prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Gmnden förberäkning av den totda stödmvån för oljeväxter bör vara spannmålsavkastningen.Därefter bör arealbidraget för oljeväxter differentieras i förhållande till denregionala avkastningen. Områdesindehiingenär densamma för både oljeväxter (x;h spannmål. Den svenska förmahiingsavgiften ochfettvaraavgiften tes bort vid ett EU-medlemskap. Avgifter sora betdats mför befintiigt lager per den 1 januari 1995bör restimeras för att undvUca de kraftiga marknadsstömingar som uppkommer vidspekulation inför ett EU-medlemskap. Svenskstärkelseindusfri bör erhålla en övergångsersätttiing raed ca /ton förviss sterkelse producerad potetisskörd. Den totela kostnadenberäknas bli ca Pris-och kostnadsskUlnadema på vegetebUieområdet mellan och EG ärinte lUca stora som på animdieområdet. I stellet är det de lägre svenska avkastningsnivåema på fiamför alltspannmåls- och oljeväxt-orarådenasora kan komma att påverka konkurrenssituationen vid ett EG-medlemskap.Reformeringen av den gemensamma jordbrakspolitiken 1992 innebar en kraftigsänkning av priserna på i förste hand spannmål. Prissänkningen kompenseradesftiUt ut genom ett arealbidrag. innebäratt dfrektbidragens orafetöiing får en stor betydelse för den frara-tidalönsamheten inom vegetebUieproduktionen. Förhandlmgsresultetetblev att får en basareal på ca 1,8 mUjoner ha utifrån ettgenomsmtt av odlingen av spannmål, oljeväxter, proteingrödor samt frädesarealåren 1989-1991. För basarealen länrnar EG arealbidrag. För att svenska spannmålsprcxlucenterskall få lika vUlkor som konkurrentema inom EU skall aredbidraget beräknas irelation till spannmålsavkasttungen i resp.skördeområde uidelade i 11 klasser med Prop. 1994/95:19 en skillnad i bidrag påca per ha mellan varje klass. Exportörer av havre kan fåexportrestidtion vid försäljning tUl ttedjeland, däremot kan inte havre lämnas tiU intervention. Svenskaönskemål rörande siste ansökningsdag för arealbidrag,interventionsperiodens längd, kvalitetsregler för spannmålsintervention ochdefimtion av vall accepterades av EU ochbeslutes av kommissionen i samband med ett svenskt infräde i Umonen. Sverigekonuner vid ett mecUemskap att införa EG:s frädesprogram. Det blfr då möjligtför jordbrakare att överföra mark inom ramen för omstellningsprogrammet tiU EG:s frädesprogram. Under en tvåårsperiodkommer extensivt bete på EG-fräda att vara bidragsberättigat. En enskUd jordbmkaresttädade areal får inte överstiga den stödberättigade odlingen av spannmål, oljeväxter och proteingrödor medundanfag för jordbrukare som har haft en störte ared i det svenskaomstellningsprogrammet. Arealbidraget för den överstigande arealen är avnormalt frädes-bidrag. Den svenska förmahiingsavgiftentes bort vid ett medlemskap. Oljeväxtodlmgenkommer vid ett medlemskap att begränsas tiU en areal beräknad som genomsmttet av odlingen under de fre år som föregår medlemskapet. Föroljeväxtsektom innebär ett medlemskap stora förändringar av stödsystemet. MedanSverige har ett stetiigt uiköpssystem av oljeväxtfrö och en finansiering genom en särskild fen'araavgift har EG numeraett system med världsmarknadspriser på oljeväxter kombinerat med arealbidragdfrekt till odlama. Ett medlemskap innebär också en sänkning av konsumentprisema på vegetobUiska fetter och oljor tUl följdav en slopad fettvaraavgift. För att undvika marknadsstömingar inför ettmedlemskap bör förmalnings-ochfettvaruavgifter som betelas m för befintiigt lager restimeras. fick i förhandlingama entotd prcxluktionskvot för socker ora ca , varav A-kvoten är 336 364och B-kvoten är . får importera råsocker i edighet mednuvarande regelverk i EG. För sterkelsehar och EG likartede regleringar raed gränsskydd och stöd förstärkelse tUl tekmsk användning. Till skillnad från har dock EGexportbidrag för sterkelse samt ett särskilt stöd tUl potetisodlingen avseddför stärkelsetillverkning. Lönsamheten i för febrikspotetisodlingen haruppskattets ligga under den inora EG bl.a. på grand av lägre hektaravkastningoch högre produktions-kostaader i . Den svenska sterkelseindusfrin fårvid ett medlemskap ökad konkurrens från relativt stora integrerademajsbaserade stärkelseanläggmngar i övriga . Svensksterkelseindusfri bör erhålla en övergångsersättamg med ca 800 300 kr/ton för viss stärkelseproducerad potetisskörd. kostoaden beräknas bli ca 36 mUjoner kronor. Den kostnadenmotsvarar i stort de kosttiader för rabattermg sora svenska steten hade haft iett utanförskap. Regeringens bedönuiing: EG:srajölkreglering tUlämpas öin . Den mjöUckvotsom erhållit bör fördelas på de producenter som är leverantörer avmjölk . Den grundläggandeprincipen för fördelningen bör vara att leveranskvoten skall motsvaralevererad mängd mjöUc imder något av åren 1991, 1992 eUer 1993 reducerad med ca3 %. Producentersora antingen utökat sin produktion eller nystartat fram tUl kan sora alternativ välja en annanberäkningsmetod. Detto altemativ innebär att ett störte avdrag beräknat på denleveranspotential som gäller för förefaget skall tUlämpas. Avdraget ökar jusenare utökningen genomförts. Det ligger i konsumentemas inttesse attproduktionen sker tUI så låg kostoad som möjligt. Regeringen bedömer att detfamål bäst tillfredsställs i ett system med fri handel med kvoter Producenter sora upphör raed rajöUcproduktion meninte säljer marken tUl vUken kvoten är knuten bör därför inom ramen förvissa vUlkor kunna överlåte kvoten tiU ett fritt pris. Företeg som efter den 1januari 1995 önskar en utökad kvot fär köpa denna på en fri marknad eller fråntUlgänglig nationell reserv. En indelning avlandet i tte regioner görs. Inom respektive regionfår kvoter utan mark endast försäljas tUl producent inora respektiveregion. En utvärdering av systemet bör ske sedanerfarenheter vuimits av den praktiska tUlämpningen. Vid fördelningen avbidragsrätten för dikor samt tockor bör tUlämpas som basår. Försäljningav bidragsrätter utan samtidig försäljning av fastigheten bör vara fri men enkvotskatt på bör tillämpas vid sådan försäljning. Resultotet av förhandlingama äratt tiUdelas en mjölkkvot om 3 vid fetthdt. Sverigehar rätt tiU en övergångsperiod för att mfroducera individuellakvoter Den mjölk sora försäljs sora raändskoföda inomUmonen måste ha en fettiialt som överensstämmer raed de fetdialter somfaststellts av kommissionen. EU har accepterat att under tte årbehåller nuvarande system för fetthalten i mjöUc under fömtsätttiing att svenskmjölk som inte uppfyller inteexporteras tiU övriga medlemsländer Under denna tteårspericxi skdl EUse över det aktoeUa På gnmd av transportkostnaderm.m. kommer troligen den svenska produktionen av mjöUc att vara konkrnrenskraftig tUl någothögre pris än TiUämpniQgenav EG:s nuvarande mjölkreglering kan i många stycken sägas leda tUl begränsningar i jordbruksföretogens möjligheter att utveckla sinkonkurrenskraft och därmed möjligheten att skapa långsUctigt emellertid också en viss flexibUitet som bör utoyttjas föratt minska ölägenheterna av de regleringarsom tUlämpas. Följande utgångspunkter bördärför vara vägledande för en svensk tUlämpning av mjölkregleringen.Mjölkkvofregleringen skdl tiUämpas så - medverkar till en nödvändig företogsutvecklingsom möjliggör en konkurrenskraftig jordbmksnäring, - skaparföratsätöiingar för en optund användning av tUldelad landskvot, - fåren stobU och enkel utformning, - ger möjlighet för stotsmakten att styrautvecklingen i den utsttäckning sora anses nödvändigt för att uppnåsamhälleliga målsätöiingar på detta område, - sålångt det är möjligt midmerar den admimstrativa hanteringen. Försäljning avkvoter utan tUUiörande mark bör få ske med fri prisbUdning inom ramen för vissavUlkor Kvotvärdet vid en fri prissättoingmotsvaras av kvotens pris och härmed undvUcs en kapitdise-ring imarkvärdet. Vidare torde en fri prisbUdning gynna effektiviteten ochkonkurrenskraften inom mjölkprcxluktionen. Slutiigen får admid-sttationen enmindre omfattning än om ett adminisfrativt pris skulle faststellas av enmyndighet. Landet bördelas in i en region för stödområdena 1-2, en för stödområdena 3-4 och en förövriga landet. Vid försäljning av kvoter utantillhörande mark bör försäljning endast få ske tiU prcxiucenter inom denregion där kvoten finns. En närmare redogörelse förtillämpningen redovisas i bikiga 9. En jämförelsemellan och EG såvitt gäller animdiesektom i övrigt visar att densvenska pris- och produktionskostoadsmvån i regel överstiger den mora EG. ErtEG-raedlemskap innebär därför art dessa mvåer måste anpassas för att densvenska produktionen skall vara konkurrenskraftig. Vissa prisskilhiader meUanSverige och EG kommer att beste även vidett medlemskap, till följd av bl.a. transportavstånd, sraakpreferenseroch smittskyddsbestämmelser. Vid ett medlemskap tiUdelas ett anfalbidragsrätter för olika djurslag. Resultotet av förhandlingama är att SverigetiUdelas en kvot på 250 000 bidragsberättigade handjur, 155 000 am- och dikorsamt 180 000 tockor Anpassningsbehoven är störst för denintensiva nöticöttsproduktionen, 302 För småskalig prcxluktion är anpass- Prop. 1994/95:19 ningsbehovet betydligt mindre och för extensivnödcöttsproduktion kan ett medlemskap t.o.m. innebära en intäktsökningjämfört med dagsläget. Enjämförelse mellan och EG vad gäller fär- och lamm-prcxluktionen visar att EG:s stöd- och prismvå ärhögre än den svenska. Därför bör en anpassning tUl förhållandena inora EGknappast förorsaka några problera även om konkurrensen från EG-länderoch från länder med handelsavtd med EG kan förvänfas öka. Vid fördelningen av bidragsrätten för dikor samtfackor bör tUlämpas som basår. Försäljning av bidragsrätter utansamtidig försäljning av fastigheten bör vara fri men en kvotskatt på börtiUämpas vid sådan försäljning. Möjligheten att utestänga producenter raedfärte än 3 dUcor eller 2 handjur från stödbör tUlämpas tiUs vidare. Inom EU omfatfas ttädgårdssektom avden geraensamma jordbrakspolitUcen. Iprincip gäller inom denna sektor sanuna raål och raedel som påjordbrakets område. Gränsskydd gentemot ttedje land är vadigen högre i EG än iSverige. Särskilt är kvalitetsregleringama av friikt och grönsaker meraomfattande i EG. Vid ett svenskt EG-infräde kommerföratsätttiingama för import och export av ttädgårdsprodukter attändras. Tullama vid införsel från de nuvarande och de tillkommande EG-ländemakommer att slopas. Vid iraport från länder utanför EU konuner vårt nuvarandegränsskydd att ersätfas av EG:s generellt sett högre dvå. Skyddet motlågprisimport från icke blir därigenom högre. EG:s avfal med en delsådana länder innebär emellertid att mångaav dera, visserligen inom ramen för begränsade kvoter, på förmådiga vUlkor fårtillttäde tUl den svenska marknaden. med en EG-ansluttiing försvinner ocksåde mllar och andra handelshmder sorai dag möter svenska ttädgårdsprodukter vid export tUl medlemsländer iEU. Detto förbätttar möjligheterna för svensk export. Ett svenskt medlemskap i innebär också att EG:s nuvarande stöd förexport till upphör Sådant exportstöd från EG:s sida utbetolas för t.ex.tomater och äpplen. har iförhandlmgama begärt och också erhållit särskUda hänsyn till specifika svenska förhållanden vid vår tillärapning avgemen-skapsreglema. Bl.a. har vid förhandlingarna klarlagts att ävenexisterande producentorgamsationer kan erhåUa visst stöd. Vid förhandlmgama har klarlagtsatt EU:s mllkvot för bananer konuner att utökas på basis avden traditionella svenska konsumtionen. Vidare har EU gjort ett åfagandeom att i positiv anda undersöka de svenska importöremas begäran ora att vid licensfördeldngen bli klassificerade som både s.k.försfa- och andrahandsimportörer Detto skall göras på basis av EG:skriterier för licensfördelning raed avsUrt att säkerstella den fraditionellasvenska importstmkmren. 22.1.6 Strukturåtgärder inom jordbruket inklusive stöd till jordbruki mindre gynnade områden i Regeringens bedömning: bör inom ramen för för generella strakturstöd underlätte en strukttireU anpassmng avsvenskt jordbrak och av svensk frädgårds- och rennäring tUl de nya föratsättningar som kan kommaatt gälla vid ett EU-medlemskap. Det bör ske genom stöd tUl investeringar och tUlbearbeöiing och avsättningav jordbraksprodukter. Det nuvarande svenska startstödet till yngre jordbrukarebör ersätfas med motsvarande stöd inom EG. 1södra skogs- och meUanbygder bör EG:s stöd tUl jordbrak i mindre gynnade områdentillämpas. Området bör indelas i tte delområden (klass A, B och C) beroende på produktionsförhållandena. Inom delområde Askall stödet uppgå tiU , i delområde B till och i delområde C till perdjurenhet. Inom ramen för EG:s miljöprogram bör det lämnas stöd motsvarande miljöstöd-nord.Stödet bör uppgå tUl , och per ha vall och betesmark i delområdena A, Bresp. C till företogmed djur. Samma krav på minsto ared per djurenhet bör gälla som i norra stödområde 4. De totola kostoadema för stödet till mindregynnade områden i södra tUl , varav EG bekosfar Kostaadema för miljöprogrammetför ekonomisk bärkraft beräknas till370 , varav EG bekosfar . De totda kostaadema förgenereUa stmkmråtgärder beräknas till 165rmljoner kronor, varav EG finansierar 90 mUjoner kronor En tillämpning av EG:s gemensamma jordbrakspolitik medförförändrade föratsättningarbåde för jordbruket och för livsmedelsindusttin. har jordbruket ochdelar av livsmedelsuidustrin skydcfats genom det svenska gränsskyddet. Ett EU-raedlemskapinnebär att det svenska jordbraket och den svenska livsmedelsindusttin konuner att raöto ökad konkurrens på den gränsfriaEG-marknaden. Vid utformandet av ett svenskt strakturstödsprograra bör det eftersfrävas attkonkunensen sker på så likartode villkorsom möjligt. För att kunna införa EG:ssfrukmrstöd i fr.o.m. ingången av krävs beslut rörande dels ett införande av dessastöd, dels förslag tillsvensk tillämpning av stöden. Efter utformningen av dessa förslag måste dedessutom undergå en anmälan (s.k. notifieruig) hos innan de kanttäda i kraft. Anmälan kan vara en tidskrävande process och kan i vissa faU te ellermer i anspråk. Beslut som måste föregåden närmare utformningen av de svenska reglema avser främst vilkasfrukmrstöd sora skdl mföras i och Prop. 1994/95:19 vUkenambitionsdvå som är akmeU för de valda stöden. Behovet av stöd bör regelbundet omprövas. Som enförste konfroUste-tion bör en utvärdering göras efter en anpassningsperiodefter EU-mfrädet. I takt med att stödbehovet ändras bör prioriteringarna itUlämpningen av EG:s sfrukturstöd omprövas. Åtgärder av projektkaraktär somaktivt skapar långsiktig konkurrenskraft snarare än permanente driftsstödeller avveckluigsstöd bör prioriteras. De stöd som bör tiUämpas i ärinvesteringsstöd, startstöd till yngrejordbrakare och producentorgamsationer samt stöd tUl bearbetning ochavsätttiing av jord- och skogsprodukter De totdakostnadema beräknas till 165 mUjoner kronor varav 90 mUjoner kronor bekostos avEU. Den svenska målsättningen vid ett medlemskap iEU, vad gäUer skogsbygderna i samt och Gotiand, äratt inom ramen för EG:s politUc slå vakt om och utveckla jordbraket i dessa områden. Om EG:s kriterier för avgränsning avmindre gynnade områden tillämpas och anpassas till de svenskaförhållandena kan relativt stora delar av skogs- ochmellanbygder klassas som mindre gynnadefrån jordbrukssynpunkt. Ett defaljerat svenskt förslag tUl onuådesavgränsningskdl efter medlemskap understdias för prövning ochmiiustertådet för beslut. Den utveckling som har lett till en minskning avjordbruket och odlingslandskapet i de från jordbrukssynpunkt mindre gynnadeområdena i kan väntos fortsätta efter en anslutning till EU ominga särskilda åtgärder vidtes. De olUte samhdlsvärden som i dessaområden är knutaa tUl odlingslandskapetmotiverar mera aktiva åtgärder för att upprätthållaföratsätttiingar för ett bärkraftigt jordbrak. Något särskilt stöd utövergränsskyddet för den svenska prismvån har hittiUs mte lämnats tUl de mindregynnade områdena i . Inom ramen för EG:s strukturpolitik öppnasmöjligheter för att genomföra mera aktiva insatser för att i fraratidenupprätdiålla föratsätttiingama för ett bärkraftigt jordbruk och ett öppetodlingslandskap i dessa områden. Särskildaåtgärder inom de mindre gynnade områdena (förordning (EEG) nr 2328/91) börkombmeras med EG:s program för mUjövädiga brakningsmetoderoch bevarande av cxllingslandskapet (förordning (EEG) m 2078/92) edigtde förslag som tidigare lämnats av jordbrakets miljöprogramufredning (SOU 1994:82). Den samlade inriktningen och styrkanav de båda programmen bör vara sådan att föratsättningama för en ekonomiskt bärkraftig mjölk- ochköttproduktion av minst nuvarande omfattning kan finnas kvar i demindre gynnade områdena. Dessa produktionsinriktningar bedöms även efterett EU-medlemskap vara de som har de bästo föratsättningama i de mindre gynnadeområdena. förslagtill avgränsning av mmdre gynnade områden och klasser inom dessa områden bör i huvudsakfölja den avgränsning som föreslagits i den inora Jordbraksdeparteraentet framtogna rapporten (se bikiga 9). 20 1994/95. Stöd till jordbruket i norra Regeringensbedömning: Nuvarande raålsätöiing för stödet tUl jordbraket i norraSverige bör ligga fast vid ett EU-medlemskap. De stödsystem som bör utoyttjasbör bygga på det resultet som uppnåtts vid förhandlingama med EU. Stödet börutgöras av dels EG:s stöd tiU mindre gynnade områden/bergsjordbruk, dels stödinom ramen för EG:s mUjöprogram för jordbmket. Dämtöver bör utoyttjas det i avtdet överenskomna stödet tiUnordligt jordbruk för områdena 1, 2a, 2b och 3. Den sammadagda kostoadenför stöden beräknas tiU 1044 mUjoner kronor Stödet bör utformas så att omfördelningseffektema i förhållande tUlnuvarande stöd blfr så begränsade som möjligt. Så långt möjligt börstöden knytes tUl krav på djurinnehav, i förste hand tUl mjölkkor Storaförändringar i stödmvån bör kunna överbryggas genom tillämpmng av tillfdliganationeUa stöd. De motiv för att stödjajordbraket i norra som lades fast livsmedelspolitiska beslutär giltiga även framgent. En utgångspunktför stödmvån för jordbruket i norra vid ett EU-medlemskap bör varanuvarande stödmvå, dvs. stödmvån /95. Stödet tUl produktion av mjöUc, matpotetis ochgeimjöUc/geticött bör lämnas i form av en kombmation av de fre stöden -stöd tiU mindre gynnade områden QssFavoured Areas, LEi) /bergsjordbrak, inUjö- och nationellt stöd. Stödbehovetmom får- och nö±öttssektom tUlgodoses fullt ut genom stöd tUl mindregynnade områden och miljöstöd edigt programmet för bärkraftigt jordbruk, ifortsättningen kallat mUjöstöd-nord. Slaktsvins- och smågrisproduktionen börerhålla stöd genom en kombination av stöd till mindre gynnade områden ochnationellt stöd, medan stödet till äggproduktionen bör beste av nationelltstöd. Stödet tUl mindregynnade områden bör läranas som ett djurbidrag i hela stödområdet med maximal nivå. I område 1-3 lämnas däratöver stödtill spannmål för avsalu. På företeg med fläsk-, smågris- och äggproduktionräknas dl spannmål som avsaluspaniimål oavsett om den används för egetfoder eller inte, eftersom svin och höns inte ingår i djurenhetsbegreppet. Ävenmiljöstöd-nord bör utoyttjas maximalt och lämnas som ett stöd för vall- ochbetesareal. I onuåde 4 bör dock en viss reducermg av stödet ske. MUjöstödet börknytes tUl villkor om djurantel och arealanvändning. En arealfaktor som angerarealen per djur skaU ligga till grand för storleken på stödberättigad areal.Motiven för de valda aredfaktorema är att animalieproduktionen i förste handskall främjas. Arealfaktom bör vara differentierad mellan stödområdena. Det nationella stödet får edigtEU-avtelet endast ges i område 1-3. För mjölk bör stödet vara knutet till produktionen. Stödetbör utijetdas Prop. 1994/95:19 som en klumpsumma baserad på stödbehovetper kg mjölk samt prcxlucerad mängd, dock högst motsvarande enreferenskvantilet som faststells för varje företeg på grandval av historiskproduktion. Den totda kosöiaden för stödet tiU mindre gynnadeområden i norra beräknas uppgå till med endelfinansiermg från EU på 101 miljonerkronor, varav 45 mUjoner kronor avser mål 6-området och finansierasinora den finansiella raraen för raål 6. Resten finansieras av mål 5a-raraen. Kostnaden för mUjöstöd-nord uppskattastUl 441 mUjoner kronor med enmedfinansiering från EG:s jordbruksfonds garantidel på 264 mUjonerkronor Det nationella stödet blfr en restpost som uppgår tiU totdt 292 miljonerkronor EG:s genomsmttiiga medfinansieringsgradför stödet tUl jordbruket i norra uppgår tUl av den totdakostoaden för stödet. För företogsora har baserat fodertillgången på i huvudsak inköpt foder och somkanske har djuren instollade och nästan helt saknar arealer bör på kort sUct ett dispensförfarande tUlämpas. Därigenom kan sådana företog ges en tidsfrist för att skaffa nyareal eller vidfa andra straktorförändringar. Detfa innebär att ettnationellt finansierat stöd kan lämnas tilldessa företog under en kort övergångsperiod. Det nationella stödet måste prövasoch gcxlkännas av innan kan börja tiUämpa det. Regeringens bedömning: Det nationeUa programmet förmUjöer-sättning bördelas upp i tte onuåden med samordning meUan de olika programområdena. Dessa ärprogrammet för ekonomisk bärkraft, resurshushållningsprogrammet samt bevarandeprogrammet.Programområdena bör i princip svara mot målet för ett öppet och varierat landskap, målet attminska växtnäringsläckaget och riskema vid användning av bekämpningsmedel samtmålet att bevara biologiskmångfald och kdturvärden i odlingslandskapet. För att främja en sådan användning avjordbruksmark som är föredig med skydd och förbättring av nuljön, landsbygden cx;h landskapet bör mUjöersättninglämnas i norra och i det mindre gynnade området i skogs- ochmeUanbygder inomramen för programmet för ekonomisk bärkraft. Detto för att bevara ett levande och öppet landskap. Inom ramen för resurshushålhiingsprogrammet börersättning länmasbl.a. tiU ekologiskt jordbrak och resurshushållande konventionellt jordbruk. VUlkoren fördessa ersättningsformer bör regeringen utarbeto . Riktmärketför ekologiskt jordbrakbör i edighet med målsättning vara att ca 300 000 ha odlasekologiskt . För detto ändamål bör en permanent aredersättning lämnas öU jordbrakare medekologiskt jordbrak. För att reducera växtoäringsläckaget ytterligare bedömerregeringen att detäven bör lämnas miljöersättning för extensiv vaU, för skyddszoner uöned vattendragsamt för insådd av fånggröda. Inom ramen för bevarandeprogrammet bör ersättninglämnas för bevarandeav slåttermark, betesmark och andra värdeftilla natur-och kulturmUjöer. Dessutom bördet läranas ersättning för övriga åtgärder för att bevara biologisk mångfald,såsom ersätöung för bevarandeav ufrotningshotode husdjursraser och för hycfrologisk resteurering av våtmarker,småvatten, mindre åar och bäckar. Dämtöver bör ersättning lämnas för miljöåtgärder påvissa begränsade arealer skogsmark. Totelt bedömer regeringen att ca börlämnas inom ramen för EG:s miljöersättoingsprogram. Programmet för ekonomisk bärkraft bör tUlföras drygt800 , tUl resurshushållningsprograramet bör anslås ca 1 150 mUjoner kronor och tUl bevarandeprogrammet böranslås ca Däratöver bör det anslås ca för utbildnmg. Dessa belopp är av samma storleksordning somambitionsmvån i förslagen från Jordbrakets mUjöprogramufredning.Regeringen återkomraer med förslag till villkor och exakteersättnuigsdvåer 1 betänkandet Förstärktemiljöinsatser i jordbraket (SOU 1994:82) har det lämnats förslag tUl svensktUlämpning av EG:s mUjöprogram. Remissytttandena finns tillgängliga i (dnr 94/940). Ufredningens förslag överensstämmer medregeringens bedömning vad gäUer inrUctning och ambitionsdvå. Bland remissinstanserna finns ett brett stöd förmiljöåtgärder på jordbraksområdet. Det stora flertelet remissinstansertillstyrker i huvudsak Ufredningensproblembeskrivning cx;h förslag. En rad saksynpunkter på de olikadelprogrammen firakommer i remissvaren. Ufredningen föreslår i edighet medEG:s riktiinjer att ersättning lämnas för att minska negativ miljöpåverkan.Några instanser framhåller att dette mnebär ett avsteg från prmcipen attförorenaren skall betela (Polluter Pays Principle).