prop · GH03135 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:135 1993/94:135 Regeringen överlämnar denna proposition till . I finns över en miljon ungdomar i åldern . Ungdomspolitikens utformning har därför stor betydelse för många enskilda människor och för samhället i stort. Den långsiktiga utvecklingen i landet beror i hög grad på vilka framtidsmöjligheter ungdomarna får. Att ge ungdomarna en framtidstro som bygger på tilltro till den egna förmågan att påverka både sin egen och samhällets utveckling är en viktig uppgift för den vuxna generationen. Den snabba utveckling som sker i samhället innebär att livsvillkoren för den yngre generationen ständigt förändras. Ungdomarna ställs inför problem och frågor som kräver nya lösningar och arbetssätt. Det gäller att se politiken över traditionella sektorsgränser och utifrån ungdomars perspektiv. I propositionen lägger regeringen fram förslag inom det ungdomspolitiska området. Som bakgrund beskrivs situationen för dagens ungdomar och en översikt av regeringens aktuella insatser för ungdomar inom olika samhällsområden redovisas. Förslag läggs fram om den huvudsakliga inriktningen för ungdomspolitiken. I förslaget understryks bl.a. betydelsen av att ungdomspolitiken präglas av en helhetssyn på ungdomars situation samt att alla ungdomar har rätt till goda uppväxtvillkor och goda förutsättningar att etablera sig som vuxna. Vikten av att främja ungdomars personliga ansvarstagande, medmänsklighet, delaktighet och inflytande betonas också. De offentliga insatserna bör enligt förslaget i första hand vara stödjande och bygga på ungdomars, föräldrars och andra närståendes eget engagemang. I förslaget framhålls vidare att myndigheter och organisationer i ökad utsträckning bör samverka i ungdomspolitiska frågor och att engagemanget inom den ideella sektorn skall tas tillvara. Mot bakgrund av den föreslagna inriktningen föreslås övergripande mål för arbete och verksamhetsinriktning för den kommande treårsperioden. En huvudpunkt är att myndigheten skall arbeta sektorsövergripande och ha en kontinuerlig kontakt med andra myndigheter med ansvar för barn- och ungdomsfrågor samt med kommunerna när det gäller att följa ungdomars villkor i samhället. Förslag till nya riktlinjer läggs fram för statens bidrag till barn- och ungdomsorganisationerna. Den statliga bidragsgivningen skall i ökad utsträckning relateras till målen för bidragen. I avvaktan på denna proposition har anslagen inom ungdomsområdet under trettonde huvudtiteln i årets budgetproposition förts upp med ett samlat oförändrat belopp. Regeringen återkommer till anslagsfrågorna och föreslår anslag för verksamhet, för bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. samt för EG:s utbytesprogram Ungdom för . I bilagor till propositionen redovisas en översikt av statliga myndigheter med uppgifter på ungdomsområdet, regeringens aktuella åtgärder för ungdomar, utvecklingsprojekt för ungdomar samt källor och litteratur. 1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 6 2 Ärendet och dess beredning............... 6 3 Att vara ung............................. 7 4 Regeringens insatser för ungdomar........ 20 5 Riktlinjer för ungdomspolitiken.......... 28 6 Den statliga ungdomsmyndighetens organisation 33 7 uppgifter.............. 36 8 Verksamhetsinriktning för 39 9 Statens bidrag till barn- och ungdomsorganisationerna 43 10 Anslagsfrågor för /95..... 48 Bilaga 1 Statliga myndigheter på ungdomsområdet 53 Bilaga 2 Sammanställning av regeringens aktuella åtgärder för ungdomar................ 57 Bilaga 3 Utvecklingsprojekt som fått stöd genom (Allmänna arvsfonden) 89 Bilaga 4 Källor och litteratur................ 93 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...............................95 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner vad regeringen föreslår om den huvudsakliga inriktningen av ungdomspolitiken (avsnitt 5), 2. godkänner vad regeringen föreslår om uppgifter och verksamhetsinriktning (avsnitt 7 och 8), 3. godkänner riktlinjerna för statsbidragen till barn- och ungdomsorganisationerna (avsnitt 9), 4. till för /95 anvisar ett ramanslag på , 5. till Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. för /95 anvisar ett reservationsanslag på , 6. till EG:s utbytesprogram Ungdom för för /95 anvisar ett förslagsanslag på . 2 Ärendet och dess beredning Den långsiktiga utvecklingen i beror i hög grad på vilka framtidsmöjligheter landets ungdomar får. Att stödja en positiv utveckling av ungdomars möjligheter inom olika områden är därför en väsentlig del i regeringens samlade politik. Viktiga ungdomsfrågor hör till olika departements ansvarsområden. har ett övergripande ansvar och en samordnande roll för ungdomspolitiska frågor. Flera betänkanden och rapporter har behandlat frågor som berör ungdomars situation och statens insatser inom ungdomspolitiken. I betänkande Ungdom och Makt (SOU 1991:12) redovisades bl.a. olika förslag för att öka ungdomars delaktighet i samhället. hade i uppdrag att se över arbets- och ansvarsfördelningen i fråga om statens insatser på barn- och ungdomsområdet. Syftet var att finna effektivare former för samordning, utvärdering och uppföljning. Uppdraget redovisades i betänkandet Mer för mindre - nya styrformer för barn- och ungdomspolitiken (SOU 1992:54). Båda betänkandena har remissbehandlats. Sammanställningar över remissyttrandena finns tillgängliga i . har i en rapport till regeringen redovisat ett uppdrag att utveckla metoder för att öka ungdomars delaktighet och inflytande. Dessutom har ungdomsrådet haft regeringens uppdrag att utarbeta en modell för ett målrelaterat system för statens bidrag till barn- och ungdomsorganisationerna. Uppdraget redovisades i rapporten för ett målrelaterat bidragssystem. Samma fråga har behandlats i departementspromemorian Målrelaterat bidragssystem för barn- och ungdomsorganisationerna. Den promemorian har remiss-behandlats och en sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i . har även haft regeringens uppdrag att kartlägga barn- och ungdomsorganisationernas arbetsvillkor samt att föreslå åtgärder som på andra sätt än genom kontanta bidrag stärker organisationernas möjligheter att bedriva och utveckla sin verksamhet. Uppdraget redo-visades i rapporten och ungdomsorganisationernas arbetsvillkor. överlämnade Statskontoret till regeringen rapporten - Ledningsstruktur och organisation (Rapport 1993:22). har yttrat sig över rapporten. I denna proposition ger regeringen, bl.a. med utgångspunkt i det redovisade utredningsmaterialet, sin syn på hur ungdomspolitiken bör utformas. Framställningen disponeras på så sätt att vi först beskriver hur det är att vara ung, situationen för dagens ungdomar (avsnitt 3) och redovisar några av regeringens insatser för ungdomar (avsnitt 4). Vi lämnar därefter förslag till vad som enligt vår mening bör gälla i fråga om den huvudsakliga inriktningen av ungdomspolitiken (avsnitt 5). Vidare behandlas organisationen för , vars namn vi avser att ändra till (avsnitt 6). Vi redovisar också förslag till uppgifter och verksamhetsinriktning för (avsnitt 7 och 8) samt riktlinjer för statens bidrag till barn- och ungdomsorganisationerna (avsnitt 9). Slutligen tar vi upp anslagsfrågor på det ungdomspolitiska området för /95 (avsnitt 10). I bilagor till propositionen redovisas en översikt av statliga myndigheter med uppgifter på ungdomsområdet (bilaga 1), en sammanställning av regeringens aktuella åtgärder för ungdomar (bilaga 2), utvecklingsprojekt som fått stöd genom (bilaga 3) samt källor och litteratur (bilaga 4). 3 Att vara ung Ordet ungdom kan dels beteckna en viss fas i människans liv, dels beskriva en konkret grupp i samhället med vissa sociala egenskaper. I det förindustriella samhället existerade knappast begreppet ungdom. Då betraktades man som vuxen direkt efter barndomen. kom begreppet att beteckna livsfasen fram till giftermålet eller tills man kunde försörja sig själv och bilda hushåll. En viktig utgångspunkt när man diskuterar ungdomsbegreppets historia är dess relation till de aktuella samhällsförhållandena. Ungdomstiden förr och nu I det förindustriella samhället fanns bestämda och relativt statiska strukturer där ungdomarna hade sina platser och roller genom vilka de kunde växa in i det vuxna samhället. I samband med industrialismen upplöstes gradvis dessa strukturer och ersattes med nya. Samhällslivet delades i en privat familjesfär och en produktionssfär. Industrialiseringen ledde också till en urbanisering. Nya krav ställdes på arbetskraftens rörlighet och en mer flexibel livsföring. Att byta arbete, bostad och vanor blev vanligare. De gamla familje- och släktskapsbanden löstes upp. Dagens ungdom och ungdomskultur är i detta perspektiv ett modernt fenomen - en eller två generationer bakåt har befolkningen sina rötter i jordbrukssamhället eller i mindre samhällen. Ungdomsåren är i hög grad den tid då individens identitet formas. Identiteten kan beskrivas med ett antal olika komponenter - kroppslig, sexuell, ideologisk, social, psykologisk, yrkesmässig osv. Inom alla dessa områden har den unga människan ett behov av att söka sig fram och hitta sin identitet. Den utvecklas i samspel med föräldrar och familj, andra små naturliga gemenskaper och det omgivande samhället. Identitetskänslan är en spänningsfylld kombination av å ena sidan upplevelsen av stabilitet och kontinuitet och å andra sidan upplevelsen av hur man förändras. Känslan av kontinuitet kan stödjas av ett relativt fast normsystem för samverkan mellan människor i ett samhälle. För att vi skall utvecklas till människor med värdighet och självkänsla behöver vi därför en minsta gemensam nämnare för handlandet människor emellan. En etik som betonar alla människors lika värde och ansvaret för varandra är en nödvändig grund när en ung människa söker fast förankring i en värld av snabb förändring. Det har hävdats att ungdomarna i det moderna samhället befinner sig instängda i ett vakuum, i en förlängd barndom som hämmar deras orientering mot en egen identitet och utveckling. Samhället skapar en parentes, ett utrymme där den växande människan fritt får ströva i ett ingenmansland mellan barndom och vuxenliv. Normsystemet och vuxenvärlden kan därför upplevas som ett hinder för personlig utveckling mot delaktighet och initiativlust. Man vill ta steg mot vuxenvärlden men får inte eller uppmuntras inte till det. som etiken och normsystemet syftar till fasthet och skydd av varje individ måste det inspirera till utveckling av personligheten, till initiativ och nytänkande, till vilja att ta ansvar för allt större både personliga och gemensamma uppgifter. Också i upplevelsen av förändring behöver man en referensram, en trygghet i att man kan lita på både medmänniskors och det offentligas handlande. Kvalifikationskraven på den som skall betraktas som vuxen varierar från område till område. Det avspeglar sig inte minst i det myller av åldersgränser som finns i lagstiftningen, inom idrottsvärlden och det övriga föreningslivet. Dessutom sker den sociala omdaningen nu i sådan hastighet att etablerade gränser snabbt blir föråldrade. tenderar t.ex. ungdomstiden att förlängas inte minst genom att många ungdomar stannar kvar länge i föräldrahemmet. Orsakerna kan hittas i höjda boendekostnader, förlängd studietid och situationen på arbetsmarknaden. har inneburit stora förändringar i de ungas levnadsvillkor och sociala möjligheter. Uttrycket "tonåring" började användas . började man också tala om en särskild ungdomskultur. Ungdomens egna grupperingar - som under olika perioder haft olika benämningar, exempelvis sunar, mods, dixies, hippies, punkare, skinheads och hip-hopare - visar att det snarare är fråga om flera kulturer. Det kommersiella intresset för ungdomen växte också fram . En stor tonårsmarknad skapades inom bl.a. musik, mode och film. Vem som betraktas som tillhörande ungdomsgruppen har därför också kommit att styras av kommersiellt inriktade trender inom dessa områden. Olika kulturella och etniska grupper kan dessutom definiera ungdomstiden på skilda sätt, vilket vi i som följd av invandringen blivit alltmer medvetna om. När man skall definiera begreppet ungdom bör man ha i minnet att människans identitet utvecklas under hela livet. Hon lär sig ständigt, bereder sig på att ompröva åsikter och ställningstaganden allteftersom omgivningen förändras. Det finns dock en period av gradvis övergång mellan barnets mer eller mindre totala beroende av föräldrarna och den vuxnes upplevelse av autonomi och kontroll över sitt eget liv. kännetecknas av behovet att nå större självständighet, bättre självkänsla och kompetens och tillhörighet till ett socialt sammanhang. Man skulle därför kunna tala om en ungdomsuppgift som består i att inom olika områden påverka sin egen utveckling till en vuxen individ, en utveckling som dessutom skall svara upp mot det moderna samhällets krav i olika avseenden. Det är viktigt att ha denna dynamiska syn på människans livsutveckling i minnet när man betraktar undersökningar, ungdomsforskning och utredningar som av statistiska, organisatoriska och andra skäl definierar ungdom som vissa bestämda åldersgrupper. Frågan inställer sig huruvida den unga människan i sin strävan att gradvis etablera sig som vuxen tas riktigt på allvar. Tar man i anspråk hennes resurser, uppmärksammar man hennes önskan att bidra i samhället? Eller är det så att ungdomarna upplever att de förvaras i skolan, vårdas och förströs av de vuxna i väntan på att de skall komma till nytta i arbetslivet? En uppgift för ungdomspolitiken bör vara att på olika sätt underlätta, stödja och frigöra de processer som förvandlar den unge till en vuxen, ansvarstagande medborgare. I finns 1,1 miljoner invånare i åldern . Denna åldersgrupp är den som ofta i statistiska sammanställningar fått beteckna ungdomstiden. Antalet ungdomar enligt denna definition kommer kontinuerligt att sjunka . beräknas antalet ungdomar vara drygt 100 000 färre än . Det finns ett flertal studier av ungas situation i dagens . I en del av dessa studier har internationella jämförelser gjorts. I det följande redovisas översiktligt en del av resultaten. En förteckning över källor och litteratur återfinns som bilaga 4. av varje åldersgrupp går vidare till gymnasieskolan. Andelen ungdomar som valde högskoleförberedande utbildningsvägar minskade från år men har sedan ökat och är nu högre än någonsin, . Flickor och pojkar går i genomsnitt i skolan, men bakom siffrorna döljer sig stora skillnader. Ungdomarnas val till gymnasiet sammanfaller med arbetsmarknadens uppdelning i kvinno- och mans-yrken. Flickor dominerar helt på utbildningar inom vårdsektorn samt de textila och sociala utbildningsprogrammen, medan de tekniska utbildningarna har en överväldigande majoritet av pojkar. Pojkar går i större utsträckning än flickor vidare till de längre och mer prestigebetonade utbildningarna på universitet och högskolor. I högskoleutbildningen i sin helhet är dock flickor i majoritet. Ungdomars studieval är fortfarande starkt könsrollsbundna. Den dagsaktuella arbetsmarknadssituationen är mörk för ungdomarna. I fanns ca 800 000 ungdomar i åldrarna . Av de som räknas till arbetskraften var, enligt SCB:s arbetskraftsundersökning () avseende januari månad 1994, ca 86 000 arbetslösa. Av pojkarna i åldern var arbetslösa mot av flickorna i samma ålder. i denna åldersgrupp är sysselsatta genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder, främst ungdomspraktik, arbetsmarknadsutbildning och arbetslivsutveck- ling. På bostadsmarknaden har ungdomar alltid haft en osäker ställning. Under en rad år var bristen på bostäder det stora problemet. är det mera prisbilden, eftersom ungdomarna - som en nytillträdande grupp - ofta hänvisas till den dyra nyproduktionen och andrahandsuthyrning. Statistik från den senaste folk- och bostadsräkningen visar att flickor genomsnittligt flyttar hemifrån vid och pojkar vid . En tendens är att ungdomar bor kvar längre hemma eller delar bostad med andra för att undvika höga bostadskostnader. Barn till ensamstående föräldrar och till arbetare flyttar tidigare än andra grupper. Ungdomar som bor i villa bor hemma längre. Faktorer som tillgång till högre utbildning på orten, arbetsmarknadssituationen och pendlingsmöjligheter påverkar naturligtvis också valet. På landsbygden flyttar var fjärde person i åldern . Motsvarande siffra för ungdomar i storstäder är var tionde. De ungdomar som flyttar från landsbygden är främst de som har god utbildning samt trygg social och ekonomisk bakgrund. Flickor är mer benägna att flytta än pojkar. Fritid, kultur och samhällsengagemang I valet av fritidsaktiviteter finns tydliga skillnader mellan pojkar och flickor. Pojkar är generellt mer aktivitets- och föreningsinriktade, medan flickor föredrar att "bara" umgås. Ungdomars deltagande i föreningslivet har minskat kontinuerligt . Framför allt har de idéburna folkrörelserna och de politiska ungdomsförbunden tappat medlemmar. Samhällsengagemanget saknas inte, men det tar sig andra uttryck än genom traditionella organisationer och partier. Miljöfrågor är ett område där ungdomar visar ett större engagemang än befolkningen i övrigt. Intresset för globala frågor och internationell solidaritet är också högt bland ungdomar. Dagens skolungdomar har större erfarenheter av kulturinstitutioner än gårdagens. Besöksvanorna skiljer sig också ganska mycket från föregående ungdomsgenerationers. De besöker sällan teatrar och muséer. I stället föredrar de kulturupplevelser och egna aktiviteter såsom musikfestivaler, rockklubbar eller fria teatergrupper. Ungdomar är stora konsumenter av skivor och de går ofta på bio. Musik är vid sidan av idrott det största fritidsintresset bland ungdomar . Bokläsandet är fortfarande högt bland barn och ungdomar. Omkring hälften av dem som är läser böcker . Fyra av fem ungdomar i gymnasieåldern läser böcker regelbundet på sin fritid. Resande, internationella kontakter och utlandsvistelser är i mycket högre grad än tidigare en väsentlig och naturlig del av den unga generationens tillvaro. Den vikt ungdomar fäster vid resande visas av att av de tillfrågade ungdomarna i en undersökning skulle använda pengarna till resor om de plötsligt fick . Många ungdomar förverkligar också sina resdrömmar. Ett exempel är att ca 50 000 Interrailkort sålts till svenska ungdomar. Något som knappt existerade men som är mera vanligt bland svenska ungdomar är resor till "exotiska" länder. Drygt hälften av ungdomarna i åldern vill tåg- eller båtluffa och lika många drömmer om att åka ut på en längre jordenruntresa. Var femte gymnasist har bott än i ett annat land och deras beredskap för att flytta utomlands är stor. av gymnasisterna kan tänka sig att flytta utomlands för . Omfattande kontakter med utlandet uppkommer också genom invandringen. av ungdomarna i är själva födda utomlands och är utländska medborgare födda i . Flickor är mer intresserade av att resa än pojkar. Flickor vill också studera eller arbeta utomlands i mycket större utsträckning än pojkar. Ungdomarnas socio-ekonomiska bakgrund och deras privatekonomi har självklart stor betydelse för i vilken utsträckning och hur de reser utomlands. pågår komplicerade värderingsförskjutningar i västvärldens samhällen. Man brukar generellt tala om en övergång från materiella till postmateriella värderingar. De materiella värderingarna står för det traditionella samhällets värdesystem, som betonar de sociala trygghetssystemen och vikten av ordning och reda i det lilla och stora. De post-materiella värderingarna lyfter i stället fram livskvalitet, handlingsfrihet och oberoende. En högre värdering av den självständiga och starka individen som känner sig mindre bunden till sitt lokalsamhälle har vuxit fram. En ökad benägenhet till "gräsrotsaktiviteter" kan noteras. Det traditionella religiösa engagemanget har försvagats som en strängare sexualmoral och mer traditionell familjesyn har vuxit fram (utvecklat i "Mot denna framtid" red. , S och , T). Dessa förskjutningar har skett parallellt med den snabbt ökande inter-nationaliseringen. Ungdomar av har tagit till sig det globala kom- munikationssamhället helt naturligt. Deras attityder formas av såväl historiska rötter i den svenska kulturen som av impulser från omvärlden. Eftersom de värderingar som präglar dagens ungdom ger utslag i och kan utgöra en möjlig beskrivning är dessa av stort intresse. Föga oväntat tycks 70-talisternas värderingar redan nu i stor utsträckning ha influerats av ett framväxande postindustriellt "K-samhälle" som utmärks av kunskap, kompetens, kreativitet, kommunikation och kultur. (Se vidare , Å, Fürth, T och , I : 70-talister. Om värderingar, nu och .) Ungdomarna är inriktade på ett rörligt liv med stark betoning av utbildning och arbete. Hälsan ses som ett betydande värde, både i kortare och längre tidsperspektiv och på såväl individuellt som kollektivt plan. Ingen aspekt på livet har så stor långsiktig betydelse för dem som familjen och hemmiljön. I det längre tidsperspektivet ser de familjelivet som mera betydelsefullt än utbildning och arbete, hälsa, olika nöjen och andra fritidssysselsättningar. 70-talisterna är starkt studieorienterade. Mer än hälften uppger att de avser att studera vid högskola och universitet, medan de som inte kan tänka sig akademiska studier utgör endast en femtedel. Nästan två tredjedelar av ungdomarna tror att deras utbildning kommer att ha mycket stor eller stor betydelse för dem. Den här bilden passar väl in i mönstret av postmateriella värderingar. Postmaterialisterna värderar utbildning högt. Ungdomarna vänder sig mot hierarkiskt uppbyggda arbetsmiljöer. De mest attraktiva yrkena är rörliga och självständiga. Intressanta arbetsuppgifter tillsammans med utsikten att få trevliga arbetskamrater lockar mer än att yrket har hög status. Unga fäder vill arbeta deltid i större utsträckning för att få mer tid för familjen. av männen och av kvinnorna i en färsk SCB-undersökning förespråkar en modell, där både mannen och kvinnan arbetar deltid. De flesta ungdomar i säger sig vara friska och nöjda med livet. Svenska barn och ungdomar trivs allmänt sett bättre med livet än sina kamrater i övriga . Svenska ungdomar lever i stort sett i synnerligen privilegierade omständigheter, kommer rätt väl överens med den äldre generationen samt är välutbildade och välorienterade i världen. Den fysiska hälsan har förbättrats. Fler än hälften av barncancerfallen botas och ungdomar med t.ex. astma eller diabetes kan i de allra flesta fall leva ett normalt liv. är den stora ökningen av allergier bland barn och ungdomar ett växande hälsoproblem. Skillnader i sjuklighet kvarstår bland svenska ungdomar. Avgörande för barns och ungdomars hälsa är främst föräldrarnas levnadsvillkor och närmiljöns utformning, t.ex. daghems- och skolmiljön. Den psykiska hälsan uppvisar för vissa grupper av ungdomar en oroande bild. Enligt en undersökning har av alla 18-åringar noterbart stora sociala och psykiska problem. Ungdomar upplever enligt en annan studie sin psykiska hälsa på liknande sätt som ungdomar i samma åldersgrupp i andra europeiska länder. Fler flickor än pojkar upplever sig må dåligt, särskilt i högstadieåldern. Självmordsnivån ligger oacceptabelt högt i . Allt för många unga människor försöker ta sitt liv och i allt yngre åldrar. Vart fjärde dödsfall bland ungdomar i åldern orsakas av självmord. Nivån ligger nästan lika högt som för dödsfall i trafikolyckor. Fler flickor än pojkar genomför självmordsförsök medan fler pojkar begår självmord. Vid en internationell jämförelse, utförd av (), mellan ett urval västeuropeiska länder samt , , och placerar sig i den övre gruppen. , , och uppvisar de högsta talen. Jämfört med kan dock en viss minskning av antalet självmord bland ungdomar i noteras. En liten, men synlig grupp ungdomar som åter har uppmärksammats är de utsatta eller övergivna.