prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — Om staten tar upp ett lån för att tillgodose behov avvalutareserv, får de medel som tillför staten i utbyte mot de lånademedlen endast användas för återbetalning av samma lån. Regeringen kan dock isamråd med , besluta annat om det finns särskilda skäl. Dennalag fräder i kraft . 'Senaste lydelse 1989:246, 11 Förslag till lag om fortsatt giltighet av vissaövergångsbe- Prop. 1994/95:150 stämmelser till lagen (1983:1092) med reglemente för Bilaga 7.1.3 Allmäima pensionsfonden Härigenomföreskrivs följande i fråga om lagen (1983:1092) med reglemente för Allmännapensionsfonden'. Punktema2-4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1991:1857) om ändring i lagen(1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden, vilka gäller tillutgången av , skall fortsätta att gälla. 'Lagen omtryckt 1991:1857, 12 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) medreglemente för Allmänna pensionsfonden Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1983:1092) med reglemente för Allmännapensionsfonden' dels att punkten 3 iövergångsbestämmelsema till lagen (1991:1857) om ändring i nänmda lag skall haföljande lydelse, dels att övergångsbestämmelsematill lagen (1994:1078) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. 1994/95:150 Bilaga7.1.3 I fråga om placering av de medel som avvecklingsstyrelsen förvaltar gäller den upphävda 36 § lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden. Medlen skall placeras så att kraven på god avkastning tillgodoses. Till avvecklingsstyrelsens förvaltning skall hänföras avkastningen av de medel som styrelsen förvaltar. 3.I fråga om placering av de medel som avvecklingsstyrelsen förvaltar gäller denupphävda 36 § lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden.Medlen skall med inriktning på en framtida utskiftning av dessa placeras såatt kraven på god avkastning och riskspridning tillgodoses. Tillavvecklingsstyrelsens förvaltning skall hänföras avkastningen av de medel somstyrelsen förvaltar. Styrelsen får inteförvärva så många vid inregistrerade aktier i ettaktiebolag att dessa uppgår till eller mer av samtliga aktier ibolaget eller, om aktiema har olika röstvärde, att röstetalet för aktiemauppgår till eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Om det vid utgången avjuni 1995 återstår något av de medel som enligt punkt 12 reserverats för detpremiegmndande allemanssparandet eller avvecklingsstyrelsens verksamhet,tillfaller dessa medel statsverket. Om det vid utgången avjuni 1995 återstår något av de medel som enligt punkt 12 reserverats för detpremiegmndande allemanssparandet eller avvecklingsstyrelsens verksamhet,skall dessa medel tillfalla Allmänna pensionsfonden och förvaltas avawecklingsstyrel-sen. Dennalag träder i kraft . Lagen omtryckt 1991:1857, 13 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen(1994:200) Härigenomföreskrivs i fråga om mervärdesskattelagen (1994:200) att 7 kap. 1 och 2 §§skall ha följande lydelse. 1994/95:150 Bilaga7.1.3 Skatt enligt denna lag tas ut av beskattningsunderlaget om inte annat följer av andra stycket. Skattenligt denna lag tas ut av beskattningsunderlaget om inte annatföljer av andra eller tredje stycket. Skatten tas ut av beskattningsunderlaget för omsättning,gemenskapsintemt förvärv och import av sådana livsmedel ochlivsmedelstillsatser som avses i 1 § livsmedelslagen (1971:511) med undantagför a) vatten från vattenverk, b) spritdrycker, vin och starköl som tillhandahålls avdet detaljhandelsbolag som avses i 15 § arulra stycket lagen (1977:293) omhandel med drycker, och Skattentas ut av beskattningsunderlaget för 4. omsättning av sådana konstverk som avses 9 a kap. 5 §, och som ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo, 5. import av sådana konstverk, samlarföremål och antikviteter som avses i 9 a kap. 5-7 §§, 6. omsättning, gemenskapsintemt förvärv och import av sådana livsmedel och livsmedelstillsatser som avses i 1 § livsmedelslagen (1971:511) med undantag för 1. mmsuthyming i hotellrörelse eller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser och motsvarande icampingverksamhet, 2. personbefordran utom sådan befordran därresemomentet är av underordnad betydelse, 3. transport i skidliftar, 4. omsättning av sådana konstverk som avses 9 a kap.5 §, och som ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo, och 5.import av sådana konstverk,samlarföremål och antikviteter som avses i 9 a kap. 5-7 §§. ' Lydelseenligt prop, 1994/95:202. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop,1994/95:150 a) vatten från vattenverk, b) spritdrycker, vin och starköl, och c) tobaksvaror. 2 §2 Vid omsättning som anges i 3 Vidomsättning som anges i 3 och 4 §§ beräknas beskattnings- och 4 §§ beräknas beskattnings underlaget med utgångspunkt i det underlaget med utgångspunkt i det i nämnda paragrafer angiva värdet, i nämnda paragrafer angiva värdet. Beskattningsunderlaget utgörs av Beskattningsunderlaget utgörs av detta värde minskat med detta värde minskat med 20procent när skattesatsen 1. när skattesatsen enligt 1 § är , enligt 1 § är , och när skattesatsen år , och när skattesatsen 2. Vidomsättning som medför skattskyldighet enligt 1 kap. 2 § första stycket 2-4utgörs dock beskattningsunderlaget av det i 3 § angivna värdet utan sådanminskning som anges i första stycket. I9 a kap. finns särskilda bestämmelser om beräkning av beskattningsunderlagetvid omsättning i vissa fall av begagnade varor, konstverk, samlarföremål ochantikviteter. I9 b kap. fmns särskilda bestämmelser om beräkning av beskattningsunderlagetvid omsättning i viss resebyråverksamhet. Dennalag träder i kraft . Lydelse enligt prop. 1994/95:202. 14 Förslag till lag om ändring i tullagen (1994:1550) Härigenom föreskrivs atttullagen (1994:1550) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop.1994/95:150 Bilaga 7.1.3 Om den som deklarerat envara för övergång till fri omsättning med tillämpning av förenklat deklarationsförfarandeeller lokalt klare-ringsförfarande inte har kommit in med kompletterandetulldeklaration då denna senast skulle ha lämnats, påförs hanen särskild avgift (förseningsavgift). Förseningsavgiften är 300kronor. Avgiften är dock , om den tullskyldige anmodats att länrnatulldeklarationen, men inte fullgjort skyldigheten inom den bestämda tiden. Om den som deklarerat envara för övergång till fri omsättning med tillämpning av förenklat deklarationsförfarandeeller lokalt klare-ringsförfarande inte har kommit in med kompletterandetulldeklaration då denna senast skulle ha lämnats, påförs hanen särskild avgift (förseningsavgift). Förseningsavgiften är 400kronor. Avgiften är dock , om den tullskyldige anmodats att lämnatulldeklarationen, men inte fullgjort skyldigheten inom den bestämda tiden. Denna lag träder i kraftden . Bilaga 7 1 Den kommunala ekonomin m.m. 1.1 Inledning .............................................. 1 1.2 Den kommunala sektoms ekonomiskautrymme 4 1.2.1 Utgångspunkter för ensamhällsekonomisk bedömning 4 1.2.2 Kommunsektoms ekonomi de senasteåren 7 1.2.3 Bedömning av kommunsektornsekonomi 13 1.2.4 Riktlinjer för utvecklingen denärmaste åren samt förslag till statsbidrag för ................... 14 1.2.5 Reviderad bedömning för .... 19 1.2.6 Ekonomiska regleringar år 1996mellan staten och de kyrkliga kommunema .............. 20 1.3 Ett nytt bidrags- och utjämningssystem förkommuner och landsting......................................... 22 1.3.1 Inledning ..................................... 22 1.3.2 Principiella utgångspunkter förett nytt bidrags- och utjämningssystem ................. 24 1.3.3 Utjämning av skatteinkomstermellan kommuner respektive landsting ...................................... 29 1.3.4 Utjämmng för stmkturellt betingadekostnadsskillnader mellan kommuner respektive landstmg . 1.3.5 Generellt statsbidrag tillkommuner och landsting 56 1.3.6 Införandet av det nya bidrags- ochutjämningssystemet 59 1.3.7 Bidrags- och utjämningssystemetsfortlevnad m.m. 64 1.4 Ändrat system för återbetalning avmervärdesskatt till kommuner och landsting......................................... 69 1.5 Vissa frågor om statens relationertill kommuner och landsting....................... 73 1.5.1 Inledning ..................................... 73 1.5.2 Uppföljning och utvärdering av denkommunala verksamheten 74 1.5.3 Den statliga revisionens rollavseende verksamhet med anknytning..................... 74 1.5.4 Minskad statiig styming ................ 76 1.5.5 Översyn av kommunallagensekonomikapitel ... 77 1.5.6 Möjligheter att effektivisera denkommunala verksamheten 78 1.5.7 kommun ......................... 80 1.5.8 och kommuner... 84 1.6 Vissa anslagsfrågor ............................. 85 1.7 Upprättade lagförslag............................ 87 1.8 Författningskommentarer...................... 88 1.8.1 Lagen om generellt statsbidrag till kommuneroch landsting................ 88 16 1994/95. 1.8.2Lagen omutjämning av skatteinkomster och Prop. 1994/95:150 kostnader i kommuner och landsting................. 89 Bilaga 7 1.8.3Förslag tilllag om införande av lagen (1995:000) om utjämning av skatteinkomster och kostnader i konununer och landsting 92 1.8.4 Lag om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting................ 96 1.8.5.................................................... Övrigalagförslag 99 1.9 Förslag till riksdagsbeslut ................. 100 2 Förbudmot monetär fmansiering m.m...... 102 2.2Statenskortfristiga likviditetshantering.. 102 2.2.2Ställningstagandenför ny lagstiftning 105 intemationella finansorgan.................... 109 2.3.2Ställningstagandenför ny lagstiftning 110 2.4.......................................................... Begreppetmarginalränta i lagstiftningen 111 2.4.2Ställningstagandenför ny lagstiftning 112 2.6Förslag tillriksdagsbeslut ................... 112 3 Förvaltningsmyndighetemasledning.......... 114 3.2Utgångspunkteroch allmänna överväganden 115 3.4Skälen förregeringens förslag.............. 120 3.5Förslag tillriksdagsbeslut ................... 121 4 Allmännapensionsfonden.......................... 122 4.3Förslag tillriksdagsbeslut ................... 124 5 Sänkningav mervärdesskatten på livsmedel 125 5.2Förslag tillriksdagsbeslut ................... 126 6 Anslagsfrågor ........................................ 127 6.1Fastighetsförvaltningoch statlig lokalförsörjning .... 127 6.2Vissa centralanndigheter...................... 127 6.5Förslag tillriksdagsbeslut ................... 129 Bilaga 7.1 .............................................. 130 7.1.1 Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över (SOU 1994:144) Utjämning av kostnader och intäkter i kommuner och landsting ... 130 7.1.2Sanunanfattning av betänkandetUtjämning av Prop. 1994/95:150 kostnader och intäkter i kommuneroch Bilaga 7 landsting (SOU 1994:144) 131 7.1.31 Förslag till lag om generelltstatsbidrag tillkommuner och landsting.................. 136 2 Förslagtill lag om utjämning av skatteinkomster ochkostnader i kommuner och landsting 137 3 Förslagtill lag om införande av lagen (1995:000) om utjämning av skatteinkomster och kostnader ikommuner och landsting ................. 140 4 Förslagtill lag med särskilda bestämmelser omutbetalning av skattemedel .. 143 5 Förslagtill lag om mervärdesskattekonton förkommuner och landsting................. 144 6 Förslagtill lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annanmenighets utdebitering av skatt, m.m. . . . 146 7 Förslagtill lag om ändring i lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner, landsting 8 Förslagtill lag om ändring i lagen (1994:961) med särskilda bestämmelser om utbetalning 9 Förslagtill lag om ändring i lagen (1988:1385)om riksbank ..... 152 10 Förslagtill lag om ändring i lagen (1988:1387)om statens upplåning ..... 155 11 Förslagtill lag om fortsatt giltighet avvissa övergångsbestämmelser till lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden................................. 156 12 Förslagtill lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för 13 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen(1994:200) 158 14 Förslag till lag om ändring i tullagen(1994:1550) ...................... 160 Bilaga 8 till kompletteringspropositionen 1995 Prop. (Åttonde huvudtiteln) Medanledning av det ansträngda budgetläget gör regeringen bedömningen attengångsbesparingar behöver göras inom område. Dettakonmier att göras bl.a. genom indragning av reservationer från budgetåret1993/94 och genom nedskämingar av vissa anslag för innevarande budgetår. Engenomgång visar att det på anslagen för forskning och för universitet ochhögskolor finns vissa reservationer som inte redan är intecknade, och somskulle kunna dras in. sparas genomreservationsmedelsindragning och 86 miljoner genom neddragningar av innevarandeårs anslag. Sammanlagt sparas härigenom . /96 föreslås i det följande besparingar på sammanlagt ca 150miljoner kronor. Dessutom föreslås en minskning av resursema för vuxensmdiestödmed på gmnd av ändrade villkor i arbetslöshetsförsäkringenoch utbildningsbidragssystemet. Åtgärder för att öka integrationen av invandrare Ienlighet med vad som redovisats under avsnittet D. Invandring m.m. iArbetsmarknadsdepartementets bilaga följer här en redovisning av några av deakmella insatsema på område. Skolanhar en viktig funktion att fylla när det gäller att underlätta invandraresintegration. Den nyUgen tillsatta kommittén (Dir. 1995:19), med uppgift attbelysa det inre arbetet i det offentUga skolväsendet för bam och ungdom, skallbl.a. överväga på vilket sätt skolan kan ta till vara det fakmm att vårtsamhälle är mångkulturellt och använda detta som en resurs i sitt arbete. Ipropositionen Vissa betygsfrågor m.m. (prop.l994/95:174) har regeringenföreslagit att svenska som andraspråk skall bettaktas som ett eget ämne i allaskolformer. Ämnet bör ha en egen kursplan för respektive skolform med en tydligbeskrivning av ämnets syfte, karaktär och stmkmr samt mål. Kursplanens kravskall särskilt inriktas på att elevema skall uppnå en god kommunikationsförmågasamt en begreppsbildning och en djupförståelse. I de frivilliga skolformerna äravsikten att svenska som andraspråk skall vara ett kärnämne. Regeringenhar i olika sammanhang uppmärksammat invandramas sima- Prop. 1994/95:150tion i det svenska samhället. I årets budgetproposition (prop. 1994/95:100 Bilaga 8 bil. 11) föreslog regeringen för särskildainsatser i invandrartäta storstadsområden. Syftet med insatsema är att stärkakompetensen och öka arbetskraftsdeltagandet samt att konkret bidra till en godsocial utveckling och hindra utanförskap. Regeringenhar uppdragit åt att göra en översyn av hemspråksundervisningen.Bland annat skall forskningsresultat och erfarenheter av språkutveckling ochinlärningen av hemspråk och svenska tas fram. Uppdraget skall redovisas i mars1996. Förvuxna invandrare utgör skolan genom sin förmedUng av svenskundervisning en avde första och viktigaste kontakterna med det svenska samhället.Språkutbildningen och arman nödvändig kompletterande utbildning gör skolan tiUden förmedlande länken ut i det svenska samhälls-hvet och arbetsUvet. De vuxnainvandramas simation i skolan kommer att beröras av den konunande uttedningenom ett nationellt kunskapslyft för vuxna. Inomutbildningsområdet skall ytterUgare insatser göras för att underlättainvandrares integration i det svenska samhället. Vid fördelningen av de medelsom föreslagits i årets budgetproposition för sysselsättaingsskapande åtgärderinom gymnasieskolan och komvux -samt på liknande sätt vad gäller folkhögskolomaoch studieförbunden -prioriteras verksamheter i de fyra kommunema ,, och . Universitet och högskolor m.m. Regeringenanmälde i budgetpropositionen (prop. 1994/95:100, bil. 9) att förslag rörandehöjd kvalitet i vårdutbildningen skulle presenteras ikompletteringspropositionen. Efter en bakgmndsteckning av vårdhögskoleområdetredovisar regeringen i det följande sina bedömningar. Vårdhögskolorfinns i varje landsting samt och kommuner, däremot inte påGotiand. I fmns dessutom tte enskilda vårdhögskolor, finansieradegenom landstingsbidrag. Antalumyttjade årsstudieplatser (uåp) /94 samt vårdhögsko- Prop.1994/95:150 lomas kostaader (). Anordnare Uåp Landstingens Uppdrag Stats- Total Antal % nettokostnad m.m. bidrag kostnad Totalt(exkl. en skilda vårdhögsk.) 17 138 100 725,8 96,2 201,7 1 023,7 Därav: universitet(6) 8 112 47 306,9 42,7 91,9 441,5 landstingmed ramavtal (6) 2 823 16 119,5 10,6 31,8 161,9 Budgetåret1994/95 var statsbidrag till utbildning förvårdyrken (nedan kallat det selektiva statsbidraget) frånanslaget C 43. Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. Antalnybörjarplatser vid vårdutbildningsprogram /94 (exklusive enskildavårdhögskolor). Totalt (exkl. enskilda Härjämtefinns utbildning av ett mindre antal hörselvårdsassistenter vid fyra enheteroch ortopedingenjörer vid en enhet samt olika kurser ellerpåbyggnadsutbildningar. Isamband med förhandlingar med gjorde Vårdutbildningsförhandlaren(dir. 1994:76) beräkningar av kosmadema för vårdhögskoleutbildning med entillämpning av det statUga resurstilldelningssystemet för gmndläggandehögskoleutbildning med de priser som gäller för /95.Beräkningsunderlaget utgjordes av tio landsting med sammantaget 9 064helårsstadenter, av alla stadenter i vårdutbildning. Resultatetextrapolerat till att avse hela sammanfattas i följande Prop.1994/95:150 tabeU. program i riket för riket Regeringenhar godkänt de ramavtal om vårdhögskoleutbildning somVårdutbildningsförhandlaren på statens vägnar träffat med landstingen iHallands län, län, och samt Västernorrlandsoch . Regeringens godkännande föregicks av att () granskade avtalen. RRV:s påpekanden föranleder dels regeringen att göravissa inskränkningar i sitt godkätmande, dels åtgärder på den lokala nivån.Enhgt ramavtalen åtar sig respektive landsting att lämna utbildningsuppdragtill berörd statlig högskola. Avtalen skall gälla fr.o.m. den 1 juh 1995 tillden och förlängs därefter med i taget. I anslutningtill ramavtalen har landstingen med respektive högskola, högskoloma i Halmstadoch samt och , ttäffat avtal omutbildningsuppdrag samt överflyttningsavtal. Regeringengav i uppdrag att utvärdera "de medellångavårdutbildningarna". Resultatet av utvärderingsarbetet skall redovisas påsådant sätt att det bl.a. kan Ugga till gmnd för bedömningar av lärosätenasrätt att utfärda examina. Uppdraget skall redovisas . Isåväl betänkandet Vårdhögskolor (SOU 1993:12) som propositionen Utbildning ochforskning Kvahtet och konkurrenskraft (prop. 1993/94:177, bet. l993/94:UbU13,rskr. 1993/94:400) markerades behovet av ökad kvahtet och bättreforskningsanknytning i vårdutbildningen. tidhar vårdhögskoleutbildningama förlängts till 120 poäng (tandhygienist- Prop.1994/95:150 utbildningen till 80 poäng) och utbildningsplanema har på mångahåll om- Bilaga 8 arbetats av högskoloma i syfte att därigenom nå ökad kvahtet.En rad lärartjänster på adjunktsnivå har ersatts eller kompletterats medhögskolelektorat. Vidare har ett flertal landsting inrättat centra (enheter)för vårdforskning och utvecklingsarbete. Likaså finns ett antal samarbetsavtalmed främst medicinska fakulteter. Genom att bilda Hälsouniversitetet i ,som består av en integration mellan och landstingetsvårdhögskola, har och söktstärka samverkan mellan vårdutbildningen och främst läkamtbild-ningen viduniversitetet. och har i syfte att nå längre i dennasamverkan inlett förhandUngar om ett organisatoriskt samgående därvårdhögskolan blir en del av . Ävenom allt detta har skett återstår ett betydande arbete med att förstärkaforskningsanknytningen av vårdhögskoleutbildningama. Ettgenomgående tema för den akmella reformeringen av är att ökautbildningens kvalitet, bl.a. genom att förstärka dess forskningsanknytning.Denna kan medföra: -modernare kurser i utbildningen med desenaste forskningsrönen, -mer högskolemässig uppläggning avundervisningen med mindre passivt mottagande av kunskap och mer aktivt egetarbete, -mer kvahficerade lärare medmagister/doktorskompetens, -lättare och därigenom ökad övergångfrån gmndutbildning till forskarutbildning. Dettaleder i sin tur till en långsiktig personalförstärkning av forskningen ochdärigenom ökar vårdforskningen både inom och utanför universiteten. Göteborgskommun har hemställt om förhandlingar i syfte att uppnå fullständigtförstatiigande av i . Även läns landsting ochVästerbottens läns landsting har redovisat inttesse av fullständigtförstatligande, dvs. statlig finansiering och statUgt utbildningsuppdrag förvårdhögskoleutbildningama i respektive . Ävenom det främst är landsting med universitetsorter som har uttryckt sådanaönskemål, är också andra landsting intresserade av en sådan uppläggning, bl.a,läns landsting. Inomandra landsting debatteras fortfarande frågan om ändrat huvudmannaskap. Regeringensbedömning: Innan förhandlingar om ansvaret för utbildningsuppdrag tas upp medett landsting som begär det bör staten pröva hur respektive vårdhögskolasutbildningsutbud passar in i en nationell stmkmr. Till dess resultaten avKanslersämbetets utvärdering kunnat analyseras bör därför förhandUngar medytterUgare landsting påbörjas endast om det föreUgger särskilda skäl för detoch om den aktueUa verksamhet kan ses som en självklar del i enframtida nationeU stmkmr. Bestämmelsema för detselektiva statsbidraget för vårdhögskoleutbildning bör också ses över.Statsbidraget bör kunna fördelas så att det främjarforskningsanknytning bättt-e än vad som är fallet . 1994/95:150 Bilaga 8 Skälenför regeringens bedömning: Riksdagenbeslutade - med anledning av propositionen Utbildning och forskningKvalitet och konkurrenskraft (prop.l993/94:177, bet. 1993/94:UbU13, rskr.1993/94:400) - att skapa utrymme för altemativa samarbets- ochhuvudmannaskapsformer vid vårdhögskoloma. Att vårdhögskoleutbildning anordnasav staten, landsting och enskilda utbild-ningsanordnare kan aktivt bidra tillutveckUngen av utbildning och forskning inom vårdområdet. Statens engagemang måstedock avvägas så att det inte verkar konserverande på den nu existerandestmkmren. Många av vårdhögskoloma är små och olika möjligheter tiU samverkanoch profilering måste kunna tas tiU vara . En översyn av denna stmkmrbör inte bara avse var staten skall ta ansvar för vårdhögskoleutbildningen,utan också hur ansvaret för dessa utbildningar bör fördelas mellanstaten och landstingen. Olikaskäl kan göra det nödvändigt att ompröva vårdhögskolor i ett nationelltperspektiv. Det kan gälla vårdhögskolor som Ugger nära en universitetsort,vårdhögskolor som har en relativt liten utbildningsvolym eller som inte hartillgång till tiUfredsställande praktikplatser. Kanslersämbetetsutvärdering kommer att belysa kvaUteten i de olika vårdhögskolomas utbildning.Innan resultaten av utvärderingen föreUgger är det för tidigt att ta ställningtiU vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättta kvaliteten. Endast om detfinns särskilda skäl kan det vara akm-ellt att innan ovanstående frågorklarlagts ta upp nya förhandUngar om att förändra ansvaret förvårdhögskoleutbildningar. Statsbidraglämnas tiU utbildning för vårdyrken med sammanlagt 222 miljoner kr.Statsbidraget motsvarar av landstingens kostnader för att bedriva dennautbildning. Bidraget fördelas efter hur många studenterlandstinget har och är inte beroende av vilka utbildningsprogram de genomför.Bidraget är alltså detsamma för smdenter i sjuksköterskeutbildning och ilaboratorieassistenmtbildning. En översyn avbestämmelsema för statsbidraget bör syfta tiU att anpassa dessa till detresurstilldelningssystem som gäUer för universitet och högskolor.Statsbidraget kan därmed bli starkare relaterat till den utbildning som deolika landstingen finansierar. I en budgetdialog av den typ som förs meduniversiteten och högskoloma skapas ett fomm där omfattningen och inriktningenav den utbildning som landstingen bedriver kan diskuteras. Inom översynen bör ocksåprövas om staten genom bidragets utformning kan bidra till framväxten av enmer rationeU stmkmr för vårdhögskoleutbildningama.