prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — en höjning av fastighetsskatten samt en breddning av basen förfastighetsskatt, fastighetstaxering av småhus, indexering av vissa punkskatter,höjning av bilaccisen, höjd patitentavgift för tandvård och läkemedel samtmomsbeläggning av dagstidningar och charterresor till övriga EU-ländetDessutom sänks mervärdesskatten på livsmedel från till ,vilket motsvarar en KPI-minskning på . Hushållens efterfrågan bedöms emellertid bli relativt svagunder prognosperioden. Den privata konsimitionen fömtses minska med 0,5 %för att öka . förväntas konkurrensen stärkas tillföljd av medlemskapet i EU. Detta beräknas bidra till att utrymmet förkonsumentprishöjningar i alhnänhet torde bli begränsat under prognosperiodensamtidigt som effekten av de nämnda åtgärdema på skatteområdet inte omedelbartövervältras på konsumentema fullt ut. KPI kommer därför inte att höjas imotsvarande grad. I det s.k. Nettoprisindex (NPI) räknas indirekta skatter ochsubventioner bort. NPI berälcnas och öka respektive 2,. Avräkningen av effekten av höjda indirekta skatter och minskade suvbentionergörs emellertid i NPI och med det fiilla värdet av förändringen. Dåövervältringen på kort sikt sällan är total kommer NPI därför att underskattaden underliggande inflationen, d.v.sden inflation som skulle haetablerats med oförändrade åtgärder, då indirekta skatter Prop. 1994/95:150 höjs. Vid rimliga antaganden om graden av övervältring kanden Bilaga 1.1 underliggande inflationen grovt beräknas till 1995 och2,1996. Hushållens ekonomi och privat konsumtion skedde en viss återhämtning av hushållensinkomster och konsumtion efter det kraftiga fallet 1993. Hushållens realtdisponibla inkomster steg 1994 medan den privata konsumtionen ökade med0,. Uppgången i sparandet fortsatte och har sparkvoten stigitmed läbell 8.1 Hushållens inkomster, konsumtion och sparande Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 därav timlön före skatt -3,0 -4,5 -1,4 -2,0 -0,1 -7,2 -6,5 -0,4 -0,3 -3,5 -9,5 -15,6 -0,2 -0,6 -1,0 -7,8 -7,4 -0,8 -0,7 Räntor och utdelningar. -25,3 Övriga inkomster, netto -2,8 -0,6 -2,0 -3,7 -1,2 -2,2 -2,2 -0,5 Sparkvot, nivå i % av Anm.: Lönesumma, inkomstöverforingar, räntenetto ochskatter är deflaterade med KPI. Disponibel inkomst är deflaterad med implicitprisindex for privat konsumtion (IPI). Skillnaden mellan KPI och IPI påverkarposten "Övriga inkomster, netto". Källor: ,och Inkomstökningen 1994 baserades på en positiv utveckling avlöneinkomsterna, både genom ökad sysselsättning i timmar och ökad reallön föreskatt. Ett starkt bidrag till inkomstökningen kom från en fortsatt förbättringav hushållens nettoinkomster av räntor och utdelningar. De senaste årens högafinansiella sparande har medfört en successiv förstärkning av hushållensfinansiella ställning, såväl genom ökning av tillgångarna som minskning avskulderna. Uppgången i sysselsättningen förstärks ocharbetslösheten minskar. Den genomsnittliga reala timlönen före skatt stigernågot och den reala lönesumman beräknas öka . Löneinkomsterna och enfortsatt förbättring av räntenettot ger sammantaget ett positivt bidrag på till inkomstutvecklingen 1995.Direkta skatter och Prop. 1994/95:150 transfereringar från offentiig sektordrar ned den realt disponibla Bilaga 1.1 inkomsutvecklingen med ca 5procentenhetet Detta är huvudsakligen en följd av vidtagna budgetförstärkandeåtgärdei; men beror även på minskade bidrag när läget på arbetsmarknadenförbättras. Sammantaget beräknas hushållens realt disponibla inkomster minskamed 1995. Det är i stort sett oförändrat sedan prognosen i denpreliminära nationalbudgeten. Inkomstutvecklingen karakteriseras av sammafaktorer som 1995. Löne- och kapitalinkomsterna stiger medan ytterligarebudgetförstärkande åtgärder drar ned inkomstema. De realt disponiblainkomstema beräknas öka . Hushållens inkomstutveckling bedömssåledes nu bli starkare än den inkomstminskning på som beräknades i denpreluninära nationalbudgeten. Upprevideringen av realin-komstema ärhuvudsakligen en följd av att inflationen justerats ned som ett resultat avsänkt mervärdesskatt. Den privata konsumtionens utveckling under loppet av detandra var relativt stark. Uppgången torde delvis spegla att ettantal faktorer som bidragit till den svaga konsumtionsutvecklingen under börjanav minskat i betydelse. Hushållen har minskat sin skuldsättningsgradsom var mycket hög. Den totala skulden satt irelation till den disponibla inkomsten är nere på samma nivå som i slutetav 70-talet. Amorteringstakten har också avtagit ordentiigt. De svenskahushållens situation förefaller i detta avseende vara betydligt gynnsammare änt.ex. Det branta sysselsättningsfallet från 1991till 1994 har vänts i en uppgång. Risken för att någon i hushållet skalldrabbas av arbetslöshet har därmed minskat. Dessutom finns ett behov av attåter öka inköpen av kapitalvaror, eftersom de senaste årens låga inköp har letttill en föråldring av kapitalvaruinnehavet. Inköpen av dessa föll i principoavbmtet till . Därefter har en markantuppgång skett. Den kraftiga konsumtionsuppgången under loppet av andrahalvåret 1994 innebär att den privatakonsumtionen som årsgenomsnitt skulle öka med omkonsumtionen under loppet av 1995 skulle ligga kvar på fjärdekvartalets nivå. En oförändrad konsumtionsnivå kan förefalla osaimolik iljuset av minskningen av de realt disponibla inkomstema till följd avbudgetförstärkande åtgärder som förväntas i åt Det är emellertid inte troligtatt hushållen kommer att dra ned sin konsumtion fiillt ut för att mötainkomstminskningen. Enligt den mest etablerade konsumtionsteorin försökerhushållen anpassa sin konsumtionsnivå efter de förväntade långsiktigainkomstema snarare än efter de faktiska kortsiktiga inkomstema. Humvida ettfall i de faktiska inkomstema resulterar i minskad konsumtion avgörs av ivilken mån de långsiktiga inkomstförväntningama påverkas. Endast om förväntningarnapåverkas ändras konsumtionsnivån. Diagram 8.1 Privat konsumtion Säsongrensadnivå, priser, kvartalsdata Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 1990 1992 1994 1996 Källor: , ochFinansdepartementet. Det förefaller rimligt att hushållen, bl.a.mot bakgmnd avatt budgetförstärkningar diskuterades livligt under valrörelsen, i vissutsträckning räknat med att de svaga offentliga finansema skulle komma attpåverka de disponibla inkomstema. Hushållen kan därmed i viss mån redan haanpassat sin konsumtion med hänsyn till de skattehöjningar ochbidrags-minskningar som genomförs 1995 och 1996.1 sådana fall kommer intebudgetförstarkningamaatt ge en ytterligare effekt på konsumtionen 1995. Avolika skäl är det emellertid inte sannolikt att konsumtionsanpassningen redanvarit fiillständig. Vissa hushålls konsumtion följer den faktiska inkomsten,t.ex. som en följd av bristande lånemöjlighetet Dessa hushåll minskar sinkonsumtion när inkomstema sjunket Den statistik som föreligger avseende hushållens beteendehittills ger en något tvetydig bild av riktningen påkonsumtionsutvecklingen. Detaljhandelns starka ökning under slutet av 1994fortsatte och enligt SCB noterades en ökningstakt från januari 1994på . SCB:s enkät över hushållens inköpsplaner tyder också på atthushållens framtidsförväntningar blev mer positiva i febmari efter enförsämring . Detta är intressant i och med atthushållen bör ha fått en bättre bild av hur de påverkas av debudgetförstarkande åtgärdema. var dock detaljhandelns omsättning oförändrad ifebruari jämfört med . Om detta stämmer innebär det attomsättningen fallit säsongrensat jämfört med januarinivån.Nybilsregistreringamai tyder också på något 12 1994/95. Denna bild stärks av informationrörande antalet Prop. 1994/95:150 tecknade order avseende personbilar somindikerar en relativt starkt Bilaga 1.1 avtagande efterfrågan. Med tanke pä denränte- och valutaoro som rått är det troligt atthushållen faktiskt blivit försiktigare. Detta talar för att konsumtionen skullekunna falla tillbaka . Det är också troligt att vissahushåll kommer att minska sin konsumtion i takt med att effektema avbudgetförstärkningama blir tydligare. bedöms därmed den privatakonsumtionen minska med säsongrensat, för att åter öka i måttlig taktunder slutet av året och . Till följd av den relativt brantauppgången beräknas emellertid minskningen av årsgenomsnittetmellan 1994 och 1995 begränsas till . bedöms konsumtionen öka med1 %. Prognosen är förenad med risker både på upp- och nedsidan.Det är t.ex. svårt att säga säkert i vilken mån inkomstminskningen är ilinje med hushållens förväntningar, eller om den kommer att innebära enrevidering av den förväntade långsiktiga inkomsten. Lika svårt är att fömtsägaeffekten av ränte- och valutaoron. Om förtroendet för den ekonomiska politikenär svagt kan konsumtionen komma att utvecklas sämre än prognostiserat. Å andrasidan kan kraften i uppgången vara underskattad. Inte minst utvecklingen i våranordiska grannländer tyder på att konsumtionsuppgången kan bli relativt stark. Prognosen innebär att hushållens nettosparkvot faller i årfrån till och ytteriigare ned till 1996. Sparkvotsnedgångenbetyder emellertid inte att hushållen förväntas öka sin skuldbörda. Hushållensnettosparande inbegriper såväl realt som finansiellt sparande. Det realasparandet, bl.a. hushållens investeringar i småhus, är mycket lågtoch föryäntas så förbli . Det finansiella sparandet ärdäremot betydligt högre än . somhushållen fortsätteratt i viss utsträckning minska sina skulder bygger desamtidigt upp sina finansiella tillgångar. Denna tillgångsuppbyggnad ärsannolikt ett uttryck för ett ökat behov av buffertar I takt med att dessabuffertar byggs upp minskar emellertid behovet av ytterligare uppbyggnad. Dettamöjliggör en viss minskning av det finansiella sparandet. Som framgår avdiagram 8.2 ligger hushållens finansiella sparande på en mycket hög nivå, trotsden förväntade nedgången. Diagram 8.2 Hushållens nettosparkvot samt finansiellasparkvot Sparande irelation till disponibel inkomst Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 - ■ ■■ -v.... ;'.......... '\" "/........... \"':..................... V" 1 1 1 1 , 1 1 1 1 1 , 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 . 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 Källor: och . Bruttoinvesteringar Prop-1994/95:150 BUaga 1.1 De totala bmttoinvesteringama beräknas öka kraftigt ,dock från en låg utgångsnivå. En snabbt växande produktion inom deexportrelaterade näringarna, ett högt kapacitetsutnyttjande samt en höglönsamhet väntas leda till betydande kapacitetsutbyggnader inom näringslivettrots höga räntot Därtill expanderar infiastruktur investeringama ytterligaresamtidigt som betydande ROT-medel för uppmstning av offentliga lokaler ochbostader tillskjuts imder perioden. Sammantaget beräknas de totalainvesteringama öka 1995 och 1996. Detta är en någotgynnsammare utveckling än den som förväntades i den preliminäranationalbudgeten. Det beror främst på att bostadsin-vesteringama haruppreviderats till följd av det föreslagnainvesterings-bidraget.Investeringskvotenexklusivebostadsinvesteringamairelationtill BNP fömtses ligga på 1996 och närmar sig därigenom denlångsiktiga trendnivån. Tabell 9.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren -15,5 -20,1 -13,9 -14,3 -4,2 -17,6 -7,3 -19,1 23,6 -31,0 -34,5 -25,1 -37,5 -48,8 -20,6 -18,2 -14,0 -22,2 -10,8 -17,6 -0,4 -16,0 -7,7 -14,7 -19,2 18,4 -11,5 Kapacitetsutnyttjandet inom de exportberoende näringarnasteg föregående år som lönsamheten förbättrades ytterligare. Underprognosperioden kommer det fortsatt höga kapacitetsutnyttjandet att utgöra enkraftig investeringsstunulans. Investeringama inom näringslivet stimulerasockså av möjligheten till direktavdrag för byggnadsinvesteringar . Den höga realräntan balanseras av denhöga avkastningen inom näringslivet. Det finns dock en risk att en beståendehög räntenivå kan dämpa investeringsutvecklingen inom dehemmamarknadsorienterade sektorerna. Diagram 9.1 Bruttoinvesteringar samt bruttoinvesteringarexklusive bostader som Bilaga 1.1 Andel av BNP, procent 24- 22 20 18 16 Löpande priser inkl. bostäder 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- '---- 1--- '---- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- '---- 1--- 1 1980 1982 1984 1986 19881990 1992 1994 1996 Industrins investeringar beräknas öka med i år.Bakom uppgången ligger det snabbt ökande resursutnyttjandet och stigande vinstmarginalerEnligt SCB:s investeringsenkät var företagensinvesteringsplaner fortsatt mycket expansiva. Uppgången förväntas bli mycketkraftig inom framförallt basindustrin som gynnats avsevärt av stigandevärldsmarknadspriset Den högarealräntan balanseras därtill av den relativt högakapitalavkastningen (driftsöverskottet i förhållande till kapitalstocken).Industrins lönsamhetsnivå innebär dessutom godamöjligheter till egenfinansiering. Driftsöverskottet bmtto uppgår under 1995till vilket kan jämföras med de totala investeringama på60 miljarder Industrinsinvesteringsvolymerbedöms stiga med ytterligare20 % 1996, när investeringama ökar också inom hemmamarknadsindustrin i takt medatt den inhemska efterfrågan vaxet fördelaktiga kostnadsläge och lågaföretagsbeskattning väntas också utgöra starka incitament till större utiändskaetableringar . Investeringamainom övrigt näringsliv vände uppåt med . En svagprisuppgång noterades på kommersiella lokaler som vakansgradenstabiliserades. Det kan förklaras av en växande produktion inom deindustrirelaterade tjänstesektorerna såsom uppdragsverksamhet och partihandel.Denna utveckling väntas fortsätta . Enligt SCB:s enkäterär investeringsplanema En del av den beräknadeinvesteringsuppgången inom Prop. 1994/95:150 övrigt näringsliv berorpåinfrastruktmsatsningar inom samfärdselområdet. Bilaga 1.1 Av dessa kannämnas och . Tillväxten inom telekommunikationsområdethar också inneburit kraftigt uppreviderade investeringsplaner inom denna sektor De offentliga myndighetema beräknas ökainvesteringsvolymen med . Merparten avexpansionen berorpå de stora avgiftsfinansierade infrastmkturprojektsompåbörjas . Kommunemas finansiella situation utgör en restriktion förfortsatta investeringsökningat tillförs dock kommunemasammanlagt ca i s.k. ROT-medel för uppmstning avkommunala lokaler Detta väntas medföra att de kommunala investeringama, trotsdet begränsade finansiella utrynmiet, ökar med sammanlagt . Bostadsinvesteringama bedöms vända uppåt under loppet av1995 från en historiskt sett mycket låg nivå. Efterfrågan på bostader är låg pågmnd av den svaga utvecklingen av hushållens disponibla inkomster samt högarealräntor Fömtsättningama för en viss uppgång är dock goda. På grund av detlåga påbörjandet av nya bostader under 1993-1994 färdigställs mycket fåbostader som det förbättrade arbetsmarknadsläget leder till ökadbostadsefterfrågan. Därigenom kan antalet outhyrda lägenheter på expansivaorter sjunka rejält. Det finns också indikationer på att bostadsbyggandet återökar. Orderingången på småhus steg med jämfört med 1993.Länsbostadsnämndemas bedömningar pekar också på en måttlig uppgång under år1995. De låga fastighetspriserna och de höga realräntorna begränsar dockuppgången. Därmed riskerar expansiva regioner att drabbas av bostadsbrist. Föratt stimulera nyproduktionen av bostader införs ett tidsbegränsatinvesteringsbidrag som avser tiden till . Dettatillsammans med den ökande bostadsefterfrågan väntas leda till 15 000 påbörjadelägenheter . Under fömtsättning att räntoma faller 1996 förväntas 18000 lägenheter börja byggas . Antalet påbörjade ombyggnader blev högt . Detberor delvis på att viss ombyggnation fortfarande utfördes till merfördelaktiga subventionsreglet Omfattningen av varje ombyggnad har minskatdrastiskt vilket bidragit till den negativavolymutvecklingen. minskade emellertid inte längre kostnaden perombyggd lägenhet. Detta tyder på att bostadsbolagen nu har anpassatombyggnation till det nya subventionssystemet. Trots det höga räntelägetförväntas antalet ombyggnader förbli relativt högt under prognosperioden.Investeringsbidraget på samt bidragen för förbätttring av inomhusklimatoch till äldre- och handikappbostader medverkar till att upprättiiållavolymen. Bilaga 1.1 Lagerinvesteringama ökade något merän vad som beräknades i den preluninära nationalbudgeten . Framförallt blev lagerökningen inom handel och industri större än väntat. Sammanlagtgav lagerinvesteringama ett bidrag till BNP-tillväxten på , dvs. 0,4procentenheter mer än beräknat. Denna lagemppbyggnad torde vara en bidragandeorsak till att importen steg kraftigt under slutet av året. En del av lagemppbyggnaden inom handeln är saimolikt avhamstrings-karaktär och relaterad till inträde i den Europeiskaunionen. Detta innebär att handelns lager kan förväntas niinska under början avinnevarande år, åtminstone inom detaljhandeln, där den största lagemppbyggnadenskedde . väntas ökande försäljning medföra ett behov attexpandera lagren inom både parti- och detaljhandel. Ett fortsattrationaliseringsbehov medför dock att lagerkvoten, dvs. relationen mellanlagerstock och försäljning, bedöms falla något. En stark ökning av industriproduktionen underprognosperioden torde resultera i en fortsatt ökning av industrins lager avinsatsvaror och varor i arbete. Avvecklingen av industrins färdigvarulager blevförra året inte lika omfattande som prognostiserades i den preliminära nationalbudgeten.Totalt minskades färdigvamlagren med eller ca hälften såmycket som . Konjunkturbarometem tyder på att en viss lagerökningskedde i åt Ökningen väntas fortgå i måttiig taktunder prognosperioden. Totalt beräknas lagerinvesteringama uppgå till 4,4respektive . Genom att lagerinvesteringamaunder uppgick till ger lagren ett negativttillväxtbidrag på 0,3 procentenhetet väntas bidraget bli svagtpositivt. Den offentliga sektom Prop. Bilaga 1.1 Den offentiiga sektoms finansiella sparandeminskade från ett överskott på ca 1990 till ett underskott på193 miljarder kr 1993, motsvarande av BNP. Den mycket kraftigaförsämringen beror huvudsakligen på övergången från en högkonjunktur medöverhettning till en mycket djup lågkonjunktur. sjönkantalet sysselsatta med sammanlagt ca 490 000 personet Därigenom minskadeskatteinkomstema som kostnadema för arbetsmarknadspolitiken ochersättning till de arbetslösa ökade. En ytterligare förklaring till denkraftiga försämringen av de offentiiga finansema är de statiiga utgiftema förbankstödet . minskade underskottet i det finansiellasparandet med uU . Detta är 10 miljarder krbättre än vad som beräknades i den preluninära nationalbudgeten. Sparandetexklusive kapitalinkomster och ränteutgifter (primärt sparande) förbättradesmed ca . Därav förklaras ca 50 miljarder krav att 1993 belastades av utgifter för bankstöd. Budgetförstärkningama tillsammans med tillväxten iekonomin leder till att sparandeunderskottet beräknas minska till ca 90miljarder kr 1996. Underskottet som andel av BNP reduceras därmed från 10,4 %1994 till 1996. Huvuddelen av denna förbättring sker , bl.a.beroende på tidsförskjutningar av inkomster och utgifter mellan 1995 och 1996till följd av inträdet i EU. Förbättringen sker främst genom att utgiftskvoten(utgiftema som andel av BNP) minskar med till1996, trots stigande ränteutgiftet Avgiften till EU samt ökade subventionertill jordbruket m.m. till följd av medlemsskapet drar upp utgiftskvoten meddrygt . Den höjda utgiftsnivån på gmnd avmedlemsskapet i EU kompenseras delvis av att rabatten på avgiften samt andraåterflöden från EU höjer den offentiiga sektoms inkomster Transfereringarnatill hushållen minskar som ett resultat av besparingar och minskadarbetslöshet. Den offentliga konsumtionen beräknas niinska i volym med 1 %mellan 1994 och 1996. Neddragningen av den kommunala konsumtionen, som inleddes1992, väntas fortsätta . Den statiiga konsumtionenberäknas dock öka i volym , huvudsakligen beroende på satsningar påunderhåll av vägar m.m. Skattekvoten (skatter och avgifter som andel av BNP)stiger . De beslutade och föreslagnaskattehöjningarna beräknas ge en varaktig budgeteffekt motsvarande avBNP 1996 jämfört med skatteregler (inkluderat sänkt mervärdesskatt pålivsmedel 1996). Den begänsade uppgången av skattekvoten mellan 1994 och 1996beror till stor del på att att de högt beskattade delama av BNP utvecklasförhållandevis svagt. Därtill kommer att de beskattade transfereringarnaminskar, vilket har en neddragande effekt på skattekvoten. Ikbell 10.1 Den offentliga sektoms finanser Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 -193,0 -157,6 -146,4 -89,5 -201,5 -145,1 -117,1 -47,9 -13,4 -10,4 -9,0 -5,2 -14,0 -9,6 -7,2 -2,8 -237,2 -181,3 -164,0 -108,7 -1,8 -3,0 ' Den konsoliderade skulden är definierad enligt EU:skonvergenskriterier (). Källor: ,, och . Förbättringen av de offentiiga finansema sker i denstatiiga sektom. Statens underskott i det finansiella sparandet förbättras meddrygt . Det primära underskottet sjunkermed och beräknas 1996 uppgå till eller 0,av BNR AP-fondens sparande har minskat kontinuerligt sedan 1990.Denna utveckling fortsätter trots att en egenavgift på av avgiftsunderlaget införts . Förändringari finansieringen avdet alhnänna pensionssystemet går emellertid i motsatt riktning. och1996 innebär förändringama att skattedelen uppgående till av ATP-avgiftemaförs till statsbudgeten och att förvaltas av Riks- gäldskontoretimder en övergångsperiod. Dessa sistnämnda medel utgör Prop. 1994/95:150 enpreliminär avsättning till premiereserven i det nya reformerade Bilaga 1.1pensionssystemet. förs dock uppbyggnaden av premiereserventill staten, vilket ger ett positivt bidrag uppgående till ca 10 miljarder krper år till statens finansiella sparande och även reducerar lånebehov ochstatsskuld. Den kommunala sektoms relativt kraftiga överskott i detfinansiella sparandet 1992 och 1993 var betingat av tillfälliga effektet År1994 uppstod åter ett underskott. Detta väntas öka något trots kommunalaskattehöjningar med i genomsnitt , motsvarande ca 4miljarder kr, och en fortsatt neddragning av konsumtionsvolymen. År 1996beräknas inkomster och utgifter vara i balans. Statsbidragen till kommunemaminskar framför allt genom minskade överföringar förflyktingmottagande, förstatiigande av bostadsbidragen (1995) och neddragning avbidrag för ROT-åtgärdet Sammantaget uppgår minskningen av statsbidragen till ca10 miljarder kr . Inom kommunsektom ger landstingenssparande ett fortsatt överskott medan kommimema går med imderskott underprognosperioden. Det offentliga sparandeunderskottet och statens lånebehovkommer att vara stora . Därigenom fortsätter statsskuldenatt öka och den offentiiga sektoms finansiella stallning att försämras.Statsskulden och den konsoliderade skulden, definierad enligtkonvergensvillkoren för deltagande i , reduceras något genom försäljning avstatiiga tillgångar och ökad andel statsobligationer bland AP-fondenstillgångar. Vid utgången av 1996 beräknas statsskulden uppgå till somandel av BNP och den konsoliderade skulden till . Den finansiellanettoskulden, som inte påverkas av försäljningar, beräknas då till avBNP. Nivån 1996 är emellertid alltjämt lägre än i de flesta andra länder. Den relativt låga nivån på nettoskulden medför att den somandel av BNP stiger med , medan denkonsoliderade skulden ökar med ca 10 procentenhetet Den föreliggande prognosen ger en gynsammare bild av denoffentiiga sektoms finanser jämfört med prognosen i den preliminära nationalbudgeten.Den offentliga sektoms finansiella sparandeunderskott har revideratsfrån till av BNP. Skatteinkomstema har justerats upp med ca 20miljarder kr. Därav beror drygt hälften på företagens direkta skatter De storaskatteinbetalningarna från företagen visar att debeskattningsbara vinstema blev större än väntat. En del av dessavinster är av tillfällig natur, men större delen av den höga vinstnivån fömtsesligga kvar . Även hushållens direkta skatteinbetalningarblev oväntat stora och . Till viss delavspeglar även detta en permanent höjning av skatteunderlaget. De offentligautgiftema beräknas nu bli marginellt högre än i tidigare beräkningar Det höjdaränteläget leder till att ränteutgifterna på statsskulden räknats upp med drygt3,. För den konsoliderade offentiiga sektom balanserasdetta delvis av högre ränteinkomster för AP-fonden. steg obligationsräntoma kraftigt i bådeUSA och .