prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Det är dessa vuxen-gmpper som harstörst behov av utbildning för att inte riskera att slås ut genom den alltsnabbare stmkturomvandlingen i samhället. Regeringen ser behovet av en bred medborgerligbildning och utbildning som avgörande för demokratin och för våra gemensammaansträngningar att stärka produktionsförmågan och minska arbetslösheten. Dennasatsning på bredden är också av stor betydelse för framväxten av en meravancerad utbildning och forskning som har kvar sin kontakt med och kunskap omförhållanden som gäller för de många människoma i ett samhälle. Demokratins innersta käma är idén om allamänniskors lika värde och okränkbarhet. Därför måste diskriminering,främlingsfientlighet och rasism bekämpas varhelst sådana tendenser förekommer.Här har utbildningsväsendet en av sina främsta uppgifter. Många av utbildningssystemets stora ochövergripande problem har att göra med kvaliteten i det kunskapsarbete som skeri klassmm och föreläsningssalar. Därför är det nu dags att uppmärksamma detinre arbetet. Om elever i skolan har inlärningssvårigheter, så kan det bero päatt de inte är tillräckligt motiverade, därför att de upplever undervisningensom alltför likformig och monoton och med ett innehåll som egentligen inteberör dem. Om kunskapema och färdigheterna i främmande språk är otillräckliga,kan det bero på att språkundervisningens metoder inte är tillräckligtutvecklade. Om alltför få söker sig till teknisk och naturvetenskapligutbildning, kan det bero på att undervisningen på dessa områden inte itillräcklig grad har anknutit till människors vardagsförståelse och konkretaerfarenheter. Detta är viktiga aspekter som även måste uppmärksammas i detkvalitetsarbete som genomförs i högskolan. Regeringen avser att tillsätta en utredning somskall följa och stimulera skolans inre arbete. Jämsides med denna utredningavser regeringen vidta åtgärder för att underlätta spridandet av goda ochintressanta exempel på hur skolans inre arbete kan utvecklas. Utbildningssamhällets alla resurser måste mobiliserasför att åstadkomma ett nödvändigt nationellt kunskapslyft. Så många sommöjligt av alla dem som vill satsa på utbildning skall ges chansen. Samtidigtskall människor stimuleras att söka utbildning. Utbildning är inte längrenågot som avslutas med ungdomsåren. Återkommande utbildning är en samhällelignödvändighet för att ge möjlighet till livslångt lärande. Regeringensutbildningspolitik syftar till att öka människors chanser till utbildning. De flesta delama av utbildningssystemet berörs avde satsningar som föreslås i denna proposition. Dessa har gjorts möjliga genom att medel från arbetsmarknadspolitiska åtgärder används till reguljär utbildning. Därmed kommer 16 000 ungdomar med behov av ett tredje gymnasieår att erbjudas denna möjlighet. Den kommunala vuxenutbildningen tillförs därigenom drygt 42 000 platser till sitt utbildningsutbud. Folkhögskolor och studieförbund tillförs av samma skäl resurser motsvarande 10 000 4 platser Mer än 15 000studerande kommer att få chansen att genomgå Prop. 1994/95:100 en högskoleutbildning. I det nuvarande statsfinansiella läget ärbesparingar i alla samhällssektorer ofrånkomliga, också inom utbildning ochforskning. De resurser som står till buds måste i detta läge utnyttjas mereffektivt . Trots besparingar måste särskilda insatser göras för attöka kvaliteten i alla delar av utbildningsväsendet. Inom högskola, vuxenutbildning, foUcbildning ocharbetsmarknadsutbildning finns behov av att föra ut utbildningen i nya formeroch till nya gmpper. Den nya tekniken gör detta möjligt. Men formema behöveranpassas till de mänga olika behov och fömtsättningar som människor har. Detfinns därför anledning att i en särskild kommitté analysera fömtsättningar fören samlad utveckling av den mediabuma utbildningen. Därvid finns även anledningatt närmare studera intemationella erfarenheter t.ex. iStorbritannien. Kommittén kommer att ha i uppdrag att stimulera olika former avförsöksverksamhet. För att utbildningssatsningar skall kunna kommaalla till del krävs ett väl fungerande studiesocialt system. Regeringen hartillsatt en parlamentarisk studiestödskommitté med uppgift att göra en samladanalys av studiefinansieringen inom vuxenutbildning, folkbildning,arbetsmarknadsutbildning och högskoleutbildning. Kommittén skall presenterasitt betänkande . Det intemationella beroendet ökar inom allaområden. är ett mångkulturellt samhälle, vilket också måsteåterspeglas inom utbildningen. Utbildning på alla nivåer måste på en och sammagång främja kulturell identitet samt kunskap om och respekt för andra kulturer.Tolerans och intresse för andra är, liksom en levande internationalism, baramöjlig i ett samhälle med kulturellt självförtroende. Gmnden för all kunskap omomvärlden är ökad kunskap om vårt eget land, vårt språk, vår historia ochkultur. Biblioteken - de vetenskapliga likaväl somfolkbiblioteken och skolbiblioteken - har en central roll såväl i kulturlivetsom för utbildning och forskning. I kunskapssamhället blir de än viktigare.Sveriges rika folkbildnings- och folkrörelseutbildning skall vämas ochstärkas. medlemskap i den europeiska unionen kommeratt öka svenska medborgares möjligheter att studera och arbeta i andra ländersamtidigt som fler från andra länder kommer hit. deltar nu fullt ut sommedlem i de europeiska samarbetsprogrammen inom utbildning och forskning -, och det fjärde ramprogrammet inom forskningen. SverigesEU-samarbete inom utbildning och forskning utvecklas närmare i nästkommandeavsnitt. Regeringen vill emellertid understryka att det europeiska samarbetetinte får stå i vägen för eller vara ett altemativ till samarbete och utbyte medländer och regioner utanför . Det är av största vikt att undervisning ochforskning i ökad utsträckning ger kunskap och perspektiv på världen utanförEuropa, särskilt i utvecklingsländer där av mänskligheten lever. I det svära statsfinansiella läge vi nu befinneross i är det inte möjligt att undanta det stora område som utbildning och forskning utgör. prioriteringar regeringentvingats göra har lett till att gmndskolan och motsvarandeskolformer helt undantas från statliga neddragningar Verk- Prop. 1994/95:100 samhet som direkt riktar sig till funktionshindrade skyddas. och Statens skolor för vuxna omfattas aveffektivitetskravet. Ett mindre effektivitetskrav ställs på Statens institutför handikappfrågor i skolan. Totalt på skolområdet görs besparingar på 95 miljonerkronor på den första 12 månadersperioden /96 och för 18 månadersperioden ca143 . 1998 uppgår besparingen på skolområdet till ca 200miljoner kronor. Detta inkluderar en sänkning av den minsta garanteradeundervisningstiden i gymnasieskolan. Universitet och högskolor får vidkännas besparingarbåde vad gäller per capita-ersättningarna inom grundutbildningen ochforskningens fakultetsanslag. Sammanlagt uppgår besparingama inomgmndutbildningen till och inom fakultetsanslagen till 105miljoner kronor /96 . För 18 månadersperiodenuppgår besparingen till respektive 157 miljoner. Den samlade besparingen t.o.m. budgetåret 1998uppgår till vad gäller gmndutbildningen och 199 miljonerkronor vad gäller fakultetsanslagen. Dessutom kommer 1998 ytterligarebesparingar på att tas ut inom högskoleområdet.Gmndutbildnings-anslagen minskar dock inte, trots besparingen på percapita-ersättningarna, eftersom universitetens och högskolomas uppdragsamtidigt utökas. Genom överföring av resurser från arbetsmarknadspolitiskaätgärder till universitet och högskolor för gmndutbildning kan fler studerandeerbjudas plats i högskolan . Vidare kommer forskningen att tillföras medel viade inrättade forskningsstiftelserna. Regeringen avser att återkomma ivårens kompletteringsproposition med en analys hur dessa medel berörfinansieringen av forskning och forskarutbildning. Forskningsrådens resurser minskar /96 med dvs. Besparingen uppgår till 1998. Vissautgifter på forskningsområdet försvinner från Utbildningsdepartementetshuvudtitel genom EU-medlemskapet. Tillsarmnans med vissa ytterligare neddragningarblir den sammanlagda besparingen för denna del avforskningen /96 respektive för . 1998 uppgår den sammanlagda besparingen till 254 miljonerkronor. Studiehjälpen vid gymnasiestudier reduceras ilikhet med bambidraget. Barntillägget i Särskilt vuxenstudiestöd (SVUX) ochSVUXA (för arbetslösa) tas bort liksom bidraget till resor. Anslaget tillkorttidsstudiestödet reduceras. Studiemedel avindexeras delvis. Besparingen förden första 12 månadersperioden /96 uppgår till och för18 månadersperioden till . uppgår besparingen påstudiestödet tih . Prop.1994/95:100 Bil.9 Anvisat* Anvisat Föislag varav beräluiatfor Beräluiad Beräknad 1993/94 1994/95 1995/9S-juni 96 besparing 1997' besparing 1998' ' Ulfall /94, ' Prisnivå 1995/96 Degmndläggande principeraa för EU:s utbildningssamarbete och konsekvensema inomdetta område av anslutning till EU har redovisats i propositionenSveriges medlemskap i den Europeiska unionen (prop. 1994/95:19, Del 1). Regeringen anser att utbildningsfrågor bör ges högprioritet i EU-samarbetet i syfte att stimulera den sociala, ekonomiska ochkulturella utvecklingen i medlemsländema. Den betoning av yrkesutbildning ochkompetensutveckling som en nyckelfaktor för tillväxt och sysselsättning iEuropa som gjorts i EU ligger väl i linje med Sverigesöverväganden. EU har dock inga befogenheter att reglera och harmoniseramedlemsländeraas utbildningssystem. EU:s åtgärder skaU endast stödja ochkomplettera medlemsländeraas egna insatser. Arbetet bör framför allt syfta tillatt skapa fömtsättningar för att studenter fritt skaU kunna välja utbildninginom unionen, att stimulera kontakter mellan utbildningssinsti-tutioner och attstödja utbyten för elever, studenter och lärare. I är det nu en angelägen uppgift attsjösätta det svenska delta- Prop. 1994/95:100 gandet i de nyautbildningsprogrammen som startade , Bil. 9 och högre utbildning och för yrkesutbildning. Båda programmenomfattas av och kommer att öppnas även för associationsländerna iÖst- och . Strävan bör vara att säkra ett brett svensktdeltagande för att vårt land skall kunna tillgodogöra sig de ekonomiskaresurser som EU erbjuder och för att stärka utvecklingen av svensk utbildninggenom ökade kontakter med andra europeiska länder. Det är emellertid viktigtatt samarbete inom , liksom med världen bortom inte åsidosättsgenom de nya möjligheter fill utbyte som öppnas genom programmen. Demöjligheter som ger att utveckla samarbetet med och Islandbör tas tillvara. Inom ramen för fortsätter , därSverige medverkat /93, som ett av de tre delprogrammen. TillSokrates har också förts verksamheter för informations- och erfarenhetsutbytesom blev tillgängliga för genom , ochstudiebesöksprogrammet . Ett nytt inslag i är delprogrammetComenius för gmnd- och gytnnasieskolan. Comenius ger stöd till samarbetemellan skolor kring bl.a. utvecklingsprojekt och elevutbyten, till utvecklingav undervisningen för invandrar- och zigenarbarn samt till samarbete mellanläramtbildningsinstitutioner. Andra nya inslag är distansundervisning ochprojekt för att främja den europeiska dimensionen i vuxenutbildningen. Nytt förSverige är vidare språkprogrammet Lingua, där svenskan som officiellt EU-språkblir ett av målspräken. Även bygger till stor del vidare påtidigare verksamhet. Programmet ger stöd tili nationella pilotprojekt samt tillpraktikprogram och utbyten för bl.a. ungdomar i grundläggande yrkesutbildning,yrkesutbildare och studenter i högre utbildning. Såväl gymnasieskolan, vuxenutbildningensamt universitet och högskolor som organisationer och företag har möjlighet attdelta. I kommer samverkan att ske med deyrkesinriktade utbildningsprojekt som finansieras genom stmkturfondema. Avsärskilt intresse är kommissionens s.k. utbildningsinitiafiv i anslutning tillvitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning - i första handYouthstart, som syftar till att förhindra ungdomsarbetslöshet, och Adapt, somskaU underlätta arbetskraftens anpassning till industriella förändringar. Detär således nödvändigt att säkerställa samordningen inom mellanutbildningsprogrammen och åtgärder inom ramen för stmkturfondema. utreder varden svenska programorganisationen skall förläggas. I avvaktan på beslut om enpermanent organisation har ett programkontor inrättats inom departementet meduppgift att svara för informationsinsatser innan programverksamheten startar.Utbildningsdepartementet har vidare filisatt två arbetsgmpper för samordningmellan berörda departement och myndigheter, centrala organisationer m.fl. ifrågor som rör utbildningsprogrammen och utbildningssamarbete med EU istort. Forskningssamarbetemed EU Prop. Bil.9 Forskningssamarbetet inom EU har beskrivits utförligt i proposition Forskning för kunskap och framsteg (prop.1992/93:170). EU:s fjärde ramprogram för forskning, som är nästandubbelt så stort som det tredje, omfattar ett tjugotal s.k. aktiviteter ochsärprogram. Det omfattar vissa allmänna verksamheter och i större omfattning äntidigare verksamheter som inte i första hand har industri- ochtillväxtbefrämjande motiv. Bland de allmänna aktivitetema kan nämnas samverkan medandra länder, inte minst , spridning och nyttiggörande av forskningsresultatoch främjande av forskares rörlighet. Nya särprogram gäller transportforskningoch socioekonomisk forskning. dominerar dock inom ramprogrammet deprogram som har industriell konkurtenskraft som yttersta motiv. Många av deproblem som möter är emellertid av social och kulturell karaktär.Detta bör återspeglas i kommande ramprogram så att man får bättre balans mellanindustriellt inriktad samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. Ett svenskt medlemskap innebär inte någraskillnader för forskare och företag mot vad som gäller. De får liksomtidigare kon-kurtera om medlen hos . Däremot får fullttillträde till ministerrådet och dess olika gmpper samt även rösträtt i degmpperingar där redan deltagit. Värdet för av FoU-samarbetet med EU beror iförsta hand på de svenska forskarnas och företagens initiativkraft ochkonkurrensförmåga. En nyckel till framgång för det svenska deltagandet, är attforskare och företag får god information och service. För att sköta dessauppgifter har regeringen utsett en huvudansvarig myndighet för varjesärprogram. De ansvariga myndighetema skall även svara för att blir välrepresenterat i EU:s olika kommittéer samt för att den inhemska forskningen ärväl harmoniserad med det intemationella samarbetet. Huvudansvaret förengagemanget i särprogrammen för bioteknologi, biomedicin, termonukleär fusion,forskares utveckling och rörlighet, socioekonomisk forskning samt ligger sålunda inom område.Finansieringen av den del av medlemsavgift som går till EU:sforskningsbudget sker genom att den så långt möjligt fördelas på de berördahuvudtitlama. För /96 (12 månader) kan det totala svenskabidraget till EU;s forsknings- och utvecklingsbudget beräknas till cirka 700miljoner kronor. Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbetemellan och EU (EU/) har till uppgift att vara nationelltkontaktorgan för FoU-samarbetet med EU och att svara för övergripandeinformation och service. Rådet har utsetts till huvudansvarig myndighet försådana EU-aktivite-ter där inte någon speciell svensk myndighet kunnat utses,exempelvis . utbildningsväsende1993/94* Universitet och högskolor pcet 1993/94** Totalt 7 statliga universrtet inkl. SLU, 4 fackhögskolor inkl. nuv, stiftelsen ocfi fiögskolan i ,14 statliga högskolor, 7 konstnärliga högskolorexkl. GI/IHR, . , i och nuv stiftelsehögskolan i , 27 kommunala och 3 enskilda vårdhögskolor. Högskolor finns i alla län inklusive högskoleutbildning på . Statliga lärosäten inom ansvarsområde*** Gymnasieskolor 1993/94 423 kommunala-, 156 landstingskommunala- och 59 fnstående skolor fördeladepå 286 kommuner Grundskolor 1993/94 4654 kommunala skolor fördeladepå 286 kommuner (166 fristående skolor i 115 kommuner och 6 sameskolorredovisas nedan) Komvux (inklusive Gnjndvux) " Statens skolor förvuxna (SSV), 1992/93 Svenskundervisning förinvandrare (SFi) Särvux (vuxenutbildning för utvecklingsstörda)Specialskolor (syn-, horsel- eller talskadade) Särskolor (utvecklingsstördabam/ungdomar) c;a 200 000 kursdeltagare varav 25000 på kurser om minst 1 termin. ***** ca 2,8 milj. kurs-/drkeldettagare, br\jtto 93/94 Studiemedel, län ■- bidrag, 1993/94 Gymnasial utbildningEftergymnasial utbildning (inki utlandsstudier) 1994/95:100 .Bil. Antal Antal Antalstu- Kostnader skolor/ lärare derande miljoner lärosäten cirka cirka kr.cirka 66 21000 270000 25000 35 18500 245000 18000 638 29400 313700 17880 4654 82580 880200 42600 1203 26240 229010 9730 377 9690 140700 2580 Summa(stat, kommun, landsting): ■ Uppgifterna, som har hämtats frånSkolverket, VHS, CSN och SCB, ar ungefärligaoch avrundade. I sammanställningen ingår ej polis-, militär-, artietsmarknads- eller foretagens personalutbildning. Lärare och elever avser nettoantalet individer per läsår och är ej omräknattill helårspersoner ** Högskoleverksamheten inkluderar här ca 156 000 hel- och deltidsstuderande på grundutbildningsnivå, nästan 17 000 aktivaforskarstuderande, aHa offentliga medet for forskning samt klinisk utbildningvid universitetssjukhusen. Larargnjppen omfattar professorer,forskarassistenter, lektorer, adjunkter, timlärare samt olika lärarkategorier vid kommunala vårdhögskolor, menej doktorander, särskilda forskare eder teknisk cKhadministrativ personal. *** Av 16 miljarder utgörca 16 miljarder anslag från fbrutbildning och forskning vid universiteten och högskolorna Av 245 000 studerande mkl forskarstuderande ar cirka 230 000hel- och deltidsstuderande på grundutbildningsnivå, vilket omräknat motsvarar cirka 180 000 helårsstudenter. **** 140 000 elever avser nettoantaleti Komvux Merparten läste på daglid och i genomsnitt tre kurser per elev. Sverigesutbil(dningsväsen(Je Prop. Läsåret1993/94 fanns det i vårt land 4 826 grundskolor, 638 gymnasieskolor, och 66högskolor och universitet, inklusive , , somsorterar under , två högskolor som blev stiftelser frän 1juli 1994 och 4 enskilda högskolor. Därutöver fanns det drygt 1000 övrigaskolor och läroinrättningar (och statlig vuxenutbildning,svenskundervisning för invandrare, sär- och specialskolor, folkhögskolor ochstudieförbund). Utanför område bedrivsutbildning vid , samt arbetsmarknadsutbildning.Det reguljära utbildningsväsendet tillhandahåller dessutom viss utbildning påuppdragsbasis, framför allt vid universitet och högskolor och inom komvux, förpersonal vid företag, myndigheter och organisationer, t.ex. högskolomasfortbildningskurser för skolpersonal. Sammantaget, exklusive polis-, militär-,arbetsmarknads-, uppdrags- och personalutbildning, fanns det omkring 158 000verksamma lärare inklusive deltidstjänstgörande och omkring 1,7 miljonerstuderande på hel- och deltid samt ett stort antal cirkeldeltagare inomstudieförbunden. Den totala kostnaden för stat, kommun och landstingför denna offentliga utbildningsverksamhet inklusive forskning ochstudiemedel, uppgick /94 till . I relation till BNP har den totala offentligautbildningskostnaden i landet ökat något till omkring 7procent av BNP, men ligger fortfarande under den nivå som gällde i början av1980-talet. Den relativa kostnadsökningen första år förklarasprimärt av expansionen inom högskoleområdet och ökningen av antaletstudiemedelstagare. Antaletnybörjare i ökar kraftigt . Från 110 0007-åringar 1994 ökar antalet till 125 1997. Ökningen är en effekt av destora födelsekullama och början av1990-talet. Också för hela gruppen skolbam i åldem förutses en kraftigökning under hela resten av . För gymnasieskolan väntas stora förändringar omnågra år till följd av de låga födelsetalen första hälft ochden därpå följande uppgången. För förändras inte antaletnämnvärt under kommande , men därefter sker en kraftig ökning. Antalet16-åringar kommer att pendla omkring 100 000 fram och ökarsedan mycket snabbt med närmare 30 000 mellan . Fram minskar antalet ungdomar iålder med . Den lägsta nivån för denna grupp nås . När de stora kullama födda mnt 1990 når stiger antalet individer i dessa åldrar igen. finns det cirka 105 000 20-åringar. har denna årskull minskattill cirka 99 000 och ökar sedan snabbt till drygt 130 2010. Föruniversiteten och högskoloma ger den demografiska utvecklingen en vissvägledning, men ungdomamas förändrade intresse för fortsatta studier och ävenvuxengmppemas studiebenägenhet har en stor betydelse vid planeringen avutbildningskapaciteten. Årskullamasstorlek 1980-2010 (Kalla: SCB) Prop.1994/95:100 Bil. 16-åringar 7 -åringar o lo o lo o m o 00 oo CO cn o o T- 0> CJ) O) 05 o o o <-■<- T- T- CN CM CM Könsfördelningengår långsiktigt mot en ökad utjämning inom det svenska utbildningsväsendet, mendet är en mycket långsam process. Dettakan illustreras genom att följa könsfördelningen bland personer som kommitolika långt i utbildningssystemet. Rekryteringsbasentill en högre nivå har ofta en jämnare könsfördelning, vilket talar för enlångsiktig utjämning. är emellertid könsfördelningen mycket snedinom framför allt teknikområdet, som fortsätter att helt domineras av män påalla nivåer samt inom gymnasieskolans och högskolans vård- och humanistiskaområden, som domineras av kvinnor. Inom teknikområdet kan högskolan under denärmaste åren förvänta sig en minskande gmpp flickor från gymnasieskolan, dvshär är risken påtaglig att utvecklingen går mot minskad jämställdhet. Dessutomväljer en stor del av pojkama i gymnasieskolan ett tekniskt yrkesinriktatprogram före naturvetarprogrammets teknikinriktning, vilket bidrar till attförsvåra rekryteringen till bl.a ingenjörsutbildningama. tenderarflickoma att öka i gymnasieskolans icke tekniska studieförberedande program. Procentandelenflickor/kvinnor per område 1994/95:100 Bil. Medicin Samhälls- Huma- och vetenskap niora studieinriktadelinjer och program inklusive omvårdnadsprogrammet och vårdlinjen. Provval till åk 1 inför ht95 8 Elever i årskurs 2, 93/94 15 Avgångna 93/94 17 Avgångna 92/93 19 Unlvereite t/högskolor, Registrerade i gundutb. Därav minst treåriga utb. Antagna i forskarutb. Registrerade i forskarutb. 58 47 45 43 52 46 37 15 (Källa: SCB) Intressetför gymnasieskolans olika program Utbyggnadenav gymnasieskolan till sexton treåriga program har inneburit vissa nyaintressefördelningar, men i stort sett följer såväl könsfördelningen somintresset för de studie- respektive yrkesinriktade programmen ett traditionelltmönster. Förstahandssökandetill åk 1 i gymnasieskolan HT-93 samt provval inför Prop. 1994/95:100 HT-95 Bil. B Sökande ht93 D Prowal ht95 Enligt en provvalsundersökning som SCB genomförtbland landets 15-åringar förefaller intresset för destudieförberedande programmen förbli stabilt och kan till och med komma att ökanågot jämfört med tidigare om man utgår från handsönskemålet. I andra handväljer en stor del av 15-åringama istället ett yrkesinriktat program. fortsätter intresset att vara svagt förbl.a. teknikområdet och för industriprogrammet. Tillströmningenav studerande vid universitet och högskolor Frånslutet av har antalet högskolenybörjare ökat mycketkraftigt. Övergångsfrekvensen har ökat särskilt påtagligt bland de yngreårskullarna, som föddes . Vi kan också notera en ökadefterfrågefrekvens vad gäller elever som genomgått en yrkesinriktadgymnasie-utbildning. För gruppen 25-åringar och äldre minskadenybörjarsiffroraa under första hälften av 1980-taIet men har därefter återökat. Yngre än 25 år (Källa: SCB) / \-/ ./'' i5/66 . ■0/71 . Prop.1994/95:100 Bil.9 Det är emellertid svårt attfömtsäga vad denna ökade efterfrågan på högskoleplatser kommer att betydainför 1995/96. I absoluta tal minskar sannoliktantalet avgångna från gymnasieskolan jämfört med föregående år. SCBhar uppskattat att totala antalet studieintresserade i gymnasieskolans årskurs3 som är definitivt inriktade på att läsa vidare kommer att minska något hösten1995 jämfört med . , höstterminerna 1992, 1993 och 1994, harantalet sökande, som inte tidigare varit registrerade vid universitet ellerhögskola, varit nästan omkring 100 000 personer.