prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Reglema finns i rådets förordning (EEG) nr 2066/92 (xh kommissionens förordning (EEG) nr 3886/92.Nytt är att även miljöhänsyn premieras. För nödcött faststäUs referenspris (riktpris) ochinterventionspris. Referensprisetsätts för vuxna tjurar och hänsyn tes till situationen både för nötkötts-och mjölkproduktionen. Interventionspriset är detpris på viUcet de olika stödingripandenabaseras. Priset bestäms utifrån vuxna tjurars slaktvikt. Interventionspriset skdl minska tUlår 1995. EG:s interventionssystem har tiUämpats i drygt 20år. Kraven för att interventionskdl utiösas skärptes i och med CAP-reformen cxh uppköpen kommer att ttappas ned fiam tiU är 1997. Interventionkan ske om marknadspriset i EG ärlägre än av interventionspriset och om marknadspriset i en medlemsstat är lägre än 78 %av interventionspriset. köpen sker genom anbudsförfarande. Interventionsköp kan baragöras för Prop. 1994/95:19 vissa bestämdakvantiteter såvida prisema inte blfr för låga. I så fdl Bilaga 9 upphör begränsningama an gälla. Vid försäljmngfrån lagren gäller an det kött somhar lagrats längst säljs först. De slaktade djuren klassificeras med avseende på bl.a. kategori, vUct.köttighet cxhfettensättning. Klassificeringen används som gmnd för prissättningen avslaktkroppar och vid bestämning av vUkaslaktkroppar som kan lämnas till intervention. Förutom intervention kari ett stöd för privat lagring användas för attstebilisera maiknaden ulan ätt det påverkarde traditioneUa maricnadskandema. Även för nötkött finns möjlighet atterhäUa exportbidrag. Inomdet reformerade djurbidragssystemel finns flera typer av bidrag: Bidrag bevUjas för högst 90 djurhos vaije producent och för ett visstmaximdt antel inom en region. Överskrids maximiantalét för regionen minskas bicfraget proportioneUt. Bidragetuppgår till 90 ecu per djur. Bidraget syftar tiU attreducera överprcxiuktionen genomatt ge en premie för varje tjurkdv av mjölkras som slaktas innan den uppnåtttio dagars ålder TUlämpningen är frivillig. - Bicfrag för am- cxh dikor. För att vara berättigadtill detta stöd fär prcxlucenteninte ha en mjöUckvot som överstiger . Verksamheten skall alltså vara inriktad på uppfödning av kdvartill köttprcxiuktion. Bidraget per bidragsberättigat djur uppgår tiU120 ecu. Marknadsregleringenför får- och gedcött gäller för levande djur och färskt, kylt eller fryst köttsamt vissa andra produkter. Gmndregleringen finns i rådets förordning (EEG) nr 3013/89. Dennaförordning och kommissionens förordning(EEG) nr 3567/92 reglerar huvuddelen av villkoren för djurbidraget förteckor. fastställer rådet ett referenspris(baspris) för hela EU för lamm-cxh fårkroppar. Priset varierar eftermarknadssituationen cxh säsongen. Det användsför att beräkna bidraget för teckor. Bidragsberättigad är den producent som har minst tio teckor. Tackan måste varaminst elt år eller ha fött lamm minsten gång för att berättiga till bidraget. För getter lämnas bicfrag av bidraget för lacka. Rådet bestämmerdet högste totda antel djur som bicfrag utgår för inom EG. Syslem med privat lagring tiUämpas för får- ochlammkött. Det kan ske om marknadspriset sjunker under baspriset. Marknadsordningenför griskött omfattar levande djur, dcxk inte avelsdjur, och kött samtköttprodukier i olika forraer. Gmndregleringen finns i rådets förordning(EEG) nr 2759/75. fastställer rådet ett referenspris(baspris) för slakdcroppar. 1994/95:19 avspeglar den genomsnittliga produktionskostnadeninkl. Ur- Bilaga 9 spmngUgenvar det tänkt att nivån skuUe vara sådan att marknadspriset stabiliseras utan att stmkturella överskott skapas. Närmarknadspriset håller sig mellan cxh av baspriset är intervention frivilUg. Häller sig priset mellan och av baspriset är interventionobligatorisk. Uggerbaspriset för griskött långt över marknadsprisnivån inom EU. Det bör dock understrykas att någon intervention inte harskett pä flera är. Vanligare är stöd tiU privat lagring eftersom detskapar större flexibiUlet. Gränsskydd och exportbidrag förekommer enligtsamma principer som beskrivits tidigare. Marknadsregleringenför ägg och Qäderfä gäller för ägg i olika former, med cxh utan skd, äggula iolika former, levande fågel samt kött. Två grundläggande förordmngar finns på området rådetsförordningar (EEG) nr 2771/75 för ägg och (EEG) nr 2777/75 för fjäderfä. Någon intervention eller stöd till privat lagringförekommer inte. Det vanliga systemetmed införselavgifter cxh exportbidrag tillämpas. Prcxiucenter som producerar ägg och fågelkött medaltemativa produktionsmetoder ges möjlighet till särskild märkning avprcxluktema. Enbärande tanke inom EU är att en näring eller en region med problem skdl kunna stärka sin konkurrenskraft genom stmkturellaförändringar inom näringen ellerregionen. De ekonomiska stödprogram som avser att främja en sådanutveckling kaUas stmkturstöd. StruktuipoUtiken inom ramen för EG:s gemensammajordbrukspolitik var under 1960-tdet inrikted på att åstedkomma en aUmän höjmngav prcxluktivi-teten i jordbruket.Produktionsöverskotten blev ett problem först undet 1970-cxh 1980-tden. Från 1970-tdet har åtgärdervidtagits för utveckling av jordbruketi framför dit bergsområden cxh områden med sämre prcxluktionsförut-säitningar. Under 1980-telet tillkom ett antdproduktionsbegränsande cxh miljöförbättrandestöd, t.ex. stöd som föratsätter träda, extensifiering eller omställning. Till följd av den är 1992 beslutadereformeringen av CAP har ytterUgarestödformer tiUkommit, . miljö- cxh landskapsvårdsersätming. BlandEG:s stödprogram är några obligatoriska medan andra är frivilliga för medlemsstetema. Stöden är i huvudsaknationellt finansierade men med EG som medfinansiär. Riktiinjer för stödenfastställs genom EG-förordningar.Oavsett om det rör sig om obUgatoriska eUer frivilliga stöd gäller all förordningama bara anger ramen cxh att det ankommerpå medlemsstatema an 2Riksdagen 1994/95. 1 saml Nr 19. svara för den närmareutformningen av stöden. Stöden kan kombineras med Prop. 1994/95:19 nationella stöd och därigenom ökas möjlighetemaatt uppnå nationella jord- Bilaga 9 brukspolitiska mål. Syftetmed EG:s investeringsstöd är att förbättta konkurrenskraften för jordbmks- cxh ttädgårdsföreiag. Stödet skall bidratill en förbättting av inkomstemaoch av levnads-, arbets- och prcxluktionsvilUcoren för företegama. Investeringsstödet är ett av de viktigastestuktursiöden. Medfinansieringen är vanligen av stödet Stödet förutsätter upprättende av endriftförbättringsplan för detstödsökande företeget. Investeringsbidrag lämnas bara till nödvändiga, lönsamma cxh ändamålsenliga åtgärder Stödlämnas inte till markköp. Sökanden skdl ha uädgårdsodling eller jordbmk somhuvudsysselsättning, varayrkeskunnig, ha bokföringsmässig redovisning cxh vara i behov av stödet föratt kunna genomföra den planerade investeringen. Stödformenkan bestå av dels en startpremie, dels ett till det allmänna investeringsstödet kopplat räntebidrag. Den övreåldersgränsen för siödmottagaren är40 år. Stödet som är frivilligt tillämpas i dia medlemssteter utom Nederländema. EG-medfinansieringen av detta stöduppgår ull . Stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter Syftetmed denna stödform är att förbättra cxh rationalisera hanteringen, vidareförädlingen cxh avsättningen av jordbmks-,trädgårds- och skogsprodukter,speciellt nya prcxlukter. Stödet är avgränsat till förädlingsledet och lämnas således inte till primärprcxluktionen. Stödet fårinte verka prcxluktionshöjan-de.Medlemslandet får cUfferentiera stödet med hänsyn till produkter cxh regioner. De investeringar som får stöd skdl bidra tillatt rävamproducentema får del av de ekonomiska förbättringar som investeringenmedför. EG:s medfinansiering är , vilket är ovanligt högt. EG betdar cxkså ut mer pengar till dettestöd än tUl något annat stmkturstöd. InomEU finns både generella och specieUa stöd för all stimulera bildandet av prcxjucentorganisationer i regioner cxh inomsektorer som karaktäriseras av ettstort antal små företag som är otillräckligt organiserade. Stödet är tidsbegränsat och minskas successivt. 1 huvudsak gälleratt EG svarar för hälften av kostnadernaför stödet. Samdiga medlemsländer utom lämnar dessutom ett frivUligt cxh mer långtgående stöd.1 normdfallet svarar EG för av stödkostnaden. Stöd tiU fortbildning avjordbrukare och trädgärdsföretagare /95:19 Bilaga 9 Stödet tiU fortbildmng är ett frivilUgt stöd och syftaruU att öka företegamas ut- bildningsravåinom företegsledning, prcxluktion och marknadsföring. lämnasbara om utbildningen är ett led i att förbättta effektiviteten av andra EG-stöd, I.CX. investeringsstöd cxh startstöd. EG:s medfinansiering är25 %. Stöd tiU konsulentverksamhet m.m. Stödetär ett igängsätmingsstöd till nya konsulent- eller konsultföreteg. EG:s medfinansiering är av stödkosmaden. Endastett mindre antd medlemssteter tillämpar denna stödform. Startstödtill avbytarorganisationer avser att tecka administtationskostnadema för nya organisationer som tillhandahållerserviceverksamhet med ersättare vidledighet eller sjukdom. Det kan lämnas med högst 12 035 ecu perheltids-sysselsatt avbytare. Stödet fördelas under och trappas av underpericxlen. Stöd till övergång till bokföringsmässig redovisning Imånga europeiska länder har man inte krav på att jordbruksföretag skall habokföring. Stödet vid övergång till bokföringsmässig redovisning är avsett attstimulera företegen att övergå till bokföring som anses effektivisera den ekonomiskastyrningen. Stödtill förtidspensionering, som tillhör de s.k. kompletterande åtgärdema reform, är omgärdat av flerabegränsningar. Innan ett nationellt program kan godkännas skdl en avstämning göras mot de ordinarie pensionsvillkoren i landet. Denna stödform kan tillämpasför jordbrukare i åldersinter-vallet . Jordbruk eUer trädgårdscxllingskdl ha varit huvudsaklig sysselsättning och inkomsdcälla under minst 10 år.Endast de som för dl framtid upphörmed jordbrak/ttädgårdsprcxluktion kan komma i fråga för stöd. EG ställer inte något krav på att behovsprövningskdl göras. Det ankommer vicfa-re påmedlemslandet att avgöra om EG:s krav på storieksrationdisering kan tillgodosesenbart genom försäljning av marken eller om ulanendering skall anses såsom likvärdigt. Stödet, som uppgår tillmaximalt 10 000 ecu/år och företeg,kan som längst lämnas under en tioårspericxl cxh utbetalas inte efter det att stödtegaren fyllt . 1 de fallstödtagaren erhåller annan pension i hemlandetminskas stödet så att den totela stödnivån på 10 000 ecu/år inte överskrids. Andra viktiga inskränkningar gällermarkanvändningen efter det att företegaren beviljats förtidspensioneringsstöd. Markenskdl användas Prop. 1994/95:19 antingenför slorieksökningar av jordbmksföretag eller för annat ändamål än Bilaga 9jordbrak. Stödet är dltså intetiUämpligt i samband med vanlig generationsväxling. EG:s medfinansiering uppgår till . Enliknande stödform har förekommittidigare inom EG men det nya stödet har en större omfattning. Flerteletav EU-ländema avser att införa dette stöd. Möjlighetematill ersättning till produktionsmetoder inom jordbmket som skyddar mUjön och bevarar landskapet förstärktesi samband med CAP-reformen. Syftetmed ersättningen är att minska jordbruksproduktionen och att bidra till en bättre miljö cxh en skälig inkomst.Tanken är att miljöersättningen bl.a. skaU gynna - användningen av jordbmksmetoder som minskarbelastningen på omgiv-dngen och reducerar produktionen, - en från miljösynpunkt gynnsam extensifiering avväxtodUngen, - extensifiering av får- cxh nötkreaturhållningvilket inkluderar otnläggning av tiU extensiv vaU, - brukningsmetoder som är förenliga med bevarandeoch förbättting av miljön, landsbygden, landskapet, naturliga resurser, markencxh den biologiska mängfdden, - skötsel av jordbmks- cxh skogsmark som harövergetts där skötsel är nödvändig av miljöskäl eller för att minska riskenför brand, - åtgärder som medför att jordbruksmark avmiljöskäl tas ur produktion , särskilt för att skapa artrikabiotoper såsom våtmarker, - skötsel av mark som dlmänheten har tillttäde tilloch som används till fritidsaktiviteter, - utbildning och praktik för jordbrukare i jordbmks- och skogsbmksmeto- der som är förediga med skyddet avmiljön och bevarandet av landskapet. Miljöersättningsprogrammet skdlgenomföras som ett flerårigt zonpro gram för varje medlemsland utifrånlandets speciella behov. Ersättning kan inte ges tiU mark som omfattas avträdesprogrammet och som används till att prcxlucera prcxlukter som inte ärlivsmedel. Ersätmingen skdl beräknas på gmndvd av förlorad inkomst för jordbrakaren till följd av åtgärder som om fattes av zonprogrammetMedlemsländema bestämmer inom vissa ramar vill koren för att bevilja ersättning cxh beloppens storlek. EG-regler finns också pä områden som anknytertill de svenska miljöprogrammen förjordbruket, bl.a. åtgärder för att minska näringsläckaget från jordbruksmarken cxh för hdvering avbekämpningsmedelsanvändningen. Vissa centrda bestämmelser i dessa frågorbehandlas inom ramen för EES-avtdet,bl.a. harmonisering av förfarandet vid prövning cxh godkännande av bekämpningsmedel och regler om skydd för vattenmot läckage av nitrat från jordbmket.Föreskrifter om gränsvärden för innehåll av mctdler i avlopps- slam som används ijordbruket har som en följd av meddelats ge- Prop. 1994/95:19 nom en ändring i förordningen (1980:480) om vissahälsofarliga produkter Bilaga 9 m.m.Föreskrifter för användning av slammet i odling meddelas av . Stöd till nundre gynnade områden Stödtill mindre gynnade områden (Less Favoured Areas - LFA) lämnas i huvudsak till bergsområden och till områden somhötes av avfolkning. De senare områdena skdl karaktäriseras av bl.a. lågavkastning i växtcxllingen, hög andel sysselsatte i jordbmket, lågbefolkningstäthet och låga inkomster avjordbmksdriften. Stödet lämnas dels som ett djur- eller aredbidrag, dels som ett investeringsstöd för i förste handgemensamma investeringar. Vissa sektorsövergripandestöd (t.ex. investeringsstödet) är dessutom högre i missgynnade omräden. Medlemslandet står i aUmänhetför av kostnaden för stödet.Återstcxien finansieras genom . Stödtill landsbygdsutveckling, s.k. 5b-stöd, riktes till särskilt utvalda omräden som brottes med svära stmktureUa problem.Stödet syftar till att underlättadiversifiering av jordbmksföretagen. Områdena skall karaktäriseras av låg BNP per capite cxh en låg befoUcningstäthet.En stor andel skall vara sysselsattai jordbmk med en låg inkomst av den sysselsättningen. Stödet finansierasdelvis av mecUemslandet cxh delvis av Medlemsländemalämnar också renodlat nationellt stöd men här är lägel mer sväröverskäcUigt. artiklar pästödområdet, artiklama 92-94, tillämpasi de fall det inte finns särskilda förordningar. regler om stetsstöd syftar till att säkerställa frikonkurrens på EU-marknaden cxh innehållerett principieUt förbud mot att mecUemsstetema ger stöd som snedvrider eller hotar att snedvricfa konkurrensen mellanmedlemsstetema. Stöd som kopplastill produktpris eller producerad kvantitet eller andra former av konkurrenssnedvridande stöd är inte tillåtna. Inom EUfinns dcxk särskilda bestämmelser vad avser konkurrensreglemas dlämpning päjordbmkets område. Uppskatmingar av de nationeUa stöden lyder pä allde ärUgen kan vara av sammastorleksordning som EG:s utgifter över jordbruksfonden. 1.2Jordbrukspolitiken i Prop. Ar1990 fattede beslut om gmnddragen i en ny livsmedelspolitik somsyftede till en marknadsanpassning och avreglering av jordbruket. Förutsättmngamaför jordbrakspolitiken har emellertid på flera punkter ändrats sedan beslutettogs. Främste orsaken till dette är den svenska ansökan om medlemskap i . Förhållandena i jordbmket har ocksåi hög grad påveikats av utvecklingennär det gäller vdutakurser, räntor cxh den aUmänna lågkonjunkturen. De förändringar som ägt rum efterrikscfagsbeslutet är 1990 har enligt både cxh försvårat möjlighetema att utvärdera de dfrekte effektema avden livsmedelspolitiska reformen. Denunder förda politiken har inriktats på att anpassa svenskt jordbmk sä att vid enintegration med EU skdl uppnå sästora positiva samhäUsekonomiska effekter som möjUgt gäller med hänsyn tegen till såväl behovet av en starkcxh konkunenskraftig jordbruksnäringsom till konsumentemas och skattebetdamas intressen. I det följande redovisas de förändringar iförhållande till beslut som beslutet om i syfte attåstedkomma en anpassning till EG:s jordbrakspolitik.Besluten har fattels på grandval av regeringens förslag budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil.10, bet 1992/93:JoU13, rskr.1992/93:231), propositionen om vissa frågor rörande jordbmket cxh trädgårdsnäringen(prop. 1992/93:183, bet. 1992/93:JoU20, rskr. 1992/93:330)cxh propositionen öm villkoren för vegetabilieproduktionen /94 (prop. 1993/94:3, bet. 1993/94:JoU6, rskr. 1993/94:43). - Inlösensystemet för spannmål behålls även /95. Inlösenprisetför 1993 och skörd är fastställt till per kg. - För /94 skall ett arealbidrag på igenomsnitt per ha lämnas cxh för budgetaret 1994/95 ett aredbidrag på900 kr per ha. - /95 skdl även oljeväxtema omfattasav systemet med inlösenpriser cxharedbicfrag i stället för ett anbudsförfarande. Relationen mellan ocUarpriset för oljeväxter ochinlösenpriset för spannmål skdl vara 2,5:1. - Prisregleringsavgiften för handelsgödsel ochbekämpningsmedel avskaffades . - Gränsskyddet för proteinfodermedel sänktes den cxh avskaffadeshelt . TiUsammans med en gränsskyddssänk-dng på spannmål leder detta till lägrefoderkostnader i animaUeproduktio-nen. - avsätts till ökat stöd förfrämjande av ekologisk odling under /94 och 22 miljoner /95. Stödet skaUäven kunna använcfas inom trädgårdsnäringen. - Producenter av grönmjöl fär ett bidrag med 45 öreper kg levererad foder- Prop. 1994/95:19 vara för en maximd kvantitet på inom en ram av 7 miljoner kro- Bilaga 9 norbudgeteren 1993/94 och 1994/95. - Referenspriserna pä spannmål sänktes med perkg . För griskött,ägg cxh fägelkött sänktes referenspriset med 80, 20 resp. per kg. - Exportstöd infördes för föräcUade Uvsmedelbaserade på svenska råvaror, t.ex.ost cxh förädlade köttprcxlukter, 31 december 1994. Den totela kosmaden blfr 150miljoner kronor. Det temporärasystemet för export av nöt- och griskött förstärks med tiU totdt 550 rmljoner kronor. MecUen färanväncfas till utgången av är 1994. - Direktstödet tUl mjöUcproduktionen sänks tiU 1 200kr per mjöUcko budgetaret 1993/94 och avskaffas helt budgetåret1994/95. - Stödnivän till jordbmket cxh livsmedelsindustrin inona är oförändrad /94. Det ger en beräknad kosmad för stödet på , varav 65 miljoner kronortillförs förädlingsindustrin. - För att främja produktutveckling, utveckUng avmarknadsprognoser, intto-duktion avny teknik och insatser för att effektivisera marknadssidan inom svenskträdgårdsnäring avsätts . - Omstellningsprogrammet ändrades sä attodlingsbegränsningen av prisreg-leradegrödor såsom spannmål, oljeväxter, potatis m.m. samt kvoteringen av aredbidraget baserad cxlling upphörfr.o.m. Ansökan om medlemskap i saml vidtegna cxhaviserade jordbrukspolitiskaåtgärder i i syfte att anpassa svenskt jordbruk inför en EU-inttä-de i kombination med deprecieringen av kronan hargjort att de föratsätmingar för enframtida jordbmksdrifi som förelåg är radikdt förändrade. Jordbrukare i framfor dit bättre jordbruksbygdermed huvudsakligen vegetebi-lieproduktionser nu en möjUghet an utnyttja tillgängliga prcxiuktionsresurser i en mer lönsam jordbraksdrift. Marknaden bedömsinte heller vara begränsad till vad som kan avsattes inom landet. Inom främstmjölkproduktionen finns en betydande investeringsvilja som resdterat i enökning av mjölkproduktionen. Ett fortsatt inlösenåtegande för spannmålinnebär, jämfört med beslut,ett ökat åtegande frän statens sida. Kostnadema för inlösen skulle ha blivit ännu stöne om även omslällningsarealen hadekunnat användas för spannmälscxlUng.Även om omsiällningsprogrammel inte fått den anslutning som beräknades 1990 kommer det ändå att medföraatt minskningen av exportkostnademaöverstiger kostnaderna för omställningsbidragen sett över helaomställningsperioden. 1.3 Konsekvenserna av ett deltagande i EG:s gemensamma jordbrukspolitik 1994/95:19 Bilaga9 Regeringensbedömning: Ett svenskt medlemskap i betyder att marknadsfömtsänningama för jordbmket cxhlivsmedelsprcxluktionen förändras.Gränsema öppnas för handel cxh konkunensen skärps. EG:s gemensamma jordbrukspolitik kommer atttiUämpas i cxh jordbmket fårdel av de stöd som finns inom ramen för denna. På kort sUct kommer intäktema avprcxluktförsäljningen att minska medan intäkterna från direktstöden kommer attöka. Den totala intäktsmvån kommer att öka. Prcxiuktionen efter enanslutning beräknas hamna på ungefär samma nivå som i (fag. Däremot kan det bliförskjutningar mellan olikaproduktionsgrenar. Lönsamheten för spannmål förbätttas åtminstone på kort sikt, medan intäktema ianimdiesektom kan bli lägre. Viktigt för jordbmkets lönsamhet blfr de svenskaprcxluktemas förmåga att hävcfa sig när konkurrensen ökar. Flera produktområden styrs av att prcxiuktionenkvoteras. Detta sker på olika sättinom olika områden. fick i medlemskapsförhandlingama kvoter som ganska väl överensstämmer meddagens produktion. Regeringen har som underlag för bedömningen avkonsekvensema för av ettdeltegande i den gemensamma jordbrukspolitiken vid ett medlemskap i , utöver självaförhandlingsresultatet cxh remissinstansemas synpunkter pä dette, haft ett stort antal betänkanden cxh rapporter frånsärskilt tiUsatta utredningar,myndigheter och departement. Rapponema avser såväl analyser av konsekvenser somförslag till tillämpning av regel- cxh stödsystem inkl. nationellaprogram. De nationella programmen avser bl.a. förslag tilldlämpning av EG:s miljöprogram förjordbmk, stöd till jordbruket i nona samt stöd till jordbruk i mindre gynnade områden i södra regeringen ()har dessutom inkommit ett stort antd skrivelser från organisationer ochenskUda med synpunkter cxh förslag. Pris-och kostnadsskillnaderna på vegetebUieområdet mellan cxh EU är intelika stora som på animaUeområdet. I stellet är det de lägre svenskaav-kasmingsnivåema pä framför aUt spannmåls- cxh oljeväxtomrädena som kan komma att påverka konkurrcnssiiuationen vid ettEU-medlemskap. CAP-re-formens sänkning av priserna pä i första hand spannmålcxh en övergång till aredbidrag innebär att direktbidragens omfattning får en stor betydelseför Prop. 1994/95:19 den framlida lönsamheten inomvegetebilieproduktionen. FörhancUingsresultetetblev an får en basared på ca 1,8 miljoner ha utifrån ett genomsmtt av odUngen av spannmål,oljeväxter, proieingrödor saml trädesaredåren 1989-1991. För basarealen lämnar EG aredbidrag som utgör kompensation förkraftigt sänkta prcxiuktpriser i samband med reformen av CAP år 1992.Aredbidragets storlek beräknas som elt genomsnitt av avkastningen i edighet med EG:s reglerHösttybs av enkeUäg typ blfrberättigad till arealbidrag , men inte bmna bönor och gräsensilage. Exportörer av havre kan fåexporuestimtion vid försäljningtill ttedjeland, däremot kan inte havre lämnas till intervention. Svenska önskemål rörande sista ansökningsdag föraredbidrag, interventionsperiodenslängd, kvditetsregler för spannmålsintervention och definition av vaU accepterades av EU cxh beslutas av kommissionen isamband med ett svenskt inttäde i EU. kommer vid eti medlemskap att införa EG:sttädesprogram. Det blir då möjligtför jordbrukare att överföra mark inom ramen för omställnings-programmet till EG:s ttädesprogram. Under entvåårspericxl kommer extensivt bete pä EG-ttäda att vara bidragsberättigat. Enenskild jordbrukares ttä-cfade aredfår inte överstiga den stödberättigade cxllingen av spannmål, oljeväxter cxh proteingrödor med undanteg förjordbrukare som har haft en större areali det svenska omstellningsprogrammet för den överstigande arealenär av normdt ttädesbidrag. Odlingen av salix och elefantgräs är tillåten enligt EG:s gällande komma att gcxlkännas på ttäda efter beslut av kommissionen.