prop · GH035 · 1994-01-01 00:00:00 — 1993/94:5Regeringens proposition om kommunala bostadstillägg till folkpension Regeringen föreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . I propositionen föreslås vissa förändringar i reglerna för kommunalt bostadstillägg till folkpension (KBT). Förändringarna utgör ett steg i riktning mot ett helt statligt system för bostadsstöd till pensionärer som avses att genomföras fr.o.m. . Vidare föreslås i propositionen att det särskilda kommunala bostadstillägget (SKBT) förlängs till att gälla även . I propositionen aviseras ändrade regler för statsbidrag för KBT. En kommun måste lämna KBT för bostadskostnad med . Kommunen får statsbidrag av sina kostnader inom detta intervall. Statsbidrag lämnas inte för sådana kostnader som täcker av bostadskostnad inom intervallet. Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension, dels ändring i samma lag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension1, som gäller till utgången av , dels att lagen skall fortsätta att gälla till utgången av , dels att 2 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 Det särskilda kommunala bostadstillägget utges om den pensionsberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger kommunens socialbidragsnorm eller det högre belopp som följer av allmänna råd om vägledande socialbidragsnorm, allt räknat . Tillägget utgör i sådant fall skillnadsbeloppet. Vid tillämpning av Vid tillämpning av första stycket beaktas första stycket beaktas följande inkomster, näm- följande inkomster, näm- ligen ligen a) folkpension enligt a) folkpension enligt lagen (1962:381) om lagen (1962:381) om allmän försäkring, dock allmän försäkring, dock inte han- inte handikappersättning, dikappersättning, b) pensionstillskott b) pensionstillskott enligt lagen (1969:205) enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott och om pensionstillskott, tilläggspension enligt dock minskat med 25 lagen om allmän försäkring procent av basbeloppet till den del pensionen när fråga är om pen- föranleder minskning av sionstillskott till för- pensionstillskott, det tidspension, sammanlagda beloppet c) tilläggspension dock minskat med 25 enligt lagen om allmän procent av basbeloppet försäkring till den del när det är fråga om pensionen föranleder förtidspension, minskning av pen- c) särskilt pensions- sionstillskott, tillägg enligt lagen d) särskilt pensions- (1990:773) om särskilt tillägg enligt lagen pensionstillägg till (1990:773) om särskilt folkpension för långvarig pensionstillägg till vård av sjukt eller han- folkpension för långvarigdikappat barn, vård av sjukt eller han- d) kommunalt bostads- dikappat barn, tillägg enligt lagen e) kommunalt bostads- (1962:392) om hust- tillägg enligt lagen rutillägg och kommunalt (1962:392) om hust- bostadstillägg till rutillägg och kommunalt folkpension, bostadstillägg till e) hälften av den folkpension, inkomst som medräknas vid f) hälften av den bestämmande av årsinkomst inkomst som medräknas enligt 5 sistnämnda lag. vid bestämmande av årsinkomst enligt 5 sistnämnda lag. 1 Lagen senast förlängd 1992:1742. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Inkomsterna enligt Inkomsterna enligt andra stycket a)-c) andra stycket a) och b) skall sammanlagda skall sammanlagda alltid alltid anses utgöra lägstanses utgöra lägst 1,515 1,5 gånger basbeloppet gånger basbeloppet för den som är ogift och minskat lägst 1,325 gånger basbe-för den som är ogift och loppet för den som är lägst 1,34 gånger gift. basbeloppet minskat för den som är Bostadskostnaden skall anses skälig om den inte överstiger den högsta godtagbara kostnad som följer av den norm och Riks- försäkringsverket rekommenderar för bostadskostnader vid beräkning av underhållsbidrag eller det högre belopp som följer av kommunens social- bidragsnorm. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om bostadsstöd som avser tid före ikraftträdandet. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Proposition om kommunala bostadstillägg till folkpension Kommunalt bostadstillägg (KBT) är en inkomstprövad förmån som kan lämnas till den som uppbär folkpension i form av ålderspension, förtidspension, omställningspension eller särskild efterlevandepension och som är folkbokförd i kommunen eller till där folkbokförd hustru som har hustrutillägg. Det kommunala bostadstillägget betalas ut enligt grunder som kommunen bestämmer. Tilläggen varierar därför storleksmässigt kommunerna emellan. Inkomstprövningen sker dock enligt regler som är fastställda i lag och är lika över hela landet. Vidare krävs att KBT lämnas med lägst det belopp som uppfyller kriterierna för statsbidrag. I förordningen (1979:830) om statsbidrag till KBT föreskrivs fr.o.m. att statsbidrag lämnas under förutsättning att KBT, före inkomstpröv- ning och oberoende av bostadens storlek, täcker av den del av den månatliga bostadskostnaden som ligger . Kommunen får statsbidrag av sina kostnader för KBT inom de nämnda kostnadsgränserna. Statsbidrag lämnas dock endast för KBT som täcker högst av bostadskostnaden. Kommunerna har möjlighet att betala KBT även för bostadskostnader som ligger utanför statsbidragsförordningens gränser och för kostnader som inte är knutna till bostadskostnaden. Merkostnaderna för detta måste dock i sin helhet bekostas av kommunen. Statsbidrag kan också lämnas för KBT till personer som bor på t.ex. ålderdomshem eller sjukhem under förutsättning att bostadstillägget inte täcker bostadskostnader som utgör en del av en avgift för vars bestämmande endast pensionärens inkomst får läggas till grund. Reglerna för inkomstprövning innebär att förmånen minskas med en viss andel av den försäkrades årsinkomster vid sidan av folkpension och pensionstillskott. Även förmögenhet beaktas vid inkomstprövningen. Om den årliga sidoinkomsten överstiger för en ensamstående pensionär resp. för ett pensionärspar minskas bostadstillägget av den del av sidoinkomsten upp till 1,5 basbelopp som överstiger nämnda fribelopp. För sidoinkomst som överstiger 1,5 basbelopp minskas bostadstillägget av sidoinkomsten. Med årsinkomst avses den inkomst för år räknat som en pensionär kan antas komma att få . Som inkomst räknas dock inte allmänt barnbidrag, folkpension eller ATP till den del pensionen föranlett minskning av pensionstillskottet. För en pensionär som har folkpension i form av ålderspension beaktas vid inkomstprövningen inte heller inkomster av anställning eller intäkt av aktiv näringsverksamhet. Värdet av förmögenhet och avkastning därav beräknas enligt föreskrifter som utfärdas av (se RFFS 1979:5). Enligt dessa föreskrifter beaktas vid beräkning av avkastning av förmögenhet tillgångar som aktier, obligationer, banktillgodohavanden, kontanter utöver sådana avsedda för hushåll och löpande utgifter, fordringar, andelar i ekonomiska föreningar och näringsfastigheter. Avkastningen på förmögenheten beräknas till av det beräknade värdet. Till förmögenhetens avkastning skall läggas av det belopp varmed förmögenheten överstiger för den som är gift och för den som är ogift . Vid inkomstprövningen tas inte hänsyn till för- mögenhet eller avkastning av förmögenhet i form av privatbostadsfastighet eller privatbostad. För sammanlevande makar beräknas vardera makens inkomst utgöra hälften av makarnas sammanlagda årsinkomst och värdet av förmögenhet hälften av deras sammanlagda förmögenhet. utbetalades KBT till 578 599 pensionärer med i genomsnitt . infördes särskilt kommunalt bostadstillägg (SKBT) som komplement till KBT. SKBT kompenserar de pensionärer som har låg eller ingen ATP för höga boendekostnader upp till i vart fall norm för skälig högsta boendekostnad. SKBT fyller ut skillnaden mellan å ena sidan den pensionsberättigades allmänna pension och övriga inkomster enligt reglerna för beräkning av årsinkomst vid prövning av KBT och å andra sidan socialbidragsnormen i den pensionsberättigades kommun eller det högre belopp som följer av allmänna råd om vägledande socialbidragsnorm. SKBT utges av kommunen med statsbidrag för av kostnaderna. utbetalades SKBT till 18 320 pensionärer med i genomsnitt . 2 Utvecklingen av systemet med bostadsstöd till pensionärer Ett ofta ifrågasatt förhållande vad gäller KBT är de stora skillnader i ersättningsnivåer som finns mellan olika kommuner. I betänkande Bostadsstöd till pensionärer (1992:21) som lades fram föreslogs grundläggande förändringar av regelsystemet. Det centrala i utredningens förslag var att bostadsstödet skulle förstatligas, vilket skulle åstadkomma ett enhetligt bostadstillägg för pensionärer över hela landet. Som anfördes i proposition 1992/93:134 om förändringar i de kommunala bo- stadstilläggen för m.m. är avsikten att ett förstatligande av bo- stadsstödet till pensionärer skall ske . I nämnda proposition föreslogs, som en förberedelse för ett förstatligande vissa förändringar i syfte att reducera skillnaderna mellan kommunernas ersättningsnivåer. Dessa förändringar har genomförts . Jag kommer att redovisa förändringar som jag anser bör genomföras fr.o.m. . Förändringarna innebär ett ytterligare steg mot mer enhetliga ersättningsregler och mot ett bostadstillägg som i större utsträckning fungerar som högkostnads- skydd. Jag avser senare att föreslå regeringen att återkomma till med ett samlat förslag till ett nytt system för bostadstillägg till pensionärer som skall träda i kraft . Regelsystemet för KBT innehåller speciella regler för förtidspensionärer. Inkomstberäkningen för KBT för en förtidspensionär skiljer sig från den inkomstberäkning som görs för övriga pensionärer. Enligt nuvarande inkomstregler för KBT betraktas inte folkpension, pensionstillskott och den del av ATP som reducerat pensionstillskott som inkomst. Eftersom förtidspensionärer har rätt till högre pensionstillskott än övriga pensionärer kan dessa således ha högre inkomst innan bostadstillägget reduceras. Med dagens regler och basbelopp kan en förtidspensionär ha mer i inkomst än en ålderspensionär innan bostadstillägget reduceras och kan därmed erhålla mer i KBT än en ålderspensionär med samma inkomst. Som jag nämnde bör regeringen återkomma med förslag till nya regler för KBT som skall gälla från . I det sammanhanget bör även inkomstberäkningen för förtidspensionärer övervägas. budgetproposition aviserades mot bakgrund av de ökande försäkringsutgifterna för förtidspension en översyn av de ekonomiska villkoren för förtidspensionärer och att det därvid borde prövas olika åtgärder för att begränsa försäkringens utgifter för förtidspension. Frågan om inkomstberäkningen för förtidspensionärer övervägs inom ramen för denna översyn. Behovet av det särskilda kommunala bostadstillägget (SKBT) har minskat betydligt i och med förändringarna av ersättningsreglerna . Antalet pensionärer som behöver SKBT har minskat från 42 000 till ca 18 000 . Med de nya regler som jag anser bör gälla från beräknas antalet SKBT-tagare minska ytterligare. skulle dock ett antal pensionärer hamna under socialbidragsnormen om SKBT inte betalas ut, varför lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension bör förlängas till att gälla även . beslutade om avgifter inom äldre- och han- dikappomsorgen (prop. 1992/93:129, bet. 1992/93:SoU12, rskr. 1992/93:132, SFS 1993:47). Beslutet innebär bl.a. att särregleringen enligt 35 socialtjänst- lagen av avgifter som avser helinackordering i särskilda boendeformer för service och omvårdnad upphör. Sjukhemmen ingår i begreppet särskild boendeform för service och omvårdnad enligt 20 socialtjänstlagen och är därmed likställda med övriga kommunala boendeformer som ålderdomshem, och gruppbostäder. Kommunerna får genom riksdagsbeslutet bestämma skäliga avgifter för boende enligt grunder som kommunerna själva bestämmer. Om kommunen väljer att fastställa en boendekostnad på t.ex. sjukhem eller ålderdomshem, som inte är inkomstrelaterad eller utgör en del av avgiften för t.ex. service och vård, är denna boendekostnad KBT-grundande. KBT-kostnaderna för denna nya grupp pensionärer kommer att bli beroende av vilken nivå för boendekostnader som kom- munerna fastställer. Antalet pensionärer som får KBT för boende i särskilda boendeformer har successivt ökat . betalades KBT ut till närmare 18 000 pensionärer på ålderdomshem och sjukhem med i genomsnitt . Det nya systemet innebär att den bostadskostnad som ligger till grund för bostadstillägget och därmed statsbidraget, bestäms av samma instans som uppbär statsbidraget. Konstruktionen innehåller i sig inga kostnadsdämpande moment varför erfarenheter av detta system får ägnas uppmärksamhet. Regeringen har uppdragit åt att noga följa utveckling och utformning av kommunernas avgiftssystem inom äldre- och handikappomsorgen. I uppdraget ingår bl.a. att redovisa hur bostadskostnader i särskilda boendeformer fastställs och nivån på dem i förhållande till bostadsstorlek och standard. En lägesrapport har lämnats och slutrapport skall lämnas till regeringen . Om skulle utvisa att nuvarande form för fastställande av dessa bostadskostnader fungerar kostnadsdrivande kan det bli nödvändigt att införa särskilda regler med syfte att begränsa statens KBT-kostnader för de särskilda boendeformerna. 3 Statsbidrag till kommunalt bostadstillägg till folkpension för Min bedömning: En kommun bör få statsbidrag av sina kostnader för KBT mellan en nedre bostadskostnadsgräns på och en övre gräns på . Som förutsättning gäller att av bostadskostnaden ersätts med KBT. Statsbidrag lämnas dock inte för kostnader som täcker av bostadskostnaden. Skälen för min bedömning: Storleken av de kommunala bostadstilläggen bestäms av respektive kommun. För kommunens kostnader för KBT ges under vissa villkor statsbidrag . Enligt förordningen (1979:830) om statsbidrag till kommunalt bostadstillägg till folkpension måste bostadskostnad mellan och ersättas med för att statsbidrag skall betalas ut. Statsbidrag betalas dock inte för KBT som ersätter av bostadskostnaden. Som tidigare anförts är avsikten att fr.o.m. förstatliga bostadsstödet till pensionärer och därvid åstadkomma ett bostadsstöd som är lika över hela landet. Då skillnaderna mellan kommunernas regler tidigare varit betydande bör en utjämning ske stegvis. Ett första steg mot enhetliga regler togs då villkoren för statsbidrag ändrades enligt vad jag redovisat. De nya reglerna innebar bl.a. att de övre bostadskostnadsgränserna för KBT höjdes väsentligt. Till följd av de nya reglerna är kommunernas regler nu avsevärt mer enhetliga som mer KBT totalt betalas ut. Antalet pensionärer som uppbär KBT har ökat med ca 34 000 . har behovet av det särskilda bostadstillägget minskat. För att kunna genomföra ett förstatligande med helt enhetliga regler utan kraftiga omställningar bör nu ett ytterligare steg mot större enhetlighet tas. Med anledning av detta anser jag att villkoren för statsbidrag bör ändras så att KBT under måste utges med av bostadskostnad mellan och för att statsbidrag skall betalas ut. Statsbidrag bör inte betalas ut för bostadskostnad utanför detta intervall och inte heller för KBT som täcker av bostadskostnaden. För att pensionärer inte skall få minskat KBT till följd av att ersättnings- graden sänks till en lägre ersättningsgrad än bör det i likhet med nuvarande statsbidragsförordning finnas en bestämmelse som begränsar kommunernas möjligheter att sänka ersättningsgraden. En kommun som ersätter av bostadskostnaden inom nuvarande intervall får sänka kompensationsgraden till lägst . En kommun som ersätter av bostadskostnaden får däremot inte sänka ersättningsgraden alls. Endast ett mindre antal kommuner ersätter högre bostadskostnad än . har av kommunerna en ersättningsgrad inom det intervall som f.n. berättigar till statsbidrag (). Med utgångspunkt i detta torde de flesta pensionärer komma att omfattas av regler som ger KBT av bostadskostnad . Detta ger goda förutsättningar för att genomföra helt enhetliga regler . Det totala anslaget för de kommunala bostadstilläggen beräknas med anledning av de nya statsbidragsreglerna bli oförändrat. Höjningen av den övre gränsen bekostas av den sänkta procentsatsen. Förändringen innebär en omfördelning mellan KBT-tagarna. Pensionärer med höga bostadskostnader får högre KBT medan pensionärer med en bostadskostnad upp till ca får minskat KBT. Minskningarna blir som mest . Störst minskning får en pensionär som har en bostadskostnad på . Pensionärer med en bostadskostnad på eller mer får med förslaget en ökning med . Därmed kommer bostadstillägget att ges en ökad karaktär av högkostnadsskydd så att medlen för KBT i större utsträckning fördelas till pensionärer med höga bostadskostnader, som får betala en relativt stor andel av bostadskostnaden själva. får pensionärer med låg eller medelhög bostadskostnad betala en något större andel av bostadskostnaden själva. Omfördelningen innebär således en mer jämnt fördelad egenavgift. Sänkningen av ersättningsgraden till medför en ökad egenavgift inom varje del av bostadskostnadsintervallet - egenavgiften stiger med ökande bostadskostnad. Därmed får systemet med bostadstillägg en mer kostnadsdämpande konstruktion. Högkostnadsinriktningen leder således till att pensionärer med hög bo- stadskostnad får höjt KBT. Därmed ökar det belopp som dessa pensionärer får över när hyran är betald och även marginalen gentemot socialbidragsnormen. Detta innebär att nästan alla pensionärer med särskilt kommunalt bostadstillägg (SKBT) får höjt KBT, vilket kommer att minska antalet SKBT-tagare. 4 Särskilt kommunalt bostadstillägg (SKBT) Mitt förslag: Lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension förlängs till att gälla även . Den lägsta inkomst som påförs en pensionär anpassas till nuvarande pensionsnivåer och till att pensionen beräknas efter av basbeloppet. Skälen för mitt förslag: Lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension tidsbegränsades till en början i avvaktan på förslag från . Efter förslag från denna gavs lagen förlängd giltighetstid till . Den förlängdes senare till . Behovet av SKBT minskade betydligt i och med förändringarna och kommer att minska ytterligare med det förslag som jag tidigare redovisat. Även kommer emellertid en grupp pensionärer att vara beroende av SKBT för att inte befinna sig under socialbidragsnormen även om de utbetalade beloppen som regel kommer att vara låga. Jag föreslår därför att SKBT förlängs till att gälla även och beräknar kostnaderna för detta till , varav den del som belöper bedöms rymmas inom ramen för anslaget till KBT för /94. Behovet av ett särskilt bostadstillägg efter ett förstatligande av det kommunala bostadstillägget får övervägas i samband med kommande förslag till nytt bostadstillägg för pensionärer. I samband med att lagen förlängs bör 2 lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension justeras. Av tredje stycket i andra paragrafen framgår att det sammanlagda beloppet av folkpension, pensionstillskott samt tilläggspension till den del tilläggspensionen föranlett minskning av pensionstillskottet minst skall vara 1,5 basbelopp för ogift och 1,325 basbelopp för den som är gift. Dessa minimibelopp motsvarade vid lagens tillkomst ett folkpensionsbelopp (0,96 resp. 0,785 basbelopp) och ett pensionstillskott (0,54 basbelopp). har pensionstillskottet höjts till 0,555 basbelopp. beräknas pensionen utifrån av basbeloppet. Sammantaget medför detta att en pensionär får något lägre pension än de 1,5 resp. 1,325 av ett oreducerat basbelopp som förutsätts i lagen om SKBT. Visserligen är SKBT-beräkningen till viss del schabloniserad men jag föreslår ändå att beräkningssättet för den minsta inkomst som skall användas vid beräk- ning av SKBT justeras och att minimiinkomsten beräknas till 1,515 basbelopp minskat för den som är ogift och 1,34 basbelopp minskat för den som är gift. I och med ändringen blir den fastställda SKBT-inkomsten något lägre än tidigare för flertalet SKBT-tagare, vilket medför att SKBT höjs i motsvarande grad. I paragrafens andra stycke bör vidare en redaktionell ändring göras på så sätt att punkterna b) och c) slås samman. I enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension, dels ändring i samma lag. Jag hemställer att regeringen föreslår att anta lagförslaget. Regeringen ansluter sig föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagt fram. Proposition 1 Propositionens huvudsakliga innehåll............1 Propositionens lagförslag.......................2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Inledning...................................4 2 Utveckling av systemet med bostadsstöd till pensionärer5 3 Statsbidrag till kommunalt bostadstillägg till folkpension för .................................7 4 Särskilt kommunalt bostadstillägg (SKBT)....9 5 Upprättade lagförslag......................10 6 Hemställan.................................10 7 Beslut.....................................10 5