prop · GH0311 · 1994-01-01 00:00:00 — 1993/94:11Regeringens proposition Utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet, m.m. Regeringen föreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . I propositionen redovisas regeringens familjepolitik för valfrihet och jämställdhet. Förnyelsen av familjepolitiken syftar till att ge barnfamiljerna ökade möjligheter att lösa barnomsorgen på det sätt de själva önskar, genom god barnomsorg utanför hemmet och genom bättre ekonomiska möjligheter för dem som önskar stanna hemma när barnen är små. Övergripande mål för barnomsorg utanför hemmet läggs fast. Kommunens skyldighet att tillhandahålla barnomsorg för barn i åldrarna med skärps genom förslag till ändringar i socialtjänstlagen (1980:620). Bestämmelser införs i lagen som preciserar barnomsorgens uppgift samt de kvalitetskrav som gäller för verksamheten. Kommunen föreslås bli skyldig att ge bidrag till enskilda förskolor och fritidshem med ett belopp per barn som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i den egna verksamheten. Vid tillståndsgivning som gäller enskilda förskolor och fritidshem får avseende endast fästas vid sökandens lämplighet och ändamålsenligheten av lokalerna. I propositionen aviseras att förslag senare kommer att läggas fram om ett vårdnadsbidrag för de barn som fyllt ett men inte . Bidraget skall uppgå till per barn och månad. skall en skattemässig avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader upp till ett visst högsta belopp införas. Förslag kommer senare också att läggas fram om att rätten till tjänstledighet för vård av barn förlängs från dagens 18 månader till . Lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (1980:620)1 dels att 17 § skall upphöra att gälla, dels att nuvarande 14-16 §§ skall betecknas 15-17 §§ och nuvarande 18 § skall betecknas 14 §, dels att 13 §, de nya 14-17 §§ samt 35 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 13 a, 13 b, 14 a-14 c och 18 §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 § För barn som För barn som är bosatta stadigvarande vistas i i och som kommunen skall bedrivas stadigvarande vistas i förskole- och fri- kommunen skall bedrivas tidshemsverksamhet. förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Förskoleverksamheten Förskoleverksamheten avser barn som inte har avser barn som inte har uppnått skolpliktig ålderuppnått skolpliktig ålder. och barn vilkas skol- start har skjutits upp enligt 3 kap. 7 § Skolbarnsomsorgen skollagen (1985:1100). avser barn till och med ålder som är Fritidshemsverksamheten inskrivna i avser skolpliktiga barn eller någon motsvarande till och med skolform enligt ålder. skollagen (1985:1100). 13 a § Förskoleverksamheten bedrivs i form av förskola, som organiseras som daghem eller del- tidsgrupp, i form av familjedaghem och i form av kompletterande förskoleverksamhet (öppen förskola). Skolbarnsomsorgen bedrivs i form av fritidshem, integrerad skolbarnsomsorg eller familjedaghem. För barn mellan tio och kan skolbarnsomsorgen även bedrivas i form av öppen fritidsverksamhet. Skolbarnsomsorgen skall ta emot barn för vistelse den del av dagen då barnet inte vistas i skolan och under lov. 1 Lagen omtryckt 1988:871. 13 b § Förskoleverksamhetens uppgift är att genom pedagogisk verksamhet erbjuda barn fostran och omvårdnad. Skolbarn- somsorgens uppgift är att komplettera skolan samt erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. För bedrivande av för- skoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall det finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och en god pedagogisk verk- samhet kan tillgodoses. Barngrupperna skall ha en lämplig sammansättning och storlek. Lokalerna skall vara ändamålsenliga. Verksamheten skall utgå från varje barns behov. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling skall ges den omsorg som deras speciella behov kräver. (18 §) 14 § Varje kommun svarar för att barn inom dess område erbjuds förskoleverk- samhet och skol- barnsomsorg. Verk- Om ett barn vårdas på samheterna kan också sjukhus eller i någon anordnas av enskilda. annan institution, Om ett barn vårdas på skall huvudmannen för sjukhus eller i någon institutionen sörja för annan institution, skall att barnet får tillfälle huvudmannen för att delta i verksamhet institutionen sörja för som motsvarar den som att barnet får tillfälle erbjuds i förskola eller att delta i verksamhet fritidshemsverksamhet. som motsvarar den som erbjuds i förskola, fritidshem eller integrerad skol- 14 a § Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Förskoleverksamhet skall tillhandahållas för barn som har fyllt . För barn som inte har fyllt skall förskola tillhandahållas om barnet omfattas av 14 b § När vårdnadshavaren har anmält behov av plats inom förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen, skall kommunen erbjuda plats utan oskäligt dröjs- mål. Kommunen kan fullgöra sin skyldighet enligt 14 a § också genom att utan oskäligt dröjsmål hänvisa barnet till en motsvarande plats i en enskild förskola, ett enskilt fritidshem eller enskild integrerad skolbarnsomsorg. Kommunen skall ta skälig hänsyn till vårdnadshavarens önskemål om omsorgsform när den erbjuder plats inom förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen enligt första eller andra stycket. 14 c § Plats inom förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen skall erbjudas så nära barnets eget hem eller skola som möjligt med beaktande av vad som krävs för att effektivt utnyttja lokaler och andra resurser. Skälig hänsyn skall också tas till vårdnadshavarens önskemål. (14 §) 15 § Barn skall anvisas plats i förskola från och med höstterminen det år då de fyller . Förskolan skall omfatta minst . De barn vilkas skolstart har skjutits upp enligt 3 kap. 7 § skollagen (1985:1100) skall anvisas plats i förskola. Kan förskola på grund av barnets restider eller av andra skäl inte bedrivas i den omfattning som anges i första stycket, får kommunen dela upp förskolan . Barn som berörs av sådan uppdelning skall anvisas plats i förskolan från och med höstterminen det år då barnet fyller . Sådan förskola skall omfatta sammanlagt minst . (15 §) 16 § De barn som av fysiska, Barn som av fysiska, psykiska eller andra psykiska eller andra skäl skäl behöver särskilt stödbehöver särskilt stöd i sin i sin utveckling skall utveckling skall anvisas anvisas plats i förskola plats i förskola, tidigare än som anges i fritidshem eller 14 § första stycket ellerintegrerad skolbarnsom- med förtur anvisas plats sorg, om inte barnets i fritidshem, om inte behov av sådant stöd barnets behov av sådant tillgodoses på något annat stöd tillgodoses på någotsätt. skall skall genom uppsökande genom uppsökande verksamhet ta reda på verksamhet ta reda på vilka barn som behöver vilka barn som behöver anvisas plats i förskola anvisas plats enligt eller fritidshem enligt första stycket. (16 §) 17 § skall skall verka för att barn som verka för att barn som avses i 14 och 15 §§ avses i 15 och 16 §§ utnyttjar den anvisade utnyttjar den anvisade platsen och informera platsen och informera föräldrarna om verk- föräldrarna om verk- samheten och syftet med samheten och syftet med denna. 18 § Enskilda förskolor, en- skilda fritidshem och enskild integrerad skol- barnsomsorg skall, på de villkor som uppställs med stöd av andra stycket, efter ansökan tilldelas medel för verksamheten av den kommun där verksam- heten bedrivs. För varje barn skall kommunen lämna ett belopp som inte oskäligt avviker från kom- munens kostnad per barn i motsvarande verksamhet. Ansökan skall ha kommit in året innan verksamheten skall börja, om inte kommunen medger annat. Kommunen får ställa upp som villkor för bidraget 1. att avgifterna för den enskilda verk- samheten inte oskäligt överstiger den avgift som kommunen tar ut för motsvarande verksamhet och 2. att den som driver verksamheten i mån av lämplig plats tar emot barn som hänvisas av kom- munen enligt 14 b § andra stycket. Om ett barn som inte hör hemma i kommunen har tagits emot i en enskild verksamhet som har tilldelats medel enligt första stycket, har kommunen rätt till ersättning för sina kostnader för barnomsorgen från barnets hemkommun. Detsamma gäller när en kommun i sin motsvarande verksamhet har tagit emot ett barn som inte hör hemma i kom- 35 §2 För plats i förskola För plats i av kommunen eller i fritidshem, anordnad förskola, färdtjänst, hjälp i hem- fritidshem, integrerad met, service och skolbarnsomsorg, omvårdnad, sådant boende familjedaghem, färdtjänst, som avses i 20 § andra hjälp i hemmet, service stycket eller 21 § och omvårdnad, sådant tredje stycket eller boende som avses i 20 § annan liknande social andra stycket eller 21 § tjänst får kommunen ta uttredje stycket eller skäliga avgifter enligt annan liknande social grunder som kommunen tjänst får kommunen ta ut bestämmer. Avgifterna fårskäliga avgifter enligt dock inte överstiga grunder som kommunen be- kommunens själv- stämmer. Avgifterna får kostnader. dock inte överstiga kom- munens självkostnader. För sådana platser i för- För sådana platser i skola som avses i 15 och förskola som avses i 14 16 §§ får avgift tas ut och 15 §§ får avgift tas endast i den mån verksam- ut endast i den mån heten överstiger 15 tim- verksamheten överstiger mar eller timmar . Avgifter för hjälp i hemmet, service och omvårdnad samt boende får inte, tillsammans med avgifter som avses i 26 § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), uppgå till så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel för sina personliga behov. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 1993:47. Lag om ändring i lagen (1987:442) om försöksverksamhet med tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:442) om försöksverksamhet med tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen (1980:620), som gäller till utgången av [1], dels att lagen skall fortsätta att gälla till utgången av , dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 a § Vid prövning av ansökan om tillstånd enligt 2 § får avseende fästas endast vid sökandens lämplighet att bedriva verksamheten och vid ändamålsenligheten av de lokaler där sökanden avser att bedriva verksamheten. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1] Lagens giltighetstid senast förlängd 1991:1593. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , P. , Föredragande: statsrådet . Proposition om utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet, m.m. 1 Familjepolitik för valfrihet och jämställdhet Familjepolitiken skall underlätta för föräldrarna att själva välja den vård och fostran av barnen och den arbetsfördelning som passar dem och barnen bäst. Det innebär att familjepolitiken skall främja både valfrihet och jämställdhet mellan kvinnor och män. Den som väljer att förvärvsarbeta skall ha ekonomiskt utbyte av detta. I den regeringsförklaring som avgavs aviserades en förnyelse av familjepolitiken. Den syftar till att ge ökad valfrihet för småbarnsföräldrar. Om varje barnfamilj får möjlighet att lösa barnomsorgen på det sätt den själv önskar skapas större trygghet. Det innebär att det måste finnas barnomsorg utanför hemmet av god kvalitet för den som vill ha det och bättre ekonomiska möjligheter för dem som önskar stanna hemma när barnen är små. Denna omläggning av familjepolitiken sker i flera steg. Ett första steg togs genom beslut att existerande hinder för fri etablering och fritt utnyttjande av olika former av barnomsorg togs bort (Prop. 1991/92:65, bet. 1991/92:SoU12, rskr. 1991/92:85). Ca 6 700 platser i enskilda dag- och fritidshem har tillkommit. Tiden har kommit att ta ytterligare steg i utvecklingen av familjepolitiken. Jag kommer att föreslå ändringar av socialtjänstlagen som syftar till att säkerställa tillgången på barnomsorg utanför hemmet i eller enskild regi. Jag avser att senare återkomma med förslag om införande av ett skattepliktigt vårdnadsbidrag för barn i åldern . Innan jag kommer närmare in på förslagen till ändringar i socialtjänstlagen vill jag ge en samlad redovisning av de steg som planeras i syfte att förbättra familjepolitiken. bör föreslås ställa sig bakom de riktlinjer som redovisas i det följande. 1.1 Reformer för ökad valfrihet För att vidga och säkerställa valfriheten kommer jag i det följande att föreslå att det i socialtjänstlagen klargörs att kommunerna är skyldiga att se till att det finns barnomsorg för de familjer som så önskar från det att barnet har fyllt . Det är också angeläget att de barn som har börjat i förskolan vid ändrade sociala förhållanden, till exempel då de får syskon eller då föräldrar blir arbetslösa, får möjlighet till fortsatt kontakt med barnomsorgen, åtminstone . I många kommuner har redan system med så kallad barnomsorgspeng införts. Det innebär att föräldrarna själva kan avgöra vilken barnomsorg de vill utnyttja. Kommunens bidrag utbetalas till den anordnare, även enskild sådan, som föräldrarna bestämmer. För att säkerställa mångfald föreslås att det i lagen skall slås fast att kommunerna är skyldiga att betala ut bidrag till enskilda alternativ. Jag kommer också att diskutera vissa kvalitetsaspekter på barnomsorgen. Ändringarna i socialtjänstlagen föreslås träda i kraft . Som jag nämnde inledningsvis avser jag att senare återkomma till regeringen med förslag till ett vårdnadsbidrag. Jag har mot bakgrund härav tillkallat en arbetsgrupp inom med uppgift att utarbeta ett förslag till lag om vård- nadsbidrag. Arbetsgruppen skall bland annat belysa tekniska och administrativa aspekter på ett skattepliktigt vårdnadsbidrag samt belysa olika konsekvenser därav. Ett vårdnadsbidrag skall införas för de barn som har fyllt ett men inte . Bidraget skall uppgå till per barn och månad. bör en skattemässig avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader upp till ett visst högsta belopp införas. Avdragsrätten motiveras dels av önskemål att undvika marginaleffekter när vårdnadsbidraget införs och, som jag strax skall återkomma till, avgifterna höjs, dels av den mer principiella synen att kostnader för barnomsorg kan ses som utgifter för inkomstens förvärvande. Föräldrarna får använda vårdnadsbidraget på det sätt de själva önskar. Jag förutsätter dock att avgifterna i den offentligt subventionerade barnomsorgen kommer att höjas för berörda årskullar varför de föräldrar som utnyttjar denna barnomsorg i praktiken får använda vårdnadsbidraget för att betala de högre avgifterna. Det är rimligt att det höjda avgiftsuttaget står i proportion till vistelsetidens längd. får motsvarande kostnad dras av vid inkomstbeskattningen. Högre avgifter för de minsta barnen kan motiveras inte bara av föräldrarnas ökade betalningsförmåga utan också av kostnadsskäl. En plats i småbarnsavdelning kan uppskattas kosta mer än i en avdelning med något äldre barn. För dem som vill avstå från förvärvsarbete eller som vill lösa barnomsorgen på privat väg öppnar vårdnadsbidraget och avdragsrätten nya möjligheter. En del av förskolebarnen har föräldrar som förvärvsarbetar, och således betalar skatt, men som löser sin barnomsorg utan offentliga subventioner, t.ex. genom att arbeta skift, genom att anställa privat vårdare eller genom att utnyttja någon anhörig eller liknande. Det är önskvärt från rättvisesynpunkt att även dessa grupper får visst ekonomiskt stöd från det allmänna. Vårdnadsbidraget ökar också möjligheterna för dem som vill stanna hemma . Inkomstförlusten blir också mindre för dem som önskar gå ned i arbetstid. Vårdnadsbidraget ökar därmed småbarnsföräldrarnas möjligheter att anpassa yrkesarbete och omvårdnad om barnen så att familjens egna önskemål bättre kan tillgodoses. Beloppet per barn och månad kan naturligtvis vid en första anblick te sig lågt, men det skall ses tillsammans med föräldrapenningen och ofta med bostadsbidraget. Tillsammans ger dessa stödformer ett inte oväsentligt ekonomiskt stöd för den som vill avstå från eller minska förvärvsarbetet. Låt mig ge en enkel illustration i sifferexemplets form. Den som uppbär exempelvis i föräldrapenning och har ett bostadsbidrag med, säg, , får nu en ytterligare inkomstförstärkning med . Sammantaget motsvarar det en årsinkomst före skatt, om inkomsten fördelas jämnt , eller ca mer än , alltså en höjning med . I samband med att förslag till vårdnadsbidrag framläggs kommer regeringen att föreslå att rätten till tjänstledighet för vård av barn förlängs från dagens 18 månader till . Dessa reformer kommer att föreslås träda i kraft . I kompletteringspropositionen (prop. 1992/93:150) har regeringen som ett led i saneringen av statens finanser aviserat ett förslag om sänkt ersättningsnivå i föräldraförsäkringen. Jag bedömer det emellertid som angeläget att behålla ersättningsnivån i föräldraförsäkringen, bland annat för att även fortsättningsvis stimulera fäder att ta föräldraledigt. Det kan befaras att en sänkt ersättningsnivå skulle leda till att de minskade sitt uttag. Sedan ersättningsnivån i den tillfälliga föräldrapenningen sänktes från per barn och år har andelen fäder som tar ut de så kallade pappadagarna i samband med barns födelse minskat från . Jag uppfattar det som en allvarlig varningssignal. Ersättningsnivån i föräldraförsäkringen bör därför ligga kvar på och den budgetförstärkning som en sänkt ersättningsnivå skulle innebära ersättas av en annan av motsvarande omfattning. Till denna senare fråga finns anledning att återkomma när regeringen lägger fram förslag i syfte att ytterligare konkretisera saneringsplanen. Enligt 4 kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring har varje förälder, om de gemensamt har vårdnaden om barnet, rätt att uppbära föräldrapenning under minst . Enligt samma paragraf kan en förälder, genom skriftlig anmälan till , avstå rätten att uppbära föräldrapenning till förmån för den andra föräldern. Det är inte ovanligt att fäder helt eller delvis överlåter sin rätt till för- äldrapenning till mödrarna. togs av dagarna ut av mödrar och således av fäderna. Enligt en färsk studie från , Vilka pappor kom hem? (RFV informerar R 1993:3), avseende barn födda , var det /1990 för över hälften av barnen endast mamman som utnyttjade föräldrapenningen. Knappt hälften av papporna tog ut någon föräldrapenning. I genomsnitt tog denna hälft ut . Skälen till att fäderna i så ringa utsträckning utnyttjar föräldraledigheten kan variera. Det är dock inte ovanligt att nyblivna fäder upplever sig möta motstånd från arbetsgivare och arbetskamrater. Många har fortfarande uppfattningen att vården om de små barnen är mödrarnas uppgift snarare än ett gemensamt ansvar för föräldrarna. Arbetsgivare frågar inte sällan unga kvinnor om deras eventuella planer på att skaffa barn - medan det knappast förekommer att samma fråga ställs till unga män. Traditionella värderingar om arbetsfördelningen i hemmen är naturligtvis inte ovanliga heller hos föräldrarna själva. Såsom sociologen har visat i sin doktorsavhandling, Det kallas kärlek, överförs sådana värderingar från generation till generation även hos unga par som betraktar sig själva som jämställda. Bristen på jämställdhet i hemmen avspeglas i samhället i stort och på arbetsmarknaden. Villkoren är olika för kvinnor och män. Där makt finns finns mest män, till exempel på chefsposter i näringsliv och offentlig förvaltning (Man är chef, , 1992). Den statliga löneskillnadsutredningen (SOU 1993:7), Löneskillnader och lönediskriminering, har visat att det finns löneskillnader mellan kvinnor och män på mellan som det inte går att förklara. Det är angeläget att statsmakterna i utformningen av regelsystem för till exempel föräldraförsäkringen markerar att ansvaret för barnen delas av bägge föräldrarna. Den tidigare nämnda regeln att i försäkringen är förbehållen vardera föräldern kan ses som en sådan markering. har föreslagit att möjligheten att avstå rätt att uppbära föräldrapenning till den andra föräldern bör begränsas. I har införts en s.k. fedrekvot, dvs. en månad i föräldraförsäkringen som är förbehållen fadern. Jag har tillsatt en arbetsgrupp för att närmare studera på vilket sätt fäderna ytterligare skulle kunna uppmuntras att utnyttja föräldraförsäkringen. Arbetsgruppen skall belysa såväl möjligheten att begränsa möjligheten att avstå förmån till den andra föräldern som andra tänkbara alternativ. Jag avser att återkomma till regeringen med förslag i denna fråga i anslutning till den s.k. jämställdhetspropositionen . Arbetsgruppen skall även belysa och lämna förslag beträffande vissa andra frågor rörande föräldraförsäkringen bland annat i syfte att motverka vad som kan uppfattas som ett viss överutnyttjande av systemet. När vårdnadsbidraget införs bör vidare de i föräldraförsäkringen med rätt till ersättning enligt garantinivån avskaffas. Jag övergår nu till att redovisa bakgrund till och motiveringar för ändringar i socialtjänstlagen. Efter att tidigare ha varit en helt oreglerad verksamhet beslutade att en allmän förskola för alla sexåringar skulle införas (prop. 1973:136, bet. 1973:SoU30, rskr. Kommunerna fick en lagfäst skyldighet att anvisa plats i förskola för alla barn i kommunen från höstterminen det år barnet fyller . Verksamheten skulle omfatta minst och totalt minst . För glesbygdskommuner öppnades en möjlighet att anordna förskola med kortare verksamhet men i stället omfattande , dvs. redan från det barnet fyller . Vidare infördes en bestämmelse om att barn, som av fysiska, psykiska, sociala, språkliga eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling, så långt möjligt skulle anvisas plats redan . I varje kommun skulle finnas en plan för utbyggnaden av förskoleverksamheten. Planen avsåg en femårsperiod och innefattade en redovisning av behovet av förskoleverksamhet och på vilket sätt och i vilken utsträckning kommunen avsåg att tillgodose detta behov i form av daghem, deltidsgrupper, familjedaghem etc. Vidare beslutades att den allmänna förskolan för sexåringar och för yngre barn med behov av särskilt stöd skulle vara avgiftsfri eller . Bestämmelserna fanns i lagen (1973:1205) om förskoleverksamhet, som trädde i kraft . 2.2 Lagen om barnomsorg På grundval av en överenskommelse mellan regeringen och beslutade om ett omfattande utbyggnadsprogram för barnomsorgen (prop. 1975/76:92, bet. 1975/76:SoU28, rskr. 1975/76:219). Programmet innefattade en utbyggnad av 100 000 platser i daghem och 50 000 platser i fritidshem samt en ökning av platstillgången i kommunala familjedaghem. Ut- byggnaden skulle ske - 1980. beslutade om en lag om barnomsorg som innebar att barnomsorgen blev en lagfäst uppgift med skyldighet för kommunerna att svara för en planmässig utbyggnad. Statsbidragen höjdes väsentligt som en särskild arbetsgivaravgift infördes för att finansiera statens kostnader. I övrigt överfördes bestämmelserna i den tidigare förskolelagen till den nya lagen (1976:381) om barnomsorg. beslutade om en ny social vårdlagstiftning. Beslutet innebar att gällande barnavårdslag, nykterhetsvårdslag, socialhjälpslag och barnomsorgslag ersattes av en ny socialtjänstlag (1980:620). De viktigaste bestämmelserna i barnomsorgslagen flyttades därvid över till socialtjänstlagen utan några sakliga ändringar. 2.4 beslut Förskola för alla barn Genom beslut lade fast principerna för att förverkliga en rätt för alla barn att delta i barnomsorgsverksamhet från ett och till dess de börjar skolan (prop. 1984/85:209, bet. 1985/86:SoU5, rskr. 1985/86:27). Åldersgränsen valdes eftersom avsikten var att förlänga föräldraförsäkringen . framhölls att den valda åldersgränsen i sig inte befriade kommunen från ansvar för omsorger för barn .