prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Meststöd har getts till Nordbanken (inkl. Secumm) och . Prop.1994/95:100 För att få en mer kostnadsmässig redovisning av stödet därsamtliga Bilaga 8 kostnader för statens insatser är medtagna och där hänsyntagits till att staten erhåller tillgångar genom stödåtgärdema krävs enannorlunda ansats än den ovanstående. Enfullständig redovisning av bankstödets ekonomiska effekter för staten kräverdels att hänsyn tas till vissa kostnader som ännu inte har gett upphov tillnågra utgifter för staten, dels att hänsyn tas till de tillgångar resp.åtaganden som bankstödet har medfört för staten. De totala utgifteraa för bankstödet har /94 uppgått till . Statens nettokostnaderför stödåtgärder under föregående budgetår var . Staten hadeett garantiåtagande till på som infriades.Sparbanksavtalet har kostat staten diygt vilket utgör nuvärdetav de räntesubventioner som lämnades till i det urspmngliga avtalet1991. räntekostnader förlånefinansiering av kapitaltillskott i Securam och Retriva samt kostnader förförtida inlösen av lån uppgick förra budgetåret till 1,9 miljarder kronor.Sammantaget uppgår dessa kostander till . Ekonomiska konsekvenser av bankstödet budgetåren 1991/92,1992/93 /95" 100 "'''''''* Bilaga 8 Räntekostnader och kostnader för förtida inlösen av lån Återbetalning av infriad garanti Bankstödet totalt, netto Staten har börjat återvinna en del av det utlagdabankstödet. Nordbanken går med vinst och gjorde en utdelning till staten pånetto föregående budgetår Brattoutdelningen var 231miljoner kronor högre men dessa användes för att kvitta mot den fordran påstaten som Nordbanken hade genom att staten garanterat nivån på Bankskapital per . Värdet av Nordbanken, Securam och Retrivauppgår nu till betydande belopp. Deras sammanlagda bokförda värden hosBankstödsnämnden är ca . Det egna kapitalet i de treinstitutens kvartalsrapporter var väsentligt högre, sammanlagt32 miljarder kronor (Nordbanken 16,3 och Secumm 12,3 samt Retriva 3,8 miljarderkronor). Regeringens överväganden Prop. Bilaga 8 Återhämtningen i den finansiella sektornhar gått snabbare än vad som kunde föratses och läget synes stabilt.Stödverksamheten inriktas på eftervård. De ingångna stödavtalensom fortfarande löper skall bevakas och värdena i Nordbanken, Securam ochRetriva skall på bästa sätt tillvaratas för att kunna återvinna utbetalt stöd iså stor utsträckning som möjligt. För Bankstödsnämndens del innebär detta attresurseraa bör fokuseras på dessa områden. Nettoutgiftema för bankstödet har varit ca65 miljarder kronor. Det bokföringsmässiga värdet på tillgångama i Nordbanken,Securam och Retriva gör emellertid att nettostödet med hänsyn tagen till dettabokförda värde av tillgångaraa kan beräknas till . Det egnakapitalet i instituten uppgår till vilket innebär attnettostödet vid denna värdering av tillgångama kan beräknastill ca . Den statliga garantin som infördes förbetalningssystemet skall bestå så länge den behövs. har att fattabeslut om när den skall avvecklas. Det är inte möjligt att nu bestämma näravvecklingen skall ske. godkännerinriktningen av de besparingsåtgärder inom området ochåtgärder för att stärka det finansiella systemet för budgetåren 1997 och 1998som regeringen förordat i avsnittet Inledning. 1993/94 Utgift 15 745 338 1994/95 Anslag 14 031000 1995/96 Förslag 16 500 000 varav 10 989 000 beräknat för Anslaget får disponeras för löne- och andraförvaltningskostnader som uppkommer i verksamheten. förvaltningskostnader skalltäckas med årliga avgifter från de institut vars ansökan om stöd bereds avBankstödsnämnden eller som ingått avtal om stöd. De kostnader som inte täcks avstödsökande institut skall täckas av samtliga företag som omfattas avbankstödet. Avgiftema bmttoredovisas mot inkomsttitel. Det övergripande målet för Bankstödsnämndensverksamhet är att genom stödåtgärder till banker och vissa andrakreditinstitut verka för att stabiliteteni betalningssystemet garanteras och att kreditförsörjningen Prop.1994/95:100 tryggas. Vidare skall Bankstödsnänmden Bilaga 8 kontrollera att de institut somerhållit stöd uppfyller villkor om återbetalning, förvalta fordringar och andratillgångar som erhållits så att statens rätt på bästa sätt tillvaratas, avveckla tillgångar som statenövertagit så snart det är affärsmässigt lämpligt, utveckla metoder för enöverskådlig och heltäckande rapportering till regeringen av vidtagna åtgärderoch de ekonomiska konsekvenseraa för staten. har i sin årsredovisning redovisatverksamheten i verksamhetsgrenaraa stödärenden och ägarfrågor. konstaterar i årsredovisningen attutan den snabba förbättringen av ekonomin under 1993-1994 och de lägre räntomahade inte banksystemet återhämtat sig lika snabbt. bedömer attnänmdens insatser resulterat i bl.a följande effekter bildandet av Securam ochRetriva har bidragit till att minska prisfallet på fastighetsmarknaden, principen om att det statligastödet inte skall gynna aktieägarna i stödsökande institut har sannolikt letttill att bankema aktivt sökt andra vägar. Insatser från harbidragit till att bankema valt att ta in riskkapital från aktiemarknaden genomnyemissioner, avtal harvarit mer affärsmässiga och fördelaktiga för staten än de avtal som ingicksinnan nämnden bildades, Bankstödsnämndensundersökningar har bidragit till att bankerna har fått ett högre medvetande ombristerna i bl.a. riskkontrollsystemen. Bankstödsnärrmden förvaltar betydande värden.Tillgångaraa uppgår till . De största tillgångaraa bestårav aktieraa i Nordbanken, Securam och Retriva. Aktieraas bokförda värdenuppgår till sammanlagt . Övriga tillgångar ibalansräkningen motsvaras i allt väsentligt av skulder. ansvarsförbindelser uppgår tillsammanlagt . Ansvarsförbindelsen för Securam är en statliggaranti för ett förlagslån i Nordbanken. Avsikten är att omplacera detta låntill institutionella långivare på den svenska marknaden. Statens åtagandeminskar därmed såvitt avser garantins längd. Den nuvarande garantin har enlöptid varav återstår /95. Den nya garantinfår en löptid . Staten har vidare lämnat en garanti för Retriva somavser ett förlagslån i Nordbanken med ett belopp om 3,5 miljarder kronor.Statens åtagande mot Sparbanksstiftelseraa har minskat med 1,2miljarder kronor till . RRV:s revisionsberättelse över årsredovisning Prop. 1994/95:100 innehåUer inte någon invändning. Detövergripande målet för verksamhet är att genom stödåtgärdertill banker och vissa andra kreditinstitut verka för att stabiliteten ibetalningssystemet garanteras och kreditförsörjningen tryggas. Vidare skallstatens långsiktiga kostnader för stödet hållas så låga som möjligt. Följandemedel föreslås under anslagen Åtgärder för att stärka det finansiella systemet 1 000kr Bankstödsnämndenhar i allt väsentligt bedrivit verksamheten i enlighet med de av regeringenuppställda målen. Genom Securams och Retrivas verksamhet möjliggörs betydandeåtervinningar av bankstödet för staten. Rekonstmktionen av Nordbanken har gåttplanenligt och banken är i stort sett klar för försäljning. kommer inte att få sinaförvaltningskostnader täckta av avgifter för /94. Endast dekostnader som är hänförliga till ett stödärende kan utdebiteras tillstödsökande institut. Fr.o.m. den 1juli 1994 kan samtliga kostnader för verksamhet som rörbankgarantin debiteras ut på alla institut som omfattas av den statligagarantin. I årsredovisning bör en störrefokusering ske på nämndens verksamhet och resultat. En återkoppling till målenför verksamheten är därvid önskvärd. Avsnittet om bankemas resultat kan görasmer översiktligt. I resultatredovisningen bör , vilket ävenRRV påpekat, ägna stor omsorg åt redovisningen av nettokostnaderna förbankstödet. I övrigt konstaterar regeringen att RRV inte har haft någrainvändningar mot nämndens verksamhet. Bilaga 8 Det övergripande målet förBankstödsnämndens verksamhet är att genom stödåtgärder till banker och vissaandra kreditinstitut verka för att stabiliteten i betalningssystemet garanterasoch kreditförsörjningen tryggas. Vidare skall statens långsiktiga kostnader förstödet hållas så låga som möjligt. Den statliga garantin som infördes för atttrygga stabiliteten i betalningssystemet är temporär. Bankstödsnämndensverksamhet och uppgifter är därför också av tillfällig art. Även om den finansiella krisen i stort sett kananses vara över har fortfarande en viktig funktion att fylla.Betydande värden finns i Nordbanken, Securam och Retriva. Ägarfrågorna måstedärför skötas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt för att så mycket sommöjligt av det stöd som utbetalats skall kunna återvinnas. verksamhet bör därför inriktas påatt sköta ägar-frågoraa i Nordbanken, Securam och Retriva. Någon förändring ide krav som ställs på myndigheten är inte aktuella. Däremot bör myndighetenanpassa organisationen efter de uppgifter som föreligger. Bankstödsnänmden omfattas av regeringens sparkravpå utgifter för statlig konsumtion. /96 har anslaget räknats nedmed ca . Vid årets utgång motsvarar besparingen en nivåsänkningpå . beräknas anslagsnivån ha sänkts med ca 1,5 miljoner kronor.Häratöver har anslaget minskats med ca /96till följd av verksamhetens minskade omfattning. 1.godkämier att den övergripandemålsättningen för verksamheten inom Bankstödsnänmdens ansvarsområde skall varai enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet Slutsatser, 2.till /96 anvisar ett ramanslag på . Åtgärder för att stärka det finansiella systemet 24 022 080 000 Anslaget disponeras för att täcka utgifter föråtgärder som avser att stärka det finansiella systemet och som uppkommer vidinfrianden av utställda garantier, betalningar av ränta på lån iRiksgäldskontoret som tagits upp för att finansiera stöd samt återbetalning avlån i när lån eller tillgångar skrivs ned eller tillgångarsäljs till ett lägre pris än dessbokförda värde. Vidare får anslaget disponeras för ut- Prop. 1994/95:100gifter för konsulter som anlitas för att skapa underlag för beslut om stöd Bilaga 8 och hantering av beviljat stöd. Anslaget får däratöver användas för att täckasådana kostnader hos som inte rirrUigen bör tas ut av destödberättigade instituten enligt 7 § förordningen (1993:890) om statligt stödtill banker och andra kreditinstitut. Anslaget får även belastas med eventuellainfrianden av utställda garantiåtaganden för ,. Regeringen har bemyndigats (prop. 1993/94:228, bet. 1993/94:BoU20, rskr.1993/94:374) att uppdra åt att utfärda en statlig garantitill , som medför att nivån på detegna kapitalet alltid överstiger den enligt lag angivna kapitaltäckningsgradenpå . kommer under troligtvis inte att kunnaupprätthålla en kapital-täckningsgrad över nivån utan att det statligagarantin belastas. Belastningen på anslaget för /96 till följdav garantin till är svår att bedöma. Löpande inkomster som skall redovisas underanslaget är influtna garantiavgifter, räntebetalningar på lån som statenlämnat, aktieutdelningar, garantier, ersättningar till staten för att lån harlöpt med en ränta som understiger marknadsränta, återvinningar av förluster pålån som skrivits ned samt vinster när tillgångar sålts till ett högre pris änvad de förvärvats till. Vidare skall inkomster från ersättning förkonsultinsatser redovisas under anslaget. I likhet med anser regeringen attnämnden bör anvisas ett förslagsanslag på för /96. tillÅtgärder för att stärka det finansiella systemet för /96 anvisarett förslagsanslag på . G. Bidragoch ersättningar till kommunerna Pop- 1994/95: lOO Denkommunala verksamheten utgör en grandläggande del av välfärden i form av vård,omsorg och skola. Den kommunala sektora har genom sin omfattning också en storsamhällsekonomisk betydelse. Uppgiften för den ekonomiska politiken är nu attsanera statsfinanseraa i syfte att åstadkomma en varaktig och uthållig tillväxtoch en ökad sysselsättning och därigenom minskad arbetslöshet. Kommunsektora ärsärskilt gynnad av en god allmänekonomisk politik. En sådan politik främjarsektom genom att sysselsättningen ökar vilket medför ökade skatteinkomster ochminskade kostnader för socialbidrag. Regeringen har i tidigare propositioner föreslagitförändringar som får ekonomiska effekter för kommunsektom. Regeringen föreslåri derma proposition ytterligare åtgärder som påverkar kommunsektom. Regeringenavser att i vårens kompletteringsproposition återkomma med en bedömning av ochförslag beträffande det finansiella utrymmet 1996 samt enbedömning av hur bl.a. de ekonomiska regleringaraa till följd avverksamhetsförändringar bör behandlas. Bestämmelserom statligt utjämningsbidrag till kommunema finns i lagen (1992:670) omstatligt utjämningsbidrag till kommuner och förordningarna (1992:1591) omstatligt utjämningsbidrag till kommuner och (1992:678) om skattesatser vidberäkning av skatteutjämningsbidrag och statligt utjämningsbidrag. Ett viktigt syfte med utjämningsbidraget är attskapa mer likvärdiga ekonomiska fömtsättningar mellan kommunema. Bidraget ärett komplement till kommunemas skatteinkomster och är inte kopplat till denverksamhet som den enskilda kommunen bedriver. Utjämningsbidraget består av tredelar: ett bidrag för utjämning avkommunemas skatteinkomster upp till en generell garantinivå, uttryckt i procentav en uppräknad medelskattekraft för bidragsåret, tillägg till respektive avdragfrån bidraget på grand av opåverkbara skillnader i strakturella förhållandensamt tillämpades särskildaövergångsregler 1995 har i avvaktan på pågåendeutredningsarbete beslutat om en "frysning" av bidrag. Beredningen för statsbidrag och utjänming ikommunsektora har haft till uppgift att länma förslag om ett långsiktigt ochstabilt bidrags- och utjänmingssystem för kommuner och landsting. Beredningenhar lämnat sitt betänkande. Utjämning av kostnader och intäkter ikommuner ochlandsting (SOU 1994:144), till regeringen. Betänkandet remissbe- Prop.1994/95:100 handlas . Regeringen avser därefter att återkomma med Bilaga 8 förslag om ett nytt system för statsbidrag och utjämning av kostnaderoch intäkter för kommuner och landsting som avses kunna träda i kraft fr.o.m.år 1996. Bestämmelserom skatteutjämningsbidrag till landsting finns i lagen (1992:671) omskatteutjämningsbidrag till landsting och förordningarna (1992:677) omskatteutjämningsbidrag till landsting och (1992:678) om skattesatser vidberäkning av skatteutjämningsbidrag och statligt utjämningsbidrag. Skatteutjämningsbidrag ges till landsting (ochlandstingsfria kommuner) i syfte att utjänma skattekraft och garanteramedborgarna likvärdig service oavsett i vilket landsting man bor. Varjelandstings garanterade skattekraft anges i procent av medelskattekraften ochomfattar följande delar: tillägg eller avdrag föråldersstrakturens inverkan på kostnader för sjukvård, Skatteutjämningsbidragen till landstingen följerautomatiskt skatteunderlagets förändringar, eftersom bidragen är knutna tillmedelskattekraften. Skatteutjämningsbidraget för landsting har varit föremålför översyn av en särskild utredare. Den ovan nämnda beredningen har i sittbetänkande även tagit hänsyn till den särskilde utredarens förslag. Regeringenavser som nämnts att även vad gäller landstingen återkomma till medförslag om ett nytt bidrags- och utjämningssystem med ikraftträdande fr.o.m. år1996. Utgiftsutvecklingen (): Utgift Anvisat 1993/94 1994/95 Förslag varav beräknat 1995/96 för juli 95 -juni 96 1997" 1998" till kommunerna 46 746,0 45 568,5 68 413,5 45 609,5 1) Prisnivå 1995/96 Statligt utjämningsbidrag till kommuner Prop.1994/95:100 BUaga 8 1993/94 Utgift 39 486 000 0001994/95 Anslag 38 013 500 000 1995/96 Förslag 57 109 500 000 varav 38 073 500 000 beräknat för Anslaget disponeras för utgifter för statligtutjänmingsbidrag till kommunema enligt lagen (1992:670) om statligtutjämningsbidrag till kommuner. Ytterligare föreskrifter för bidragsgivningenfinns i förordningarna (1992:1591) om statligt utjämningsbidrag tUl kommuneroch (1992:678) om skattesatser vid beräkning av skatteutjämningsbidrag ochstatligt utjämningsbidrag. första budgetprognos /95 visar på en utgiftsutveckling som väl överensstämmer med detbelopp som finns uppfört på statsbudgeten för /95. Utjämningsbidragettill kommuner fastställs för ett kalenderår i sänder. budgetproposition angavs den totalabidragsramen för till . Dämtöver har vidberäkningen av ramen hänsyn tagits till gällandehuvudmannaskapsförändringar. Det innebär att den totala bidragsramen beräknas till , varav hälften faller /95 och hälften på 1995/96. Regeringen avser som nämnts, att återkomma ikompletteringspropositionen med en närmare bedömning av hur bl.a. deekonomiska regleringarna till följd av verksamhetsförändringar bör behandlas.Därför beräknas inte nu några förändringar av medel på anslaget. beräknar regeringen således preliminärtbidragsramen till oförändrade . Halva beloppet respektive hela beloppet för , sammanlagt , betalas ut under /96. Regeringen avser att återkomma med nya beräkningarför utjämningsbidraget till kommuner i samband med kommande förslag till nyttsystem för utjämning av kostnader och intäkter för kommuner och landsting. tillStatligt utjämningsbidrag till kommuner för /96 anvisar ettförslagsanslag på 57 . Skatteutjämningsbidrag till landsting Prop. Bilaga 8 1993/94 Utgift 7 260 000 000 1994/95 Anslag 7 555 000 000 1995/96 Förslag 11 304 000 000 varav 7 536 000 000 beräknat för Anslaget disponeras för utgifter förskatteutjämningsbidrag till landstingen och de landstingfria kommuneraa enligtlagen (1992:671) om skatteutjämningsbidrag till landsting och förordningaraa(1992:677) om skatteutjänmingsbidrag till landsting och (1992:678) omskattesatser vid beräkning av skatteutjämningsbidrag och statligt utjämningsbidrag. första budgetprognos /95 visar på en utgiftsutveckling som är högre än det belopp somfinns uppfört på statsbudgeten för /95. hari sin prognos inte tagit hänsyn till de skatteväxlingar som beslutats för år1995 till följd av huvudmannaskapsförändringar. Skatteutjämningsbidragentill landstingen fastställs för ett kalenderår i sänder. Den totalabidragsramen för beräknas uppgå till , varavhälften faller på /95 och hälften på 1995/96. Bidraget antas idenna anslagsberäkning bli oförändrat jämfört med Medelsbehovet under /96 avser bidragsom utbetalas och hela . Halvabeloppet för respektive hela beloppet för ,sammanlagt , betalas ut under /96. I likhet med vad som nämnts beträffande kommunernaavser regeringen att återkomma i kompletteringspropositionen med en närmarebedömning av hur kommande ekonomiska regleringar börbehandlas. Därför beräknas inte nu några förändringar av medel på anslaget. Regeringenavser även vad gäller detta anslag att återkomma med nya beräkningar i sambandmed kommande förslag till nytt system för utjämning av kostnader och intäkterför kommuner och landsting. tillSkatteutjämningsbidrag till landsting för /96 anvisar ettförslagsanslag på 11 . H. avgift till gemenskapsbudgeten Gemenskapensallmänna budget (eller EG-budgeten) omfattar alla inkomster och utgifter denEuropeiska Gemenskapen enligt gällande fördrag kan ha. I proposition 1994/95:40har regeringen redogjort för det regelverk som styr budgetens innehåll ochstraktur. Budgeten finansieras av de sk egna resurseraa, vilka utgörs avavgifter från medlemsländerna. Som medlem i Europeiska unionen kommer alltsåatt betala dessa avgifter till gemenskapsbudgeten. Den sammanlagda avgiften till gemenskapsbudgetenbestår av fyra komponenter: tullar, jordbmks- och sockeravgifter,mervärdesskattebase-rad avgift och en avgift beräknad påbmttonationalinkomsten. korrigeras dock i infasningsöveren- Avgiften beräknas per kalenderår och betalasmånatligen enligt de regler som gäller för vart och ett av avgiftsslagen.Tullavgift samt jordbraks- och sockeravgifteraa betalas i enlighet med faktiskuppbörd, medan mervärdesskatttebaserade avgiften och BNI-aviften betalas enligti gemenskapsbudgeten budgeterade belopp, omräknade till kronor enligt De budgeterade beloppen efterhand. Återbetalningen av delar av avgiften enligt den s.kskommelsen budgeteras under inkomstitel . Utgiftsutvecklingen(): Prop.1994/95:100 Bilaga 8 Utgift Anvisat Förslag 1 varav beräknat Beräknad utgift 1993/94 1994/95 1995/96 i för 1997" 1998'* Absolutatal i Relativa tal 9 950,0 29 700,0; 19 800,0 1)Prisnivå 1995/96 ; Utöver avgiften till EG-budgeten 1995 ikläder sigSverige ansvar för bemyndiganden. EG-budgetens totala bemyndigande1995 uppgår till 80 943 miljoner ecu. Den svenska andel av dessa kan beräknastill , eller 2 024 miljoner ecu. Med kronkursen /ecu innebär dettaett åtagande om ca . beräknas taket förbemyndigandena uppgå till 83 602 miljoner ecu, med samma andel och kurs som för1995 alltså ca . För /96 innebär detta etttotalt svenskt åtagande om . Bemyndiganden får inteianspråktas med mindre än att anslag finns avsatta och disponibla iEG-budgeten. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. Bilaga 8 Regeringen föreslår att godkänneratt regeringen för /96 ikläder sig de åtagandensom följer av EG-budgeten avseende bemyndiganden. 1994/95 Anslag 2 250 000 000 1995/96 Förslag 6 700 000 000 varav 4 500 000 OOOför Inkomsteraa från den gemensamma tulltaxan utgöregna resurser för Europeiska gemenskapen och tillfaller därför gemenskapsbudgeten.Medlemsländema får dock behålla av uppburna medel för att täckaadministrativa kostnader i samband med uppbörden. Anslaget avser inbetalningentill , dvs de av uppbörden som tillfallergemenskapsbudgeten. Uppbörden budgeteras och redovisas i sin helhet underinkomsttitel Tullmedel. Mot bakgrand av de prognoser som gjorts avGeneraltullstyrelsen och beräknar regeringen anslaget till6 700 000 000 för /96. tillTullavgift för /96 anvisar ett förslagsanslag på 6 700 000 000kr. 1994/95 Anslag 700 000 000 1995/96 Förslag 1 100 000 000 varav 900 000 000 för Importavgifter på jordbraksprodukter och desärskilda avgifteraa på sockerproduktionen som tas ut i enlighet med utgör i likhet med tullama enligt den gemensamma tulltaxangemenskapsbudgetens egna resurser. Även för dessa avgifter gäller attmedlemslandet får behålla av uppbörden för att täcka administrativakostnader kopplade till uppbörden. Anslaget avser inbetalningama till EG-kommissionen.Den svenska uppbörden av dessa avgifter förs upp på inkomsttitel . Mot bakgmnd av de prognoser som gjorts av beräknar regeringen anslaget till 1 förbudgetåret 1995/96. Till skillnadfrån /95 beräknas tullar inom Prop. 1994/95:100 jordbmksområdet under anslaget Hl. tillJordbmks- och sockeravgifter för /96 anvisar ett förslagsanslagpå 1 . 1994/95 Anslag 4 100 000 000 1995/96 Förslag 12 000 000 000 varav 8 000 000 000 juli 1995-juni 1996 Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiftentill EG:s budget beräknas som en procentuell andel av en prognos avmedlemslandets mervärdesskattebas budgeten avser. Den nationellaskattebasen korrigeras härvid för avvikelser från och variationer inom EU:ssjätte mervärdesskattedirektiv så att en enhetlig skattebas erhålles. Uttagetär högstsatt tUl av momsbasen och tUl . Detfaktiska uttaget fastställs i EG-budgeten Efter avslutatbudgetår korrigeras utfallet för avvikelser från den prognosticerade basen såatt fastställt procentuellt uttag vidmakthålles. Regeringen beräknar avgiften för /96till 12 . tillMervärdesskattebaserad avgift för /96 anvisar ett förslagsanslagpå 12 Avgift baserad på bruttonationalinkomsten 1994/95 Anslag 2 900 000 000 1995/96 Förslag 9 900 000 000 varav 6 400 000 000 juli 1995-juni 1996 Avgiften baserad på bmttonationalinkomsten(BNI-avgiften) beräknas på en prognos av medlemslandets BNI till marknadspriserför budgeteringsåret. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapenssamlade BNI mot bakgrand av återstående finansieringsbehov sedan övrigaavgifter beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand med hänsyn till utfall. Regeringen beräknar BNi-avgiften /96 till 9900 000 000 Prop. tillAvgift baserad på bruttonationalinkomsten för /96 anvisar ettförslagsanslag på 9 . 10 1994/95. 1 samL Nr IOO. I. övriga ändamål Utgiftsutvecklingen(): 1994/95:100 Bilaga 8 Utgift Anvisat Förslag varav beräknat 1993/94 1994/95 1995/96 för juli95-juni 96 1997" 1998" 962,1 2 864,9 1909,9-0,2-0,2 1)Prisnivå 1995/96