prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Miljö: skall bidra ttll att de totalautsläppen av kväveoxider och koldioxid samt antalet bullerstörda personerminskar, \krket skallmedverka i arbetet med att utforma ett miljöanpassat transportsystem. Målet förutsläppen av kväveoxider för vägtiafiken är att dessa skaU muiska med 50 %meUan och . Målet för utsläppen av koldioxid för vägtiafiken äratt dessa mte skaU öka meUan och . Vad gäUer buUer är Vägverketsmål som väghåUare att inga personer längs befintUga vägar i det statiigavägnätet skaU utsättas för buUer över vid fesad, eUer momhus. Tillgänglighet: skall öka bärigheten pådet statliga vägnätet. Med nuvarande medelstiUdelnmg är mål attförhindra att antalet kUometer väg med tiUfäUiga bärighetsnedsättmngar ökar.Det innebär att även fortsättningsvis kommer väg att drabbas avtiUfäUiga bärighetsnedsättmngar. Med en högre ansfegsnivå är målatt högst väg får stängas av och att medel-avstängnmgstiden är högst52 dygn. Vad gäUer permanenta bärighetsrestriktioner är mål attantalet kilometer väg som ej har fiiU permanent bärighet skaU nunska ftån tiU . Effektivitet: skall bidra till att densamlade restiden på det statliga vägnätet minskar. bedömer att somföljd av åtgärder på det statUga vägnätet kommer restiden påvägnätet att reduceras med 40 mUjoner restidstunmar . Regional balans: skall bidra ttll attrestiden inom och mellan regioner minskar iförhållande till den totalarestiden. Vägverkethar lämnat en årsredovisning för . RUcsrevisionsverketsrevisionsberättelse redovisnmg mnehåUer inga invändningar. I årsredovisningen fiamgår att verksamheten vidVägverket totalt har omfettat ca 15,2 mUjarder kronor och atttians-fereringama tiU kommuner och enskUda omfettat 1,6 mUjarder kronor. Drift- och underhåUsvolymen uppgick tiU nästan 7mUjarder kronor vUket motsvarar en ökning med ca 1,7 mUjarder kronor jämfört med år ' 2 1994/95. pågick360 större mvesteringsobjekt med en total Prop. 1994/95:100 anläggningskostnad på ca 14,5 mUjarder kronor. Insatsema har medfört att ytterUgare väg nu har högsta bärighetsstandard. Det mnebär att av det statiigavägnätet, varav hefe det nationeUa stamvägnätet har eftersträvad bärighet. Genom de senaste årens ordinarie och extra medelhar framkomUg-heten på vägnätet förbättrats. har åtgärdervidfegits som minskar restidsförbrukningen med drygt 7 mUjoner persontunmar förpersontrafiken cxh drygt 6 mUjoner tontimmar för gcxlstrafiken. Antalet döcfede och skadade har successivt minskatsedan år 1989. I refetion tiU genomsnittUgt antal döda är1993 års preliminära antal på 630 personer lägre. AntaletbuUerstörda lägenheter har minskat med 2 632 . Restidsvinster som åstadkommits genom msatser underår 1993 cxh som kommit de utpekade glesbygdsområdena tiU del omfettar avrcstidsvmsten för personresor och av transporttidsvmsten förgodstransporter. Konkurrensutsättningen av Vägverketsprcxiuktionsverksamhet samt rationaUseringar i prcxluktionen har drivitsvicfere . (xh fram tiU slutet av har antaletanstäUda i produktionsdivisionen minskat med ca 1 000. DerationaUseringsvmster som reaUserats fram tiU slutet av uppskattas avVägverket tiU ca 400 mUjoner kronor. Av den totala volym som upphandlades underåret upphandfedes av investeringama och av drift- ochunder-håUsverksamheten i konkurrens. Vägverketsbofegsverksamhet innefettar dels projektfinansieringsbolag, dels bofeg medkommersieUt mriktad verksamhet utanför . Bofegsverksamheten omfettarVäginvest AB vars samtUga aktier förvaltas av , dotterbolagenStockhohnsleder AB () och () samt intressebolagen () cxh () (). Vägverketförvaltar också av aktiema i (). Väginvest bedriver verksamhet inom tre områden;holdingverksamhet, finansverksamhet cxh konsultverksamhet. Stockholmsleder ABsvarar för finansieringen av väguivesteringama i Deimisöverenskommelsen ochbevakar att de finansieUa och ekonomiska ramama för vägdelen inte överskrids.Rödöbron AB har tillkommit för att delfinansiera brobyggnad över Rödösundet iStorsjön, Jämtiand. exporterar konsulttjänster avseende bl.a.vägadministration, vägunderhåU och ö-afiksäkerhet. utvecklar cxhdriver system för mätning och analys av vägtiUstånd och vägytors kvaUtet.Vägverket har i uppdrag att redovisa hur statens ägarengagemang i bofeget kanminskas medinriktning mot en avveckling. Regeringens överväganden Prop. 1994/95:1(X) Vägverketbedriver mom delsektom väghållning cxh trafiksäkerhet verksamheten på ettsådant sätt att verksamheten bidrar tiU att uppnå de trafikpoUtiska målen.Regeringen konstaterar cxkså att inte har haft någrainvändningar mot årsredovisning. Regeringen anser emeUertid att centraferoU mom den yrkesmässiga trafiken bättre borde avspeglas i årsredovisningen.Exempelvis bör i årsredovisningen redovisa vilka problem somuppkommit inom den yrkesmässiga trafiken, vilka åtgärder somVägverket vidtagit med anledning av dessa problem samt vilken effekt dessaåtgärder har fått. har ett samfet ansvar för att åstadkommaett effektivt vägtransportsystem som uppfyUer högt stäUcfe krav påtrafiksäkerhet med hänsyn tagen tiU mUjö och regional balans. I detta samladeansvar ingår bl.a. samordningsansvaret för handikappanpassning för koUektivafärdmedel, föreskriftsansvar för handikappanpassning av vägfordon, sektorsansvarför ett mUjöanpassat vägtrafiksystem m.m. Regeringen anser att effektema av attVägverket har detta helhetsansvar på ett bättre sätt än i cfeg bör framgå avVägverkets årsredcjvisning. försfeg tiU verksamhetsmål är ett förstaförsök tiU kvantifierade mål. bör dcxk utveckfe verksamhetsmåletregional balans varvid målet bör konkretiseras och vara möjUgt att följa upp.En redovisning bör ske i kommande årsredovisning. måste även fortsätta med utvecklingen avde övriga målen. Målen jämte utförda och planerade produktioner (operationeUamål) måste kopplas tiU ohka ansfegsnivåer för att en uppföljning av målen skaUbU meningsfuU. har i en särskUd rapportkonstaterat att kostnadema för trafikens infrastruktur ofta underskattas.Regeringen anser med anledning av detta att skaU redcjvisa vilkaåtgärder verket kommer att vidta för att höja kvaUteten i tidigakostnadsuppskattningar i stora investeringsobjekt, vilka åtgärder verketkommer att vidta för att öka den intema kostnadsuppföljningen för olika projekti planeringsfesen samt vilka mtiner verket kommer att vidta för att omprövaprojekt som bUvit starkt fördyrade under planeringsskedet. Regeringen viU betona vikten av att införredovisningsprinciper för de anläggningstiUgångar som hittiUs mte varitinvärderade i redovisningen. Regeringenser positivt på att deltar i det uitemationeUa samarbetet i syfte att effektivisera och förbättra väghållningen, trafik säkerheten, mUjöarbetet och utnyttjandet av vägkapitalet. I den mån g anordnar större konferenser etc. fömtsätter regeringen att denna verksamhet sker heltpå kommersieUa gmnder utan lanspråktagande av StatUga ansfeg. Prop.1994/95:100 BUaga 7 Underperioden juU 1993 tiU har investerat 4 719 nuljonerkronor i det nationeUa stamvägnätet. På det nationeUa stamvägnätet har längdenväg med uppnådd målstancferd ökat med 14 mU . Genomförandet avväghållningsplanen framgår i övrigt av nedanstående tabeU. TabeU:Genomförandefeget av nationeU väghållningsplan. Rv48/64 - Kristmehomn Rv50/60 Odeshög - Rv55/56/53/67 - Rv30/25/27 - Boras Ingår ej Nat plan . Rv31/33 - Kommentarer: Alla beloppredovisas i prisnivå , Uppnådd målstandard1994-09 baseras på vägobjekt som öppnats för trafik. Prognosen för förutsättermedelstilldelning enligt planen. Målstandard på vissa delarav väg E 4, E 6, E 20 och väg E 22 Prop. Bilasa 7 Rikscfegen beslutade angående investeringsplaner för * infirastiukturen(lact. 1993/94:TU30, rskr. 1993/94:434). RUcsdagen konstaterade att regeringenoch har redovisat olika mål-standard för vägama E 4, E 20 och E 22och att detta saimolikt beror på att regeringen cKh serinvesteringama i olika tidsperspektiv. Regeringens beslut avser en 1O-årsperiod, medan försfeg utgår firån ett betydUgt längretidsperspektiv. EnUgt måste försfeg toUcas så att verketanser att betydande effektivitetsvinster kan uppnås om vägsträckoma på siktbyggs ut tiU motorvägsstandard. Rikscfegen defede denna uppfettning. Mot bakgmnd av rikscfegens beslut uppdrog regeringenåt att redovisa hur utbyggnad av vägama bör ske från SamhäUsekonomisksynpunkt. .Under hösten 1994 har redovisat försfeg tiU hur utbyggnaden bör ske.Vägverkets försfeg är att bygga ut vägama etappvis tiU motorvägsstandard. har även på regeringens uppdrag redovisathur utbyggnaden av väg E 6 mellan och norska gränsen bör byggas ut. Regeringenkonstaterar att medelstiUdehiingen tiU ansfeget Byggande av vägar kommer attminska som en följd av besparingskraven i statsbudgeten. Genomförandet av dennationelfe väghållningsplanen kommer att försenas. Eftersom det finns behov avatt förbättra befintUga vägar cxh att i vissa feU bygga nya vägar förbitätorter m.m., ser regeringen en risk i att utbyggnaden av ett fåtal projekttUl en mycket hög standard aUvarUgt cKh under en lång tidspericxl kan komma attförsvåra möjUghetema att genomföra andra angelägna åtgärder på de aktueUa vägsträckoma.Det är därför inte lämpUgt att ha en hög målstandard för vissa vägar därhuvuddelen av utbyggnaden av vägama Ugger efter planpericxlens slut. Riskenfinns då att användningen av statens resurser inte blir optimal. Dessutomkommer en prövning av standarden på vägnätet att ske inom ramen för dentidigare omnämnda kommittén som har fått uppdraget att utarbeta en nationeUplan för kommunikationema i . Osäkerheten om ett ftiUföljande av projektsom Ugger är därför stor. Regeringen förordar således att omprövarsitt beslut rörande målstandard på vägama E 6 mellan UddevaUa och norska gränsen, E 4 mellan och SundsvaU, E 20 meUan och och på 22 mellan och . Målstandarden på dessa vägar bör således vara 13 m med rätt att avvika fiån målstandard då det är uppenbart att en awikelse skuUe mnebära betydande samhäUs ekonomiska effektivitetsvinster. Inga åtgärder bör dock vidtas som hindrar eUer avsevärt fördyrar utbyggnad tiU högre standard . Förslag tillriksdagsbeslut Prop. Regeringenföreslår att rikscfegen ° godkänneratt målstandard på vägama E 6 mellan UddevaUa cKh norska gränsen, E 4 mellanGävle och SundsvaU, E 20 mellan och och E 22 meUan cx;hKarlskrona bör vara 13 m med rätt att avvika ftån målstandard då det äruppenbart att en avvikelse skuUe innebära betydande samhäUsekonomiska effektivitetsvinster. Rikscfegcx;h regering har genom ett flertal beslut successivt skärpt tiUsynen över denyrkesmässiga trafiken. För att bidra tiU ett snabbare genomförande av beslutentillkalfede en Ledningsgrupp föryrkestrcfilfrägor bestående av företrädare för olika myndigheter ochbranschorganisationer med anknytning tiU yrkestrafiken. Ledningsgmppen utsågmom sig fyra arbetsgmpper vilka var för sig redovisade sitt arbete i enrapport. Rapportema har sammanförts i departementspromemorian Den yrkesmässigatrafiken - samordnings- och genomförandefrågor (Ds 1994:100). En av arbetsgmppema behandlade behovet av ökatsamarbete mellan myndigheter och organisationer. Arbetsgmppen föreslår irapporten att regeringen ger länsstyrelsema i uppdrag att, efter de behov somkan föreUgga i resp. län, ta erforderUga initiativ till samverkan på ledningsnivåmeUan berörda regionafe myndigheter. Regeringen delar arbetsgmppens bedömningnär det gäUer vUcten av samordning vid tiUsynen av den yrkesmässiga trafiken.En viktig uppgift för länsstyrelsema är således att verka för att statiig,och landstingskommunal verksamhet samordnas i länet. Regeringen utgårfrån att länsstyrelsema vidtar lämpUga åtgärder för att uppnå detta syfte. En annan arbetsgmpp behandlade behovet av enöversyn av fegstiftningen på yrkestrafikområdet. Regeringen beslutade den 15september 1994 att en särskUd utredare skaU se över yrkestrafikfegstiftningenoch övrig förfettningsreglering för yrkestrafiken och utarbeta förslag tiU ensammanhåUen förfettningsstmktur på området. Vägverkethar tiU regeringen lämnat sin årUga rapport omtiUståndet inom den yrkesmässiga trafiken. påyrkestiafikområdet har beskrivits bl.a. i propositionen (1993/94:168) omökad tiUsyn av den yrkesmässiga trafiken och av verket självt i den fömtnämnda departementspromemorian Den yrkesmässiga trafiken - samordnings- och genomförandefrågor (Ds 1994:100). tidigarenämnts av stor betydelse att som central myndighet 22 föryrkestrafikfrågor årUgen rapporterar tiU regeringen över tiUståndet Såsomregeringen tidigare noterat i samband med Prop. 1994/95:100 analysen avårsredovisningen för , bör det av kommande Bilaga 7 rapporter frånVägverket framgå vad verket gjort i sm egenskap av central myndighet påområdet. De bör vidare mnehåUa en närmare beskrivning av utvecklingen påyrkestrafikområdet, vilka problem som har uppkommit, de åtgärder som vidtagitscKh vilka effekter dessa har haft. En viktig uppgift för är att följaupp efiektema av de ändringar i oUka förfettningar som beslutats under densenaste tiden, att följa erferenhetema av den skärpta tiUsynen samt att ta delav och uppmärksamma domstolsutsfeg av principieU natur. IntemationeUtsett har hög trafiksäkerhet. Minskningen av antalet trafikolyckor måstefortsätta. har secfen sektorsansvaret förtrafiksäkerheten. Framtida trafiksäkerhetsarbete skaU bygga på samverkanmellan myndigheter cx:h trafikanter. I enUghet med beslut (prop. 1992/93:161,bet. 1992/93:TU29, rskr. 1992/93:426) uppdrog regeringen åt ,RikspoUsstyrelsen m.fl. att utarbeta försfeg tiU förbättrad trafiksäkerhet påvägama m.m. Inriktningen av trafiksäkerhetsarbetet m.m. harredovisats i ett nationeUt trafiksäkerhetsprogram. Programmet har utarbetats avVägverket, RikspoUsstyrelsen CKh . På regional nivå harfrivilUgorganisationema och andra samhäUsaktörer engagerats. Länsstyrelsensamordnar trafiksäkerhetsarbetet inom länet. Programmet utgör gmnd för detsvenska trafiksäkerhetssamarbetet. I programmet har 18 SärskUcfe problemutpekats och prioriterats. Då trafiksäkerhetsutvecklingen under de senare årenhar varit positiv har nya tirafiksäker-hetsmål föresfegits - antalettrafikdöcfede skaU understiga högst 2000 och antalet svårt skadade skaUunderstiga 3 700. Det totafe antalet skacfede skaU understiga 17 000personer (poUsrapporterade). För att vidmakthålfe den positiva utvecklingen börett förstärkt trafiksäkerhetsmedvetande bfend medborgare, trafikanter ochbeslutsfettare åstadkommas. Människan skaU sättas i centmm. Det fortsattatrafik-säkerhetsarbetet skaU vara decentraUserat och starkt lokalt förankratför att kunna skapa ett effektivt medborgar- och trafikantinflytande. Programmetär en gcxl gmnd för det kommande trafiksäkerhetsarbetet och rikscfegen skaUregelbundet informeras om trafiksäkerhetsutvecklingen. skaU, enUgt överenskommelse medRikspoUsstyrelsen, ge poUsen fömtsättning tiU en rationeU trafikövervakning genom att ge bidrag för inköp av övervakningsinstmment. Ersättning i övrigt från tiU poUsens övervakningsinsatser skaU endast ske i undan tagsfeU. Automatiska hastighetsövervakningar kommer företrädesvis att ske vid skolor, cfeghem, vägarbeten samt vid svårövervakade cxh olycksdrabbade vägavsnitt. Regeringens överväganden Prop. Regeringenfaster stor vikt vid trafiksäkerhetsarbetet. skacfedeCKh döcfede i trafiken är därför en mycket viktig uppgift för . Somett led i detta arbete kan den inriktning som har redovisat i detnationeUa biafiksäkerhetsprogrammet spefe en stor roU. Regeringen ser detdärför som nödvändigt att samarbetet mellan olika aktörer såsom ,kommuner cx;h poUsen utvecklas i enUghet med vad som föreslagits i detnationelfe bafiksäkerhetsprogrammet. 1Vägverkets mUjörapport redovisas vägtransportemas mUjöpåverkan ochverkets mUjöarbete. slår fest att ti:ansportemas mUjöpåverkan måstebemästras. Huvudpunkter i poUcyn är bl.a. att vägtransportsystemet måsteanpassas tiU en varaktigt håUbar utveckling. Vägtransportsystemet måsteförändras så att det medverkar tiU en acceptabel klimatpåverkan, en varaktigthåUbar energiförsörjning och hushållning med naturresurser. viUsnarast åtgärcfe stömingar firån den vägtrafik som påtagUgt hotar mäniuskorshälsa och välbefinnande. Regeringen gav i uppdragatt identifiera vägrenar med en artrik och mångformig eUer i andra avseendenvärdefiiU växtUghet. I uppdraget ingick även att redovisa ett försfeg tUl ettskötselprogram. har redovisat uppdraget förregeringen. Dennisöverenskommelsenomfettar program och pfener för investeringar i koUektivtrafik, i trafikledercx;h i övriga väganknutna åtgärder. KoUek-tivtrafikinvesteringama genomförsdels med SL som huvudman (investeringar för lokal CKh regionalkoUektivtrafik), dels med som huvudman (investeringar i statensspåranläggningar). För investeringama i nya trafikleder ansvarar Vägverket.För investeringar i övriga väganknutna investeringar ansvarar kommunema(mUjöåtgärder i inner- och ytterstad) samt (infartsparkeringar). Nedan redogörs för läget i genomförandet avDennisöverenskommelsen. Tunnelbanan- upprustning och fömyelse Genomförandetav tunnelbanans uppmstning sker i en snabbaretakt än vad överenskommelsen fömtsätter. BUasa 7 Förlängningen av tunnelbanan från tiU fömtsätter * beslut om en §ärrtåg/regionaltågstation vid . huvudalternativför stationslösning tunnelbana/tåg finns. ochregionaltågsdel Ugger utanför överenskommelsen och är ännu inte Roslagsbanan- utbyggnad och upprustning Genomförandetav uppmstningen och utbyggnaden av Rosfegsbanan sker i planeradtakt. Pfeneringenav snabbspårvägen meUan GuUmarsplan-Älvsjö-Alvik är försenad. Byggstart fördelen GuUmarsplan-AIvUc beräknas tiU och för delenÅrsta-Älvsjö tiU mitten av . Miljövänligabussar och stomnät i innerstaden Underhösten 1993 levererades 20 nya etanolbussar. I slutet av är 1994 kommerytterUgare 30 etanolbussar att sättas i trafik. Två hybridbussar levereradesunder . YtterUgare sex levereras och början av år1995. Planeringen för stomnätet är inriktad på att tiU såstor del som möjUgt vara infört . Förseningar i Ringens utbyggnadförsenar genomförandet av stomgatunätets utbyggnad och genomförandet av det nyalinjenätet i innerstaden. Planeringenför genomförandet av utbyggnaden av infertsparkeringar enUgt överenskommelsenpågår. SLL/SL förskotterar medel för att tidigareläggautbyggnaden av mfertsparkeringar jämfört med . Under år1994 planeras infertsparkeringar för 20 mUjoner kronor att byggas. Utbyggnadav Nynäsbanan tiU dubbelspår pågår på delen . Uppmstiiingenav delen är färdig. Utbyggnadenav tredje spåret vid är försenad på gmnd av ° svårighetenatt finna en godtagbar utformning av anläggningen. Regeringen har förnärvarande flera ärenden om tredje spåret för beredning, bl.a. den överkfegadedetaljplanen för tredje spåret över cx;h en ansökan fVån Banverketom prövning enUgt förordningen om StatUga byggnadsminnen. UtbyggnadentiU dubbelspår på sträckan är försenad på gmnd avsvårigheter att finna en gcxltagbar utformning av järnvägen vid Staket. PåYttre Tvärleden pågår utbyggnaden av SöderhaU-Rösa, ochHaningeleden 4. Byggandet av Häggviksleden kommer igång . Haningeleden 2 har försenats på gmnd av attVägverket viU avvika från vad gäUer vägbredd. harplanerat för en trafikled med 13 m bredd i stäUet för 9 m. Vägarbetsplanen äröver-kfegad tiU regeringen. Ihuvudsak på gmnd av försenad hantering av detaljplaner blir utbyggnaden avRingen kraftigt försenad. Utbyggnaden av beräknas bU försenad med1 år. Byggstart kan ske tidigast . förlängningberäknas därför inte öppnas i StäUet för . Vägverketräknar dock med att alfe projekt skaU kunna vara färdigstäUda tUl . Även införandet av vägtuUar kommer att bU försenat.Enhgt överenskommelsen skaU vägtuU tas ut i samband med att någon del avRingen öppnas för trafik. Detta kan ske tidigast . En sådanförsening av införandet av vägtuliar påverkar projektets ekonomi negativt ochmedför förseningar även för andra delar av paketet. Byggstarten för Österledenkan ske tidigast . Ekonomini vägledsprojektet blir aUt mer känsUg ju senare vägtuUama införs.Risken firms dessutom att genomförandet av vägdelen försenas ytterUgare.Staten har utstäUt garantier för ett flertal projekt som för 26 närvarandeär under utbyggnad och således befestar projektet med ränte- Regeringenmåste därför överväga att begränsa Prop. 1994/95:100 utbyggnaderenUgt . kan inte BUaga 7 tiUåtas att genomförautbyggnader som omfettar större belopp än de som sammanlagt finns avsatta delsför koUektivtrafikens utbyggnad enUgt cx;h som ännu intehar utbetafets tiU , dels de medel som finns avsattaför investeringar i vägar i Region . Garantiema bör således inte fåtas i anspråk i större omfettning än att upptagna lån kan återbetafes utan attinftastmkturinvesteringama i andra delar av landet drabbas. Förplaneringen av olika former av mUjöåtgärder i Stcxikholms iimer-och ytterstadansvarar resp. kommun. Regeringen har fördefet den StatUga lånegaranti somrikscfegen beslutade om mellan Stockhohns, Sohia, ochSundbybergs kommuner. RUcsdagenbeslutade (prop. 1993/94:86, bet. 1993/94:TU24, rskr.1993/94:247) att bemyndiga regeruigen att låta teckna statUgborgen för vissa projekt inom ramen för överenskommelsen om infrastmkturensutbyggnad i . Fömtom stathg borgen för vissa projekt avsågbemyndigandet bl.a. även förberedelsearbete för övriga vägprojekt underperioden fram tiU den 1 juU 1995. För den fortsatta verksamheten fram tiUutgången av behöver en utökad garantuam för detfortsatta planeringsarbetet. Utöver de projekt som redan har beslutatom beräknar att uiga nya vägprojekt kommer att byggstartas förränefter . Encfest byggandet av vägtuUstationema beräknas komma igång föreår 1997. har redovisat kostnadema för att anpassa anslutningen avNorra länken vid Värtan tiU de krav som beslutet om en nationalstadspark vidHaga-BmnnsvUcen StäUer. har beräknat att en mUjöanpassning avanslutningen vid Värtan beräknas kosta ca 300 mUjoner kronor. Regeringenföreslår därför att det statUga borgensåtagandet för utökas nuljoner kronor tiU 3 180 nuljoner kronor pris. Förden fortsatta verksamheten och genomförandet av överens kommelsen bör således bemyndiga regeringen att låta Riks gäldskontoret teckna ytterUgare statUg borgen omfettande 272 mUjoner kronor för att påbörja utbyggnaden av vägtuUstationer (222 mUjoner kronor), information (30 mUjoner kronor), ledningscentral (20 mUjoner 27 kronor) cKh 250 nuljonerkronor för att fortsätta förberedelsearbetet för övriga vägprojekt samt 300mUjoner kronor för mUjöanpassning av Prop. 1994/95:100 Norra länkensanslutning vid Värtan. Det statUga borgensåtagandet bör Bilaga 7 även omfettaett bemyndigande för att justera garantierna med tUlkommanderäntekostnader för upptagna lån samt beräknade behov av justeringar förprisökningar i samhäUet. SamtUga belopp avser prisnivå . Garantiema tiU utbyggnaderna av trafiklederna iDennisöverenskommelsen ges för varje projekt för sig och inte samfet för aUavägprojekt i . Inget projekt fär därför realt överskridaden av staten stäUda lånegarantin. Det är inte möjUgt att överföra länegarantierför ett visst objekt tiU ett annat projekt i överenskommelsen. Det är inteheUer förenUgt med bemyndigande att använcfe ordinarie ansfegsmedelför byggande av vägar etc. tiU att finansiera fördyringar av enskUda objekt somskaU finansieras med vägtuliar. Därmed har staten kontroU överkostiiadsutvecklingen av olika delar i projektet. Om ett objekt blir dyrare änberäknat måste firågan redovisas för . Riksdagenbeslutade (prop. 1993/94:169, bet. 1993/94:TU34, rskr.1993/94:435) att bemyndiga regeringen att låta stälfegarantier för vissa förberedelsearbeten för vägutbyggnaderna i enUghet medöverenskommelsen om investeringar i trafikens infrastruktur i Göteborgsregionenmom en ram om högst 260 mUjoner kronor. juU 1995 t.o.m. december1996 beräknar att ytterUgare 150 mUjoner kronor erfordras förfortsatta förberedelsearbeten. Förden fortsatta verksamheten och genomförandet av överenskommelsen bör såledesrikscfegen bemyndiga regeringen att låta teckna ytterUgarestatiig borgen om 150 mUjoner kronor för det fortsatta förberedelsearbetet medGöteborgsöverenskommelsen. Beloppet avser prisnivå .