prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — hjälpberäknas få fliU effekt under /96 och motsvara ca Prop.1994/95: l(X) av anslagsbelastamgen avseende den alhnänna rättshjälpen.Kost- Bilaga 3 nadema för den allmänna rättshjälpen utgör av helarättshjälpsanslaget. Motbakgmnd av det stetsfinansiella läget Deförslag som utredningen kommer att lämna kan väntes leda tiU befydandebesparingar. Lagändringar som rör omfettningen och vUUcoren för rättshjälp kandock inte tiUämpas i påbörjade mål och ärenden, utan först i sådana därrättshjälp beviljas efter det att ändringama har ttätt i kraft. Nyabestämmelser i dessa avseenden som innebär besparingar kan därför mte få genomslagunder kommande budgetår. Regeringen överväger förändringar som kan fågenomslag tidigare och avser att återkomma med förslag i den delen. Regeringen beräknar anslagsbelastningen /96 tiU 1 . I beloppen ingår bl.a. de medel somStetens mvandrarverk och beräknar för rättshjälp genomoffentUgt bittäde enUgt utiänningslagen (1989:529). Regeringen föreslår att tiURättshjälpskostnader för /96 anvisar ett förslagsanslag på . 1993/94Utgift 11 561 526 ''* 1994/95Anslag 12 549 000 1995/96Förslag 18 911000 varav12 535 000 beräknat för Rättshjälpsmyndighetenhandlägger ärenden om rättshjälp. är centralförvaltaingsmyndighet för . Det övergripande målet för Rättshjälpsmyndighetenär att snabbt och korrekt hantera rättshjälpsfrågor samt i övrigt lämna gcxlservice rörande rättshjälp. Verksamhetsmålen är fr.o.m. /95 attandelen inkonma ansökningar om rättshjälp som behöver kompletteras inte skaUöverstiga och att inkommet ärende skaU ha varit föremål för ågärd/beslutinom . Från anslaget betelas även kostaadema förverksamheten vid . Av årsredovisningen framgår bl.a. attRättshjälpsmyndigheten utayttjat en anslagskredit på 0,5 miljoner /94. Orsaken tiU dette redovisas nedan. RRV:s revisionsberättelse innehåUer ingainvändningar mot årsredovisningen. Underden tid fiinnits har såväl den arbetsmässiga som denekonomiska situationen varit bekymmersam. Det ADB-baserade ärendehanteringssystemet hartidigare inte fungerat bra. Situationen har förbättrats och är nutiUfredsstäUande. De problem som uppstod med ärendehanteringssystemettUl följd av ändringar i rättshjälpslagen har, vilket framgårav årsredovisningen, irmeburit att ärendenas omloppstider ökat /94. Lagändringama innebar merkostaader förRättshjälpsmyndigheten tUl följd av programmeringskostaader då systemet skulleanpassas. Merkostnaden har delvis finansierats genom ett utayttjande avanslagskrediten och delvis genom att låneramen tiU fiiUo utayttjats.Merkostaaden har lett tiU att ekonomiska situation äransttängd. Den ansttängda ekonomiska situationen har lett tillatt administrationen har bUvit eftersatt. För att komma tiU rätte med dette haren omorganisation bl.a. mnebär att en särskUd ekonomienhet håUerpå att inrättes. har en ansträngd ekonomi och en relativt 74 Problemen med det för verksamheten så vUctiga ärendehanteringssystemetser dock ut att vara avhjälpte. Vidare kan den Prop. 1994/95:100 påbörjade omorganisationen förväntes ge ett effektivare arbetssätt. bör anvisas ett anslag somär oförändrat i förhåUande tiU innevarande budgetår. Regeringen föreslår att tiURättshjälpsmyndigheten för /96 anvisar ett ramanslag på . Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet 1994/95Anslag 1 000 1995/96Försfeg 1 000 Deallmänna advokatbyråemas firämste uppgift är att lämna bittäde och rådgivningenligt rättshjälpslagen. Om det kan ske utan hinder för den verksamhet sombedrivs enUgt rättshjälpslagen, skaU byråema även lämna annat biträde irättsliga angelägenheter I princip skall de aUmänna advokatbyråema varasjälvfinansierade och konkurrera på lika viUkor med ensldlda advokatbyråerVarje byrå utgör således en självständig resultetenhet. övertogs verksamheten vid denaUmänna advokatbyrån i av en privat byrå. fettaderegeringen beslut om att verksamheten vid Allmänna advokatbyrån i SundsvaUskuUe avvecklas per . finns det26 allmänna advokatbyråer, varav en har ett fiUalkontor på annan ort. Från ochmed får sju byråer bedriva sociala mot-tegningar på 15 olikamottegningsplatser Verksamheten behöver inte redovisas i olikaverksamhetsgrenar. uppger i sin revisionsberättelse förAllmänna advokatbyråema att årsredovisningen i aUt väsentiigt är rättvisande. Avden förenklade anslagsframställningen samt årsredovisningen och verksamhetsberättelsen för /94 framgår att det korrige rade bokföringsmässiga överskottet för /94 är 5,8 mUjoner kronor vilket motsvarar en kostaadstäckning på . Motsvarande siffra året innan var . Lönsamheten för de allmänna advokatbyråema har varit stebU , efter att ett system med bonuslön mförts. En resultetaedgång har dock skett under budgetåren 1992/93 och 1993/94. bedömer att lönsamheten för byråema kommer att bestå och beräknar kostaadstäckningsgraden för innevarande budgetår tiU och /96 tiU . '' Idet korrigerade bokföringsmässiga resultetet ingår räntekostaader och Prop.1994/95:100 ränteintäkter tiU följd av de skulder och tiUgångar som de allmännaBilaga 3 advokatbyråema har hos . Ränteintäktema och kostnademaberor tiU stor del på tidigare års resultet varför denna redovisning intespeglar det verkUga resultetet av verksamheten under budgetåret.Domstolsverket redovisar även ett särskUt verksamhetsrcsultot i vUket man utgårfrån en kalkylmässig räntekostaad. Verksamhetsresul-tetet kommer därmed attbättre spegla hur de allmänna advokatbyråema lyckats affärsmässigt underbudgetåret. De allmänna advokatbyråemas verksamhetsresultet har försämratssedan budgetåret 1991/92. För /92 visade verksamhetsresultetetett överskott om , för /93 ett resultet om O mkr, samtför /94 ett underskott om . bedömer attverksamhetsresultetet /95 kommer att innebära ett överskott om . Den allmänna konjunktumedgången har medfört en ökadkonkurrens för de allmänna advokatbyråema. och förändringar irättshjälps-regler har lett tUl en minskad ärendetiUsttömning. Produktiviteten har minskatmed vad avser antal ärenden per jurist och vad avser antal ärendenper miljon kronor förklarar nedgången i prcxluktivitet med denminskade ärendetiUsttömningen samt att ärendena genomsnittiigt har bUvit merkrävande att handlägga. har markerat atträttshjälpssystemets framtida utveckUng utgör en osäkerhetsfaktor isammanhanget. Motbakgmnd av att de aUmänna advokatbyråema bedriver en konkurrensutsatt verksamhetär verksamhetsresultetet /94 inte fiiUt tiUfredsstäUande. Medutgångspunkt firån det korrigerade bokföringsmässiga resultetet är de allmännaadvokatbyråema sammantegna fortfarande lönsamma. Arbetsproduktiviteten harminskat betydUgt. Även om det kan finnas förklaringar tiU denna minskning,anser regeringen att utvecklingen är oroväckande. Det är angeläget attresultetet förbättras. Regeringen konsteterade i förra åretsbudgetproposition att kostaadema för kurser och konferenser och resor i sambanddärmed ökat dramatiskt. Enligt regeringens uppfettning Ugger kostaaden förkurser och konferenser även för ifrågavarande budgetår högt. Av årsredovisningen framgår vidare att detupparbetede värdet fortferande, ttots en minskning, är befydande. Minskningenav det upparbetede värdet har tiUsammans med minskade kundfordringar lett tiUen ytterUgare ökning av ett stort tUlgodohavande hos . Regeringen kommer att noga följa utvecklingen förde allmänna advokatbyråema. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. Regeringen föreslår att tiU Allmännaadvokatbyråer: Uppdragsverksamhet för /96 anvisar ettförslagsanslag på . Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag 1993/94Utgift 954 899 1994/95Anslag 11010 000 1995/96Förslag 16 995 000 varav11 330 000 beräknat för Frånanslaget utgår driftbidrag till de aUmänna advokatbyråema, för vissaprestetioner som byråema utför av sociala skäl. Om nödvändiga åtgärder annarsinte skuUe vidtes på gmnd av att ersättaing inte kan påräknas och rättshjälpinte kan lämnas, bör juristema vid de aUmänna advokatbyråema åte sig uppdragsom t.ex. likvidator, förmyndare eUer god man, s.k. § 3-ärenden. Regeringen beräknar medelsbehovet för budgetåret1995/96 tiU . Minskningen av medelsbehovet beror bl.a. på enför-vänted minskning av antelet likvidationsuppdrag och på de nya reglema förden sociala mottegningsverksamheten. Regeringen föreslår att tiU Allmännaadvokatbyråer: Driftbidrag för /96 anvisar ett förslagsanslagpå 16 995 (XX) kr. 1993/94Utgift 299 793 717 1994/95Ansfeg 237 300 000 1995/96 Förslag 249 475 000 varav166 317 000 beräknat för Frånanslaget betalas vissa kostaader för rättegångsväsendet vid de aUmännadomstolama, arrende- och hyresnämndema och de allmänna förvalttiingsdomstolama.Bland dessa kostaader kan nämnas ersättaing till vittaen, sakkuniuga,målsägande, toUcar och konkursförvaltare. har beräknatmedelsbehovet för /96 tiU . Regeringens överväganden Prop. Regeringen har ingen erinran mot bedömning av ° medelsbehovet.Den minskade belastaingen på anslaget beror på att utgiftema för ersättning åtnämndemän m.fl. har flyttets över tUl anslaget D 2. Regeringen föreslår att tiJl Vissa domstolskostnaderm.m. för /96 anvisar ett förslagsanslag på . Diverse kostnader för rättsväsendet 1993/94 Utgift 35467 711 1994/95 Ansfeg 28384 000 1995/96 Förslag 53 202 000 varav35 468 000 beräknat för Frånanslaget betelas en rad kostaader för rättegångsväsendet i den mån de mte hörunder anslaget F 5. Vissa domstolskostaader m.m. Bland annat betalas frånanslaget utgifter för rättegångar där steten är part. Regeringen föreslår att tiU Diversekostnaderför rättsväsendet för /96 anvisar ett förslagsanslag på53 . Övriga myndigheter Prop. Bilaga 3 G 1. 1993/94Utgift 6 897 815 1994/95Anslag 7 526 000 1995/96Förslag 11481000 Justitiekanslem(JK) har som huvudsakUga arbetsuppgifter att vara regeringens juridiskerådgivare, att bevaka stetens rätt och att ha tiUsyn över dem som utövaroffentiig verksamhet. JK har att vaka över att tryckfrihetens ochyttrandefrihetens gränser inte överskrids och att vara ensam behörig åklagare imål om tryckfrihets- och yttrandefrihetsbrott. JK har även att fullgöra vissauppgifter enUgt 8 kap. , datelagen (1973:289) och lagen(1990:484) om övervakningskameror m.m. JK:s arbetsuppgifter är tiU övervägande delbestämda i förfettning. Omfattningen av JK:s arbete kan därför endast i ringagrad påverkas av honom själv. JK har för /94 kommit in med sinförste årsredovisning. RRV:s revisionsberättelse innehåller inga mvändningarmot redovisningen. JK behöver inte redovisa verksamheten i flera verksamhetsgrenar.JK skall fro.m. /96 lånefinansiera investeringar i anläggningstillgångarEtt överföringsbelopp om ca från /94 ärintecknat i planerade investeringar i dator-utmstaing under innevarandebudgetår. Avårsredovisningen framgår att antalet balanserade ärenden har minskat ttots ettökat antal inkommande ärenden. har varit möjligt genom att antaletavgjorda ärenden ökat. Den mcxlemisering av JK:s datorstöd som pågår ärenUgt regeringens mening nödvändig för att förbättra arbetet med diarieföringoch ordbehandling. JKbör anvisas ett anslag som är oförändrat i förhåUande tUl innevarande budgetår. Regeringen föreslår att tiU Justitiekanslem för /96 anvisar ett ramanslag på . 1993/94Utgift 19 557 680 Bilaga 3 1994/95Anslag 21 772 000 1995/96Förslag 33 994 000 varav22 528 000 beräknat för Datainspektionensinkomster, som redovisas på stetsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln2552 övriga offentllgrättsliga avgifter, beräknas tiU 32,7 mUjoner kronor förnäste budgetår varav 21,8 beräknat för juU 1995 - (innevarandebudgetår 21,8 mUjoner kronor). Datainspektionen prövar frågor om tiUstånd ochutövar tiUsyn enligt datalagen (1973:289), kredihipplysningslagen (1973:1173)och mkasso-lagen (1974:182) samt utfärdar Ucens enUgt datalagen. Inspektionenutövar dessutom tiUsyn enUgt lagen (1987:1231) om automatisk date-behandUng vidtaxeringsrevision, m.m. Inspektionens övergripande mål är att verka för ochövervaka att automatisk datebehandling av personuppgifter inte medförotillbörligt inttång i enskildas personliga uitegritet och att gcxl sed iakttasi kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Datainspektionens verksamhet kommer i vissutsträckning att ändra inriktning genom de lagändringar som ttäder i kraft den1 (SFS 1994:1480 och 1994:1485, prop. 1993/94:116 och 1993/94:217, bet. 1993/94:KU36, 1994/95:KU07 och 1994/95:KU10, rskr. 1994/95:13 och1994/95:35). Lagändringama innebär bl.a. att regeringen ges möjlighet attbemyndiga Datainspektionen att utfärda genereUa föreskrifter för personregisterinom bestämda verksamheter Register som inrättas och förs i enlighet med sådanaregler skaU undantes från tillståndsplUct. Datainspektionens tUlståndsprövningav personregister kommer i motsvarande mån att övergå i tiUsyn. Regeringen harutayttjat bemyndigandet genom att beslute en förordningsändring (SFS1994:1487). Datainspektionen har genomfört enorganisationsöversyn i syfte att anpassa mspektionens verksamhetsinriktning ocharbetssätt till lagändringama. I anledning av inspektionens förslag beslutederegeringen vissa ändringar i myndighetens instmktion. Ändringamainnebär att det inom inspektionen fömtom en generaldirektör, som är chef förinspektionen, skaU finnas en chef för tiUstånds- och tUlsynsverksam-heten samten chefsjurist och att mspektionen i övrigt själv beslutar om sm organisation. Inspektionenhar fettat ett principbeslut om utformningen av orgaiusationen. Planeradeorganisationsförändringar beräknas vara genomförda . för /95 har Dateinspektionen fått i uppdrag attredovisa hur de ändrade arbetsformer som möjliggjorts av inspektionens nyaorganisation har utayttjats för att uppnå verksamhetsmålen. Inom EU pågår arbete med ett EG-dttektiv omdateskydd. Om ett sådant beslutes, aktuaUseras frågan om en ny svensk datalag.De förändringar i Datainspektionens verksamhet som dette kan leda tiU kan intenu överbUckas med någon större grad av säkerhet. Kostaademaför inspektionens verksamhet täcks genom avgifter Av }rjredovijm/i framgår attdet vid utgången av Prop. 1994/95:100 /94 fenns ettanslagssparande på ca Bilaga 3 Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåller mga invändningar mot årsredovisningen. Datainspektionenhar i sin årsredovisning redovisat verksamheten i verksamhetsgrenama tiUstånd,tiUsyn, information, regelgivning, teknik, Ucens samt ekonomi ochadministration. I enlighet med de verksamhetsmål som regeringen lade fest /94 skuUe Datainspektionen under budgetåret prioritera insatsemaför att öka inspektionens egeninitierade tiUsynsverksamhet samt bygga utinformationsverksamheten och även inrikte den verksamheten mot att öka deregisteransvarigas kunskap om integritetsskyddsreglema. Datainspektionensresultetredovisning visar att verksamheten har förändrats i önskvärd riktaing.Inspektionen lämnar resultetredovisning för förste gången. De resultetmåttsom tegits fram har därför endast i begränsad omfettaing kunnat jämföras övertiden. Datainspektionenbör anvisas ett ansfeg som är oförändrat i förhållande tiU innevarandebudgetår. Regeringen avser att noga följa utvecklingen avinspektionens verksamhet bl.a. såvitt gäller det pågående förändringsarbetet. Regeringen föreslår att tiUDatainspektionen för /96 anvisar ett ramanslag på 33 994 000kr. 1993/94Utgift' 6 804 292 1994/95Anslag 7 944 000 1995/96Förslag 12 281 000 varav8 145 000 beräknats för ' Anslaget G 3. Brottsoffermyndighetenhar tiU uppgift att främja brottsoffrens rättigheter samt bevaka deras behov och inttessen. Myndigheten skaU särskilt pröva ärenden om brottsskadeersättning och ärenden om bidrag från brotts- finns en särskUd nänmd för prövning av Prop. 1994/95:100 vissa ärenden om brottsskadeersätming. bildades den 1 juU 1994genom att omorganiserades och tillfördes nya uppgifterBrottsoffermyndigheten har lämnat årsredovisning avseende Brottsskadenämndensverksamhet under /94. huvuduppgift var attpröva ärenden om brottsskadeersättning. För dette arbete hade myndigheten sattupp tre delmål. Dessa mål var att handläggningen skuUe ske snabbt, biUigt ochsäkert. Antalet inkomna brottsskadeärenden /94 tiU totalt 4 200, viUcet är en ökning med 700 ärendenjämfört med /93. Antalet inkomna personskadeärenden ökade tiU 3 400. För antalet sakskadeärenden redovisas en viss minskning. bedömning avseende budgetåren 1994/95 och 1995/96förväntes det totela antalet brottsskadeärenden att öka med ca 1 000 . Under /94 avgjordes avbrottsskade-ärendena mom , viUcet är en högre andel än /93. handläggningskostaad uppgick /94 tiU per ärende, viUcet innebär en kostaadsminskningmed . Kostaadsminskningen har uppnåtts genom rationaUseringar. Ett mått på säkerheten och kvaliteten ihandläggningen är enligt myndigheten andelen omprövningsansökningar av dettotala antalet avgjorda ärenden. Denna andel uppgick /94 tiU . RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Årsredovisningenavseende Brottsskadenämndens verksamhet visar att myndigheten bl.a. med hänsyntegen tiU en kraftig ökning av antalet brottsskadeärenden har genomfört enfortsatt effektivisering av verksamheten. Regeringen konsteterar att RRV inte har haft någrainvändningar i revisionsberättelsen. Regeringendelar Brottsoffermyndighetens uppfettaing att antalet brottsskadeärenden kanförväntes öka under budgetåren 1994/95 (x;h 1995/96. En ökning av anteletärenden bör enUgt regeringens bedömning kunna hanteras genom en ytterligareeffektivisering av verksamheten. Mot bakgmnd av osäkerheten om volymökningensstorlek bör dock anslaget inte omfettes av besparingskravet. Bidrag från brottsofferfonden får lämnas för attstödja ideella organisa tioner som verkar på brottsofferområdet och privat och offentiig verk- °2 samhetsom gäUer brottsoffer Bidrag kan även lämnas för forskning, Prop.1994/95:100 utbildning och information i brottsofferfrågor Det är enligtregeringens Bilaga 3 mening väsentiigt att användningen avbrottsofferfondens medel särskUt inriktes på att vidareutveckla och kompletteranuvarande insatser för brottsoffer Regeringen avser att meddela närmareföreskrifter bettäffande denna precisering av fondens ändamål. Preciseringen skärper kraven på att prövningen avbidrag firån brottsofferfonden sker utifrån den kunskap och de erfarenheter somredan finns. För att ytterligare förbättra fömtsättningama för ett effektivtanvändande av fondens medel avser regeringen därför att vid Brottsoffermyndighetenmrätta en särskUd nämnd som skaU besluto om bidragen från brottsofferfonden. Inämnden bbr mgå ledamöter med kvaUficerad kunskap inom och intresse för deområden som omfettos av fondens ändamål. Det bör ankomma på regeringen att utsenämndens ledamöter Som anförts i Inledningen, avsnitt 5.2, finnsväsentiiga beröringspunkter mellan brottsofferinriktod verksamhet ochbrottsförebyggande arbete. Många myndigheter som gör brottsförebyggandeinsatser har oclcså en vUctig brottsofferstödjande funktion. Brottsförebyggandearbete kan i vissa faU lämpligen inriktos på stödåtgärder för brottsoffer ellerpresumtiva brottsoffer Det kan därför, som har anförts, vara motiveratatt på sUct överväga möjlighetema att samordna vissa insatser och resurser i debrottsförebyggande och brottsofferinriktode verksamhetema. Regeringen föreslår att tiUBrottsoffermyndigheten: Förvaltningskostnader för /96 anvisarett ramanslag på . : Ersättning för skador pågrund av brott 1993/94 Utgift' 51942813 1994/95 Anslag 50 000 000 1995/96 Förslag 102 500 000 varav68 333 000 beräknats för ' Anslaget G 4. : Ersättning för skador pä grund av brott. Frånanslaget betalas ersättaing av stotsmedel enUgt brottsskadelagen (1978:413) förskador på gmnd av brott. Regeringens överväganden Prop. Somredovisats under anslaget G 3. nmgskostaaderhar antalet ansökningar om brottsskadeersättaing ökat väsentiigt /94 och kan förväntos fortsätto att öka under budgetåren 1994/95och 1995/96. Med hänsyn därtiU har regeringen beräknat anslaget tiU . Regeringen föreslår att tiUBrottsoffermyndigheten: Ersättningför skador på grund av brott för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på . 1993/94Utgift 13 310 454 1994/95Ansfeg 26 774 000 1995/96Förslag 37 708 000 varav24 991 000 beräknats för () har till uppgift att främja brottsförebyggande insatser genom attarbete med utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information inomdet kriminalpolitiska området. BRÅ har i sin årsredovisning redovisat verksamheteni delområdena forskning och utveckling, utvärdering samt information. EnUgtårsredovisningen har verksamheten förskjutits från mer gmndläggande, långsUctigforskning tiU mer tiUämpad forskning, utvärdering, stetistiska översikter ochanalyser samt kunskapssammanställningar. Tyngdpunkten Ugger på sakområdenabrottsprevention och samhällets reaktioner mot brott. Verksamheten underbudgetåret har dominerats av arbetet med den kriminalpoUtiska framtids- ochomvärldsanalysen samt av de s.k. pUot-projekten som syftar tiU att utvecklamodeller för lokalt brottsförebyggande arbete. En undersökning omrättsmedvetandet i pågår. Regeringen har också gett BRÅ i uppdrag attto fram underlag för ett nationeUt brottsförebyggande program. harBRÅ redovisat en utvärdering av försöksverksamheten med samhällstjänst. BRÅ haräven i uppdrag att utvärdera och tikbrottsreformer och 1991 årsändringar om onykterhet tUl sjöss. BRÅ redovisar ett anslagssparande för budgetåret1993/94 på 6,8 mUjoner kronor Under /94 har BRÅ, utöver medel under anslaget, utayttjat ett tidigare reservationsanslag. Anslagssparandet beror i övrigt främst på att BRÅ redan under /94 vidtegit en del av de åtgärder som krävs för att anpassa verksamheten tiU det besparingskrav om sammanlagt som regering och riksdag har beslutet om för budgetåren 1994/95 och 1995/96. Anslags- sparandet är i huvudsak avsett att täcka kostaader för flera stora forsknings- och utvecklingsprojekt som BRÅ skall arbete med under de ° kommande budgetåren, bl.a. rättsmedvetendeundersöknmgen och ett Prop. 1994/95:100 projekt föratt undersöka kostaader för brott. För att kunna öka det Bilaga 3intemationella samarbetet planerar BRÅ vidare att anslute sig tiU detelekttoniska . RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Från den 1 juU 1994 har BRÅ fått bestäUaransvaretför den ofläciella Stetistiken inom rättsväsendet. BRÅ har också fått i uppdragatt utvärdera försöksverksamheten med elekttonisk övervakning. BRÅ:smriktning och organisation har förändrats från den 1 juU 1993. Det har därförmte varit meningsfiiUt att göra jämförelser . Årsredovisningenvisar dock att BRÅ:s verksamhet utvecklas på ett sätt som stämmer med detövergripande mål som uppställts för planeringsperioden. Regeringen konsteterar att RRV inte har haft någrainvändningar i revisionsberättelsen avseende BRÅ. I1993 års forskningsproposition angav regeringen som övergripande mål förplanermgsperioden /94 - 1995/96 att BRÅ skaU utvecklas till ettkvalificerat expertorgan med uppgift att arbete med utveckling, utvärdering,tiUämpad forskning och information inom det kriminalpoUtiska området. målbör ligga fest även för /96. I enUghet med vad som angavs iforskningspropositionen har regeringen under anslaget beräknat att 2 5(X) 000kr skaU föras över från BRÅ:s anslag tiU anslaget E 3. Forskning underUtbUdningsdeparte-mentets huvudtitel för att användas för stöd tiiUkriminalvetenskapUg forskning. I och med det kommer de sammanlagt 4 (XX) som angavs i forskningspropositionen att ha förts över tiUHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Regeringen föreslår att tiUBrottsförebyggande rådet för /96 anvisar ett ramanslag på . Nyttanslag (förslag) 3 086 000 ''* Den1 juU 1994 ttädde lagen (1994:900) om genetiskt modifierade organismer i kraft.Samtidigt inrättedes en särskUd nämnd, , som fick tiU uppgiftatt följa utvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågoma och geråd om användningen av gen-teknUcen. Nämnden övertog de arbetsuppgifter som tidigareåvUade Delegationen för hybrid-DNA-frågor och fick ett bredare verksamhetsansvarän det delegationen kan sägas ha haft.