prop · GH03216 · 1994-01-01 00:00:00 — Överläggningar om landshypoteksinstitutionens framtida organisaton har vidare förts mellan företrädare för och företrädare för . Det har därvid befunnits önskvärt att, på basis av vad som framkommit vid de nyssnämnda utredningarna, framlägga ett konkret förslag till framtida organisation- inklusive finansieringslösning - för ställningstagande i och ägarkrets, vilket förslag därefter, sedan det diskuterats med finansinspektionen och vederbörande ratinginsitut, kan utgöra grundval för av- slutande överläggningar med finansdepartemetet. För utarbetande av ett sådant förslag tillsattes, på intiativ av SAH:s centrala arbetsgrupp, inom SAH en intern utredningsgrupp. 2 Utredningsgruppens sammansättning och arbete Utredningsgruppen har bestått av följande personer: , Allmänna Hypoteksbank (ordf) , -"- , -"- , , -"- Som särskild expert på skattefrågor har , , deltagit i utredningsgruppens arbete. Utredningsgruppen har hållit sex sammanträden. 3 Sammanfattning av utredningsgruppens förslag Utredningsgruppens förslag innebär sammanfattningsvis följande: - bärande affärsidé - lån till lantbruket och dess binäringar till fördelaktigast möjliga villkor -bibehålls intakt. - kooperativa karaktär - med landshypo- teskföreningarna som ägare till kreditrörelsen bibehålls, som låntagarnas roll som delägare i föreningarna och som kapitalförsörjare till organisationen förstärks. - I enlighet med lagstiftarens direktiv förläggs all rörelse till ett kreditaktiebolag, Hypoteksbanken . Samtliga aktier i ägs primärt av landshypoteksföreningrna, vilka i sin tur ägs av medlemmarna/låntagarna. - I enlighet med LRF:s förslag erbjuds låntagarna att delta i kapitaliseringen av landshypoteksorganisationens verksamhet genom att teckna Landshypoteksb- evis, utgivna av landshypoteksföreningarna. Landshypoteksbevisen ger säker årlig avkastning. Den rättsliga formen för avkastningen såväl civilrättsligt som skatterättsligt blir ränta. Förmögenhetstillväxten i landshypoteksor- ganisationen bibehålls som kooperativ egendom. Av låntagarna inbetalade medel tillskjuts av landshypoteksföreningarna till Hypoteksbanken kreditrörelse i form av aktiekapital och lån. - Hypoteksbanken återstående behov av eget kapital täcks genom nyemissioner av preferensaktier (primärkapital) som tecknas av landshypoteksföreningarna. Genom de skattemässigt fördelaktiga s.k. Annell-reglerna kan dessa aktieförvärv finansieras genom obliga- tionsutgivning via SAH med säkerhet i grundfonden denna fond finns kvar. - Landshypotekslagen revideras och möjliggör därmed * att landshypoteksföreningarna bibehålls för kontinuitet och stabilitet i ägarförhållandet och som kooperativa länkar mellan låntagarna och Hypoteksbanken och * att SAH under en övergångstid bibehålls dels för att avveckla sin nuvarande obligationsstock, dels för att sköta viss ytterligare upplåning under grundfondens avvecklingstid. - långsiktiga fortlevnad med en verkligt robust finansiering tryggas med den valda modellen - som denna ger full flexibilitet med avseende på senare vägval. Sålunda blir t.ex. både "privatisering" av Hypoteksbanken och riktade emissioner av aktier i möjliga. 4 Utgångspunkter för utredningsarbetet Utredningsgruppen har i sitt arbete haft följande utgångspunkter. - Den grundläggande kooperativa affärsidén - lån till lantbruket och dess binäringar till fördelaktigast möjliga villkor - skall bibehållas. Det är mot denna bakgrund inte möjligt att i erforderlig utsträckning rekrytera rent externt riskkapital genom aktieemissioner. Sådan rekrytering kräver nämligen att verksamhetens yttersta målsättning är vinstmaximering till stamaktieägarna. - Landshypoteksinstitutionens självständighet bör bibehållas. - Verksamheten skall ha en mycket långsiktig inriktning. - Lagens kapitaltäckningsregler bör tillgodoses med så stor marginal som SAH bedömer erforderlig - primärkapital , total kapitaltäckning - vilket för övrigt måste anses lämpligt också med hänsyn till ratinginstitutens syn på landshypoteksinstitutionen som låntagare på den internationella kapitalmarknaden. - Finansieringslösningen måste även i övrigt vara av robust karaktär för att kunna tåla de påfrestningar som kan komma om den rådande lågkonjunkturen får negativa verkningar för jordbrukets del . Hänsyn måste härvid tas till att också finansmarknaden sannolikt kommer att utsättas för ytterligare stora påfrestningar . - Lagstiftarens övergripande intentioner sådana de kom till uttryck i slutbetänkande, Hypoteksinstitutens (SOU 1989:103), med remisskritik, bör tillgodoses. De innebär i korthet att: * all rörelse skall sammanföras i ett för ändamålet bildat kreditak- tiebolag, Hypoteksbanken , vilket blir ett s.k. kreditmarknadsbolag i den nya kapitalmarknadslagstiftningen som förväntas; * de nuvarande landshypoteksföreningarna bör bibehållas som ägare, lämpligen i modifierad form; * grundfonden skall avvecklas efter en övergångsperiod. - LRF:s önskemål om en närmare anknytning mellan lantbrukarna/låntagarna och banken via finansieringsinsatser bör tillgodoses. Detta bör dock ske på frivillighetens grund och ges en enkel och lättöverskådlig utformning. - Finansieringslösningar som medför att landshypoteksorganisationen , i ett kärvt marknadsläge, genom aktiespridning till låga kurser tvingas "ge bort" betydande delar av landshypoteksorganisationens substans till externa finansiärer bör undvikas. - Finansieringslösningar som innebär onödiga skattekostnader bör undvikas. - Tekniska lösningar som inte har en rimlig utsikt att vinna gehör hos lagstiftaren och tillsynsmyndigheten bör undvikas. - En hög grad av flexibilitet bör bibehållas . - Lösningen måste medge en rationell utveckling av landshypoteksor- ganisationens verksamhet inom den angivna målsättningen. Detta bör ske bl.a. genom en enhetlig organisationsstruktur. 5 Förslaget steg för steg Utredningsgruppens förslag är en vidareutveckling och anpassning av SAH/förslag och tar sin utgångspunkt i förslag , sådant detta successivt modifierades efter remisskritiken och landshypoteksorganisationens internutredning . Såvitt avser avvecklingen av SAH och grundfonden har i allt väsentligt lösningen i prop. 1991/92:119, Om ombildning av m.m., används. Förslaget innebär steg för steg följande: - Vissa av SAH:s rörelsetillgångar överförs från SAH till ett nybildat helägt dotterbolag, kreditaktiebolaget , till bokförda värden mot apport av nytecknade aktier. Övergångslagstiftningen förutsätts ge nödvändiga skattebefrielser i enlighet med förslag. - Landshypoteksföreningarnas lånerörelse överförs till Hypoteksbanken som apporttillskott. Andelsfrågorna löses på det sätt som skisserats ovannämnda internutredning. - Landshypotekslagen ändras så, att landshypoteksföreningarnas verksamhetsföremål blir dels att äga aktier i (och, eventuellt värdepapper i övrigt och/eller fastigheter) dels att kanalisera medlemmarnas kapitalinsatser till kreditrörelsen. Landshypotekslagens avsnitt om SAH skrivs om så att SAH lever kvar under en övergångstid. skall SAH:s verksamhet bestå i * att kvarstå som låntagare enligt de av SAH redan nu utgivna obligationerna, * att stå som långivare till Hypoteksbanken enligt de reverser, för vilka Hypoteksbanken övertagit betalningsansvar från landshypoteksföreningarna vid den ovannämnda rörelseöverlåtelsen samt * att låna upp ytterligare medel från kapitalmarknaden - vilket tills vidare antages bli avvecklingsperioden för - och att vidareutlåna dessa medel till Hypoteksbanken respektive, såvitt avser belopp om 100 - , till landshypoteksföre- ningarna för finansiering av nyemissioner av aktier i . - Landshypoteksföreningarna inbjuder sina medlemmar, låntagarna, att direkt deltaga i kapitaliseringen av Hypoteksbanken rörelse genom teckning av s.k. Landshypoteksbevis, utgivna av föreningarna, på i huvudsak följande villkor: * Löptid * Ränta: Statsobligationsräntan på 10-års obligationer + , f.n. () * Betalningsrätt: Förlagsbeviskaraktär * Tillgänglighet: Multiplar av * Skuldebrevskaraktär: Enkla skuldebrev, överlåtelse förutsätter registrering hos respektive förening som medlemmarna tillskjuter till föreningarna begagnas av föreningarna för tillförande av rörelsekaptial till Hypoteksbanken , delvis genom aktieteckning, delvis genom lämnande av lån. - Vad som ytterligare erfordras som kapitaltillskott, sedan medlemmarna erbjudits deltaga och fullgjort sina insatser, tillskjuts enligt följande. Hypoteksbanken emitterar - 1997 preferensaktier till landshypoteksföreningarna i exempelvis fem årliga "trancher" om vardera högst . Föreningarnas förvärv av dessa aktier finansieras genom tioåriga amorteringsfria lån mot marknadsmässig ränta från SAH till föreningarna. - SAH emitterar, med de nyssnämnda aktieemissionerna, obligationer på marknadsmässiga villkor till marknaden på motsvarande belopp, dvs. i trancher om högst . - Sedan SAH fullgjort sina övergångsvisa uppgifter enligt vad som sagts, likvideras banken och dess återstående nettotillgångar tillskiftas landshypoteksföreningarna. - Om det skulle befinnas erforderligt/önskvärt att vid något eller flera tillfällen göra riktade emissioner av preferensaktier eller stamaktier till låntagarna eller till externa intressenter är detta givetvis fullt möjligt. Dock skall observeras att rent "externa" emissioner av riskkapital kommer att kräva byte av grundläggande affärsidé. Marknaden kräver full kommersialitet för att tillskjuta riskkapital. En aktiespridning till en vidare krets kräver givetvis marknadsnotering av aktierna och förutsätter därför en börsintroduktion. 6 Förslagets olika delar 6.1 Erforderliga lagändringar samt reglementsändringar Utredningsgruppens förslag baseras på förslag i slutbetänkandet SOU 1989:103, Hypoteksinstituten , såtillvida att all rörelse samlas i ett kreditaktiebolag, Hypoteksbanken . Rörelseöverlåtelsen sker i tre etapper, nämligen a) en första överlåtelse av huvuddelen av rörelseegendomen från SAH till det redan nu existerande helägda dotterbolget Hypoteksbanken , b) överlåtelse av all rörelse från landshypoteksföreningarna till Hypoteksbanken och c) överlåtelse av all SAH:s återstående egendom till Hypoteksbanken när SAH återbetalat samtliga utelöpande lån (denna sista överlåtelse torde komma att äga rum om ). Även vad beträffar landshypoteksföreningarnas framtid baseras utredningsgruppens förslag på nyssnämnda betänkande, sådant det modifierats i remissförfarandet (se t.ex. universitets juridiska fakultetsstyrelses samt LRF:s kommentarer angående begränsningar i möjligheterna att använda associationsformen ekonomisk förening för icke kooperativ verksamhet). I vad avser SAH:s successiva avveckling baserar utredningsgruppens förslag på den lösning som valts för avvecklingen av Stadshypotekskassa vid omstruktureringen av stadshypoteksorganisationen (prop. 1991/93:119). De grundläggande lagändringar som erfordras för genomförande av förslaget torde främst avse lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och av landshypoteksföreningar (landshypotekslagen). Ändringarna kan indelas i två huvudgrupper, nämligen sådana som gäller SAH och sådana som gäller landshypoteksföreningarna. Vad först beträffar de ändringar som berör SAH torde dessa i väsentliga avseenden kunna ta sin utgångspunkt dels i förslaget i betänkande dels i prop. 1991/92:119. Reglerna om SAH i den reviderade lagen kommer väsentligen att innehålla följande avsnitt. Ändamål a) Förvalta SAH:s fordringar på Hypoteksbanken och skulder b) Förvalta SAH:s fastighet/er och viss annan rörelseegendom c) Under grundfondens återstående giltighetstid låna upp och till Hypoteksbanken direkt och via landshypoteksföreningarna låna ut medel som Hypoteksbanken behöver för sin rörelse. Begränsning av ansvaret för förbindelser 3. Styrelse och revisorer 5. Grundfond och upplåning 7. Likvidation De ändringar som gäller landshypoteksföreningarna bör kunna göras ungefär på det sätt som föreslogs i den ovannämnda internutredningen , där också ett enkelt förslag till ny "avlövad" landshypotekslag framlades i en bilaga. Reglerna om de "avlövade" landshypoteksföreningarna i den reviderade lagen kommer väsentligen att innehålla följande avsnitt: 1. Ändamål a) Förvalta föreningarnas aktier i b) Förvalta andra värdepapper och föreningarnas likvida medel samt fastigheter c) Hos medlemmarna låna upp medel som i form av aktie- eller lånekapital kan tillskjutas Hypoteksbanken . Begränsning av ansvaret för förbindelser 3. Styrelse och revisorer 7. Likvidation Härutöver erfordras lagstiftning angående själva rörelseöverföringarna både i civilrättsligt och associationsrättsligt avseende och vad gäller skattefrågor. Denna lagstiftning bör kunna utformas efter förebild i förslag. Även vissa skatterättsliga lagstiftningsanpassingar blir erforderliga. Utredningsgruppen har inte haft möjlighet att närmare studera dessa frågor. Såvitt nu kan bedömas föreligger dock inte anledning att förvänta några svårigheter i detta avseende. Utredningsgruppen har tills vidare utgått från att inga särskilda lagändringar skall vara erforderliga med hänsyn till reglerna i lagen (1988:606) om finansbolag med begränsningarna i rätten att bedriva finansieringsverksamhet m.m. Reglementena för landshypoteksföreningarna måste givetvis ändras i väsentliga delar. Enligt de flesta, möjligen alla, föreningsreglementena krävs för sådana ändringar beslut vid två på varandra följande föreningsstämmor, av vika den ena skall vara ordinarie föreningsstämma. Denna fråga måste beaktas vid tidplanens upprättande (se avsnitt 8 nedan). På grund av att så begränad tid stått till utredningsgruppens förfogande för framläggande av denna rapport har gruppen inte lämnat förslag till reviderade lag- och reglementstexter. Gruppen är dock beredd att, om så önskas, komplettera rapporten med dylika förslag. 6.2 Överföring av rörelse från SAH Enligt den modell som tillämpats av lagstiftaren i förslaget till omstruk- turering av (prop. 1991/92:119) - vilken väl bl.a. föranletts av de rättsliga svårigheterna att genomföra ett gäldenärsbyte på den utelöpande obligationsstocken utan gäldenärernas samtycke -bibehålls SAH som motsvarar avvecklingen dels av SAH:s nu utelöpande obligationsstock dels av de obligationer som ges ut , varunder grundfonden kvarstår. I den mån det finns rörelseegendom i SAH som ej är erforderlig för att SAH skall kunna fullgöra sina begränsade åligganden enligt vad som sagts, bör denna genast överlåtas till Hypoteksbanken mot erhållande av aktier i . En särskild fråga i detta sammanhang är huruvida huvudkontorsfastigheten i bör kvarligga i SAH eller överlåtas till Hypoteksbanken . Det torde innebära en fördel från kapitaltäckningssynpunkt för Hypoteksbanken att överlåtelse genast sker. Även detta bör ske mot erhållande av aktier i . Rörelseöverlåtelserna sker genom ett okomplicerat avtal till bokförda värden, vilket ej utlöser beskattning (se nedan avsnitt 7). 6.3 Överföring av rörelse från föreningarna Förslaget innebär att all rörelse genast överförs från landshypoteksföreningarna till Hypoteksbanken som apportegendom mot aktier i . Denna lösning motsvarar hypoteksutredningens förslag. Tekniskt är lösningen rätt okomplicerad. Den genomförs genom tio i princip likalydande apportavtal innehållande rörelseöverlåtelseavtal. Vad beträffar andelsfördelningen för aktier i mellan föreningarna hänvisas till rapporten av från undergrupp IA p 1-7 i SAH:s internutredning. Där behandlas också fördelningen av aktier i som föreningarna erhåller vid utskiftningarna ur SAH. Dessa sistnämnda bör troligen ske vartefter aktier, efter apportemissioner, finns att utskifta. Föreningarnas aktiefördelning i Hypoteksbanken skulle enligt internutredning kunna gestaltas på ungefär följande sätt: - Aktier som utges mot egendom tillhörig SAH fördelas slutligt mellan föreningarna med hänsyn till varje förenings obetalda kapitalbelopp av dess lån hos SAH per viss stickdag (se 2 § landshypotekslagen). - Aktier som utges mot föreningarnas rörelser - eventuellt inklusive fastigheter - fördelas mellan föreningarna med hänsyn till rörelsernas - och fastigheternas - verkliga värden. En sådan fördelning hindrar, såvitt nu kan bedömas, inte att överlåtelserna, vilket lagstiftaren förutsätter för skattefrihet, sker till bokförda värden. - Aktiefördelningen mellan föreningarna i enlighet med vad som sagts kommer att leda till betydande skillnader i aktieinnehav mellan den största och den minsta aktieägaren i hypoteksbanken . En viss modifikation av det resultatet kan uppnås genom rösträttsbegränsning i Hypoteksbanken bolagsordning på det sätt som anges som huvudregeln i aktiebolagslagen och som regelmässigt tillämpas hos andra banker, t.ex. så att ingen för egna och andras aktier äger rösta för av det totala röstetalet i bolaget. Vi har av tidsskäl inte tagit fram något formulär till apportavtal. Detta kan ske med kort varsel. 6.4 Utgivning av Landshypoteksbevis En viktig del av kapitaliseringen av Hypoteksbanken förutsätts ske genom tillskott från medlemmarna i landshypoteksföreningarna. Ett omfattande arbete har nedlagts på att finna lämpliga former för detta deltagande varvid särskilt beaktats intresset av att, parallellt med den kooperativa grundstrukturen, få till stånd ett mera direkt ekonomiskt och personligt engagemang från medlemmarnas sida i landshypoteksorganisationens rörelse. En viktig utgångspunkt har härvid varit att främja intresset på regional och lokal nivå, varför landshypoteksföreningarna, med sina väl utbyggda medlemskontakter, bör vara den viktigaste kanalen. Förslaget utgår därför från att tillskott skall ske från medlemmarna via landshypotekföreningarna. Ytterligare en grundläggande utgångspunkt har varit att landshypo- teksorganisationen, för att kunna inbjuda sina medlemmar till medverkan i uppbyggnaden av den nya Hypoteksbanken, måste erbjuda en säker avkastning på villkor som är skattemässigt gynnsamma för såväl organisationen som för medlemmarna. För att kunna tillgodose dessa önskemål har valts en konstruktion där medlemmarna tillskjuter kapital till landshypoteksföreningarna som lån mot enkla skuldebrev som betecknas "Landshypoteksbevis", varefter föreningarna tillskjuter motsvarande kaptital till Hypoteksbanken delvis som aktiekapital, delvis som lån. Villkoren för medlemmarnas tillskott bör vara marknadsmässiga. Det föreslås att Landshypoteksbevisen blir 10-åriga, ger ränta motsvarande 10-åriga statsobligationer med tillägg av och är efterställda övriga fordringsägare. Bevisen föreslås bli utgivna i multiplar om . 6.5 Nyemissioner i Hypoteksbanken Det kan inte förväntas att tillskotten från medlemmarna enligt punkt 6.4 ovan täcker Hypoteksbanken hela behov av eget kapital och förlagskapital. (För närmare information om det projicerade behovet i detta avseende - 2001 hänvisas till SAH/). Det ytterligare behovet av aktiekapital för Hypoteksbanken tillgodoses i förslaget genom att bolaget till landshypoteksföreningarna riktar nyemissioner av aktier av samma slag som de redan utgivna och med den fördelning som i övrigt tillämpas i enlighet med av som ovan sagts. Hur stora dessa emissioner behöver bli, berör givetvis på i vilken omfattning föreningarna når framgång med utgivningen av Landshypoteksbevisen. Som framgått av SAH/räknar SAH:s ledning med att det maximala behovet av nyutgivning av aktier - 1996 skall uppgå till ca . Det torde vara ett rimligt antagande att skall kunna rekryteras via Landshypoteksbevis och att av dessa av föreningarna skall kunna begagnas för aktieteckning i Hypoteksbanken . Behovet av ytterligare aktieemissonskapital från landshypoteksföreningarna - att finansieras ur externa källor - skulle därmed genomsnittligt uppgå till maximalt . Förslaget innebär att landshypoteksföreningarna anskaffar detta kapital genom 10-åriga amorteringsfria lån från SAH. Säkerhet för SAH för dessa lån kan skapas antingen genom negativklausul i låneavtalen eller genom att föreningarna lämnar pant i form av aktier i . Räntan på dessa lån skall vara marknadsmässig. Medel för räntebetalningarna erhåller föreningarna genom utdelning från Hypoteksbanken , vilken utdelning - med hänsyn till de s.k. Annell-reglerna - är skattemässigt avdragsgill för Hypoteksbanken (se beträffande skattefrågor punkt 7 nedan). Som nämnts under punkt 6.2 ovan kommer SAH att bibehållas för avveckling av nuvaranade obligationsstock. Det har därutöver förutsatts att landshypoteksorganisationen - i likhet med stadshypoteksorganisationen - under den omstruktureringsfas då organisationen kan vara rätt känslig, får möjlighet att låna på marknaden med stöd av grundfonden. Det har tills vidare antagits att detta kan ske för Hypoteksbanken del. Förslaget utgår från att det är lämpligt att i landshypoteksorganisationen begagna samma tekniska lösning som för , nämligen att upplåningen slussas via SAH. Det torde inte innebära några problem för SAH att, med den valda strukturen, även fortsättningsvis placera obligationer till marknadsränta på den internationella kapitalmarknaden. I internutredningen utarbetades inom landshypoteksorganisationen ett förslag till konsortialavtal mellan föreningarna, i vilket dels i detalj beskrives hur genomförandet av en ny organisation skall ske, dels fastlägges hur föreningarnas framtida samverkan som starka ägare i Hypoteksbanken skall organiseras och hur rörelsen skall organiseras och utvecklas. Det förslag till konsortialavtal (och bolagsordning för Hypoteksbanken ) om vilka full enighet då uppnåddes inom organisationen har modifierats något för att avspegla den nya situationen i kapitaliseringsfrågan (direkt medlemsdeltagande samt emissioner med Annell-avdragsutdelning). Dokumenten bifogas här som bilaga A och bilaga B. 6.8 Hypoteksbanken framtida organisation I internutredningen har redovisats ingående förslag till Hypoteksbanken framtida organisation i skilda avseenden enligt den s.k. regionbankmodellen. Det hänvisas här till dessa förslag. 6.9 Vissa frågor på Det torde inte ankomma på utredningsgruppen att lämna rekommendationer för vägvalsfrågor för landshypoteksorganisationen på mycket lång sikt. Däremot skall antecknas att gruppens förslag innebär att en nära nog total flexibilitet i detta avseende bibehålls. Eftersom landshypoteksföreningarna - med låntagarna som ägare - kontrollerar av det rörelsedrivande kreditaktiebolaget kan föreningarna t.ex. besluta om - riktade emissioner av aktier (stam-, preferens- eller bonus-) (med samma eller annan rösträtt) eller skuldebrev (inkl. förlagsbevis) till låntagarna eller till externa finansiärer, 77 - utskiftning, utdelning eller utförsäljning av aktier i till låntagarna, - försäljning av aktier i till externa intressenter. Lösningen ger ett stort mått av frihet även med avseende på andra tänkbara finansieringslösningar som må erfordras för ytterligare kapitalbasförstärkning. Utgångspunkten för bedömningen av skattefrågor är att såväl Hypoteksbanken som landshypoteksföreningarna blir oinskränkt skattskyldiga. Eftersom föreningarna inte är ekonomiska föreningar kan dock reglerna i den s.k. Annell-lagen tillämpas för utdelning som Hypoteksbanken lämnar till föreningarna. Avdrag erhålles när utdelningen förfaller till betalning och får uppgå till högst av vad som inbetalats för aktierna (inkl. vad som inbetalats genom apporttillskott av all rörelse och andra fastigheter). Avdrag får åtnjutas från aktietecknandet. Härav följer att Hypoteksbanken åtnjuter avdragsrätt i betydande omfattning för utdelning som lämnas till föreningarna. Föreningarna "vidareutdelar" i sin tur beloppen med full avdragsrätt som ränta dels till medlemmarna dels till SAH, som i sin tur med full avdragsrätt betalar motsvaranade ränta till obligationsinnehavarna. Det bör avslutningsvis framhållas att Annell-avdrag inte kan erhållas för utdelning till ekonomisk förening som förvaltar aktier (motsv).