mimsterrådet är det av avgörande betydelse att visarupp en väl samordnad och förankrad politik i EU-samarbetet. För Sverigesinflytende i EU kommer det att vara vUaigt att man redan i ett tidigt skede avbeslutsprocessen ter tiU vara och verkar för Det kommer att bli nödvändigt att i bådeformeUa och Prop. 1994/95:19 informella förhandlingar och överläggningar samverkar med andra medlemsländer för att finna en för godtegbar gemensara ståndpunkt. Blandföratsättmngama för ett firamgångsrikt svenskt agerande inom EU måste i förste hand firamhåUas vUcten avkompetens, kontinuitet och samordningnär det gäller de svenska representantemas arbete på olUca mvåer inomEU:s orgamsation. framkom uite minst under EES-och medlemskapsförhancUuigama där genom god samordning och förankringav förhandlingspositioner kunde verka med påteglig och resulfatinrUctod handlingskraft. Motsvarande erferenheter har gjortsunder den nu pågående perioden av svenskt observatörsskap (se cwksåavsmtt 6). måste ocksåfortsättningsvis i EU-samarbetet tola med en röst och utifrån en genomtänkt ochkonsekvent uppfettning. För att detto skdl uppnås är det av väsentiigbetydelse att förefrädama för kan agerautifrån en övergripande strategi i EU-arbetet och med uisfruktioner somär väl genomarbetode. LUcaså är det viktigt att förhandlamasstellningsteganden i mängden av frågor som behandlas i olika EG-organ äri linje raed den övergripande sttategin cx;b är vd förankrade på politisk mvåoch hos ansvariga myndigheter och andra berörda mfressenten Betydelsen avatt nationellt agera samordnat i EU-arbetet visas av att flertdet medlemsländerlägger ner stor omsorg på att koordmera sina aktiviteter i EU. De länder somlyckats i dette avseende har kuimat påvisa klara förhandlmgsvinsten Vid ettsvenskt medlemskap i umonen är det regeringens uppgift att formaSveriges EU-politik. Regermgen har också ytterste ansvaret för agerande i den gemensamma berednings- cx;h beslutsprocesseni EU och ansvarar därmed för beredning av frågor rörande förhandlmgspositioneroch mstraktioner för dem sora förefräder i olUca EU-organ. En väl samordnadoch förankrad politUc är dltså en grandläggande föratsättning för att Sverigepå bästo sätt skdl kunna utayttja sitt mflytonde som medlem i EU och påverkaEU-organens beslut. Det övergripande ansvaret för utformnmgen cx:h bevakningenav sttategier cx:h positioner ligger på denpolitiska ledningen, som därför raåste se till att det finns en effektiv koraraunikation raellan departementen ochmellan respektive departement och förvaltmngsmyndigheten Formema fördenna samordning och uppföljning har under remiss-behandligen berörts av bl.a.Riksrevbionsverket, Sociabtyreben och Statskomoret. Detto är en fråga av sådanbetydelse att den kräver särskilda överväganden och konuner att ägnas storomsorg när det svenska EU-arbetet orgamseras och bygger vidare på erferenhetemafrån EES- och medlemskapsförhandlmgama samt observatörsperioden i de olikaEU-organen. Klart är att ettmedlemskap i stdler nya krav på berednings processen i departementen. Erferenheter från EU-länder visar också på behovet att tillse att regertogskansliets orgamsation kan möto de krav på 455 att samordna, leda och följa uppett lands agerande i olika EU-organ som stells på regermgen. 33.3 Effekter för regional ochkommunal förvaltning av ett medlemskap i unionen Vid ett medlemskap konmieråtskilliga av de beslut som fettes på gemenskapsmvå att påverka konununer ochlandsting. Regeringen har låtit en särskUd uttedare andysera konsekvensema förkorarauner och landsting av olUca former av medverkan i den västemopeiskamtegrationen. Ufredaren har presenterat sina analyser och förslag i betänkandetKommunerna, Landstingen och (SOU 1994:2). Betänkandet har remissbehancUats, varvid renussinstansema särskUtanmocfades att te ställning tUl frågan om formerna för att kanalisera det koramundaoch regionda mflytandet. Remissinstensema var i huvudsak positiva tiUutredmngens andyser och förslag. De Storaförändrmgama för konununema och landstingen har skett redan i och med attEES-avtdet frädde i kraft. Kommunema och landstingen berörs främst av freväsentiiga lagstiftningsområden nämligen: -, som bl.a. föratsätter konkurrensupphandling -EG:s konkurrenslagstiftning, som bl.a. begränsar möjlighetema att geföretegsstöd -EG:s mUjölagstiftning som skärper kraven på miljökonsekvensbeskrivningarpå lokd mvå. på områdena harinförlivats med svensk rätt bl.a. genora lagen (1992:1528) om offentiigupphandling. Uttednmgensbedömnmg är att de nya upphandlingsreglema kommer att mnebära att kommuner och landsting kan sänka sma kostoader för upphandlmgav varor, tjänster och adäggningar avsevärt. I likhet med ufrednmgen anser regeruigen att densterka kommunala självstyrelse som har utvecklats i vårt land kan ochskall upprätthdlas och vidareutvecklas vidett svenskt medlemskap. De begränsmngar i kommunernas och landstingenssjdvbestämmanderätt, som följer av EG-rätten, är inte av den karaktären att dekan anses inskränka den kommunala självstyrelsen i någon avgörande grad.Motsvarande regelverk finns redan nu i kommundlagen eller i frivilligaregleraenten vad avser stöd till närmgslivet och upphandling - om än medraycket färre detdjbestenunelsen När det gäUer kommunemas och landstmgensverksamheter inom vård, omsorg, UtbUdmng, kdtar och fritid konuner deatt beröras i mycket liten utsttäcknmg av gemenskapslagstiftiungen.Erfarenhetema från visar att den kommunda verksamheten visserligen harpåverkats av medleraskapet men att det snarare beror på ett ökatoravärldsberoende än på medlemskapet i sig. Finansieringenav kommunemas och landstingens verksamheter kommer inte att påverkas i någonavgörande grad av ett medlemskap. Möjlighetemaatt finansiera den kommunala verksamheten med inkomst- 4-56 skatt berörs uite av geraenskapensregien Konsekvensuttedningensbedömning är att en ökad samverkan mellan Prop.