prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — (87/600/Euratom) beslutederådet om särskilda arrangemang inora geraenskapen bettäffande utbyte avmformation i händelse av en radiologisk olycka.Beslutet är en följd av gemenskapens åteganden edigt den s.k. lAEAkonventionen om tidig information vid enkämenergiolycka, som också ratificerat. I beslutet anges bl.a. vilkeninformation som skall sändas till kommissionen och berörda medlemsländer Detanges dock särskilt att de arrangemang rådet beslutet om inte skdlpåverka de åteganden medlemsländema gjort i bilaterala eller multilateralaöverenskommelser I rådets dfrektiv (89/618/Euratom) av den 27noveraber 1989 ges rUrt-Imjer om hur medlemsländema bör informeraallmänheten om för-hållnmgssätt och vilkaåtgärder sora bör vidtes om en kämenergiolycka skulle mttäffa. I ett antelförordmngar, bmdande för alla medlemssteter liksom för företeg ochenskilda mom EG, har rådet slagit fast högste tillåmaradioaktivitetsmvån i livsmedel och djurfoder efter en kämenergiolycka.Dessa är följande -Rådets förordnmg (Euratom) nr 3954/87 av . -Kommissionens förordning (Euratom) nr 944/89 av den 12 aprU 1989. -Rådets förordning (Euratom) nr 2218/89 av -Rådets förordmng (Euratora) nr 2219/89 av -Rådets förordmng (Euratom) nr 737/90 av -Rådets förordning (Euratora) m 770/90 av -Kommissionens förordning (Euratom) nr 1518/92 av . Kommissionen har vidare länmatrekommendationer om vilka gränsvär den som bör gälla bettäffande radon i såväl nya som äldre bosteder (90/143/Euratom). Några omfattande skillnader mellan och de svenska 279 reglema i sfrålskydds- och iivsmedelslagstiftningenförekommer uite. 1994/95:19 Vissa kompletteringar t.ex. bettäffandeökade krav på registtering och konttoll av verksamhet med jodserande sfråldngbehövs. Likaså behövs de föreskrifter som utfärdas av Stetenssfrålskyddsinstimt respektive och Jordbraksverketkompletteras. framhåUer i sitt remissyttrande att myndigheten avttadition bedriver ett brett intemationeUt saraarbete med EU-ländema och bedömer det som nödvändigt medavsevärda samarbets-insatser även om inte skulle bli medlem iEU. Regeringen gör ingen annan bedömning än den SSI redovisat. 21.5Hantering av radioaktivt avfell TiU bestämmelserna om hälsoskydd(se ovan) har knutits regler som på olika sätt rör hantering av radioaktivtavfeU. Edigt artikel37 i fördraget är varje medierasstet skyldig att tillhandahålla kommissionensådana allmänna upplysningar om varje planerad adäggning för avlägsnande avradioaktivt avfdl av alla slag, sora gör det möjligt att fastställa oraadäggningen kan medföra en radioaktiv förorening av vatten, jord eller luft iannan medlemsstet. Kommissionen skall avge ett ytttande överden planerade adäggningen. Någon prövning eller tiUståndsgivdng är det i dettesammanhang inte fråga ora. Det finns också ett dfrektiv (92/3/Euratom) sombehandlar övervakning och konfroll avin- och utförsel av radioaktivt avfall dels raeUan raed-lerasstetema, dels mellan den europeiskagemenskapen och länder utanför gemenskapen. Edigt dfrektivet krävstUlstånd för att föra ut radioaktivt avfall från ett EU-land tiU ett annat. Föratt ttansporten skall få genomföras måste det land som skall te emot avfalletge sitt godkännande. Det samma gäller bettäffande evenmeUa transitiänderMottegar- eller fransitiandet kan också ställa villkor på transporten. VUlkorenfår dock mte högre än som normalt gäller mom landet i fråga.Transporten måste dock minst uppfylla de krav som gäller edigt internationellakonventioner Rådet förordmng93/1493/Euratom av den 8 jud 1993 ger deteljerade admimsttativa regler när detgäller fransporter av radioaktiva ämnen mellan medlemsländerna. Dfrektivetsregler avseende ett land utenför EG är utformade på ett något annorlunda sättmen mnebär att tUlstånd krävs för import tUl respektive export från ettmedlemsland vad avser radioaktivt avfall. Tillstend får inte ges för exporttill antarktiska fastiandet, till stet som är ansluten tUl (vissa steter i , och i ) eller tiUstet som saknar tekmska, legala eller admimsttativa resurser att hanteraradioaktivt avfall på ett säkert sätt. I är det förbjudet att ufan särskilttillstend slutförvara utiändskt använt kämbränsle eller kämavfaU.Förbudet återfinns i lagen (1984:3) om kämtekmsk verksamhet (kärntekdklagen)och gäller . Ett lUcnande förbud gäller sedandecember 1991 i Förbud av denna artsfrider inte mot Euratorafördraget. 1994/95:19 Reglema inom EG omradioaktivt avfall påverkar således inte den politik vill föra när detgäller hantering och slutförvaring av radioaktivt avfell och använt kämbränsle. Inom gemenskapen finns en handlmgsplan förhanterfrig av radioaktivt avfell omfettande perioden tUl 1999(rådets resolution av den 15 jum 1992). Planen syftar till att kompletteragemenskapens forsknings-ochutvecklingsplan. Den innehåller sju punkter och rör rekommendationer om samverkan och samråd mellan medlemsländemabefräffande säker hantering och slutförvaring av radioaktivt avfdl.Planen behandlar också information tUl dbnänheten inom detta område. Den svenskalagstiftningen på dette område i kämtekniklagen och sfrålskyddslagen (1988:220)kan komma att behöva kompletteras så att den anpassas tiU de delvis sfrängareregler om utförsel av radioaktivt material sora återfinns . Regeringen återkommer tUl rikscfagen med ettförslag tUl de lagändringar sora behövs med adedning av dessabestenunelser Edigt bestänunelsema i kapitel 4(artUdama 40-44) skall koraraissionen för att underlätte en saraordnadutveckling på kämenergiområdet i vägledandesyfte regelbundet offentiiggöra program "särskilt rörande kämenergiproduktionenssyften samt de mvesteringar av dia slag som krävs för deras uppnående". Personer och företeg tillhörande vissaindusfrigrenar är skyldiga att underrätte kommissionen ora investermgari nya adäggningar, återan-skaffningar ra.ra.Kommissionen skaU meddela berörd medlemsstet sin uppfettning omprojektet. Någon prövning eUer tillståndsgivning är det dock inte fråga om.Industriadäggdngar som avses och sora kan vara akmella för svensk del är bl.a.sådana som frarasteller kärnbränsle eller adäggningar för industtiell behandlmgav radioaktivt avfell. Den begränsade upplysningsplUrt det här är fråganom kan i praktUcen fullgöras genom SKI och SSI. Någon ändrmg ilagstiftningen behövs därför inte. 21.7 De gemensamma företagen I kapitiet (artiklama 45-51)finns bestenunelser som anger hur koramis sionen skall gå tillväga vid bildandet av ett s.k. gemensamt förefag (dvs. ett företeg "som är av utomordentiigbetydelse för utvecklingen av kämenergiindusfrin inom gemenskapen"). har denna samarbetsform mte umyttjats. Andra enklare vägar har vdts av de medlemssfater som önskat samverka i dette sammanhang. Svenska förhållanden påverkas inte av bestänunelsema i denna del av Eiuatomför- draget. De föradeder inte heller några ändringar eller tillägg i svensk lagstiftning. Bestämmelsema om försörjning (artUtiama 52-76) syftartiU att genom engemensam försörjnmgspolitik tillförsäkra medlemsländema tUlgång tiU , råmaterial och särskiltklyvbart material. Det anges i fördraget att försök att tUlförsäkra vissa användare enprivUegierad stellning är förbjudna. För detfa ändamål har gemenskapenupprättat en försörjnuigsbyrå () med optionsrätt befräffande mahner, råraaterid och särskilt klyvbart material,sora produceras inom medlemsländerna, samt med ensamrätt att ingå avtel om köpav , råmaterial eller särskUt klyvbart materid, från producenter inomeller utom gemenskapen. Byrån har ingen styrelse. En"", med 44 raedlemmar, besteende av representanter frånstetiiga myndigheter, producenteroch kraftföretog lämnar synpunkter på den politUc som försörjningsbyrån bedriverSverige kommer vid ett medlemskap att få fremedlemmar i denna kommitté. Byrån är en självständigjuridisk person med en ekonomiskt självständig stellning. Den är dock understelld konudssionenskonfroll. Beslut somfatfas av försörjningsbyrån kan överklagas till kommissionen sora inom en månad har att fattebeslut i frågan. Komraissisonens beslut kan isin tur överklagas tUl domstolen. Medlemsstotema är skyldiga attraeddela byrån alla upplysningar som erfordras för att byrån skdl kunna utöva sin optionsrättoch sin ensamrätt attingå avtel om leveranser Medlemsstetema skdl också garantera att byrån fritt får utöva sinverksamhet inom sitt områden. Byråns optionsrätt omfettar: a)förvärv avrätt att nyttja och förbraka material som edigt fördraget är gemenskapens egendom, d.v.s.alla speciellt klyvbara material (med speciellt klyvbara material avses anrikaturan och plutodum) somframstells eller importeras av en medlemsstet, en person eller ett företeg och som är föremålför safeguardkonttoll, b)förvärv aväganderätt i övriga fall. Byrån skall utöva sin ensamrätt genom att mgå avtel raedproducentema. Dessaär skyldiga att erbjuda byrån det material de producerar inora medlemsstetemas områden innandessa umyttjas, överlåtes eller lagras. Reglema om byråns optionsrättavser en simation med brist på uran cx:h där användarna skall tillförsäkras en lika stortillgång av uranet i edighetmed fördragets syften. Någon sådan brist på uran har aldrig rått på världsmarknaden varförbestänunelsema i dess ursprangliga utformningaldrig kommit att tillämpas. Byråns ensamrätt att mgå avtel omköp av , råmaterial eller särskilt klyvbart material, från producenter mom ellerutora gemenskapen tUlämpasi praktiken så att användarna förhandlar med leverantörerna om leverans. När enighet om leveransnåtts understeils kontraktet byrån för godkännande och undertecknande. Varjekontrakt signeras således av tte parter:användare, leverantör och byrån. De priser som framkommer "som ett resultet avsammanförandet av anbud och anmälda behov" edigt reglema i fördraget fårmedlemssteter- Prop. na inte åsidosätta genom nationeUaföreskrifter LUcaså är prissätttiing som tillförsäkrar vissa användareen priviligerad steUning förbjuden. Kommissionen får om sådant skulleförekomma i ett anbudssaramanhang justera priserna tiU en mvå, soraöverensstänuner med principen ora lUca Rådet kan på förslag avkommissionen, genom enhälligt beslut, I sekundära rättsakter finns flera deteljreglernär det gäller att balansera tUlgång och efterfrågan. Bestämmelsema ombränsleförsörjning syftar sora nämnts tiU att tUlförsäkramedlemsländema en rättvis tillgång tiU uran - uppenbarligen med tanke påen simation raed brist på uran på världsmarknaden. Sedan en mycket lång tidtillbaka råder emellertid överskott på uran i världen och denna simation väntesbeste . Bestämmelserna har därför tUlämpatsrelativt ratinmässigt och problemfritt. Ett s.k.förenklat förfarande tillämpas, viUcet innebär att byrån formulerar de generella vilUcor somanskaffdngsavtolen bör uppfyUa. Användarnaunderrättes om de genereUa vUUcoren och ges befogenhet att förhandla ochunderteckna avtelen. Byrån underrättas om avtdens mnehåll. Byrån skall mom 10dagar underteckna avtelet eller anmäla hinder mot detsamma. Transporter av småkvantiteter uran kan helt undantes från reglema om försörjning. På senare tidhar en ändrmg i tillämpningen skett som gäller en begränsdng av möjligheternaatt köpa uran från och andra OSS-steter.Begränsningen avser såväl priser som kvantiteter För svensk del skulle en sådanbegränsning kunna leda tUl höjda kämbränslepriser Edigt regeruigensbedönuiing mverkar tillämpningen av Euratomfördraget på dette område inte densvenska energipolitiken. Edigt artUcel 105 i Euratomfördraget gälleremellertid att avtel, som ttäffats före anslutning tUl gemenskapen av enmedlemstet, en person eUer ett företeg,uite behöver godkännas av byrån. Denna skall dock informeras om sådanaavtel från ansluttiingsdamm. Att denna regel gäller vid en ansluming slås också fast ianslutningsfördraget för Sverige.Denna bestämmelse fungerar i praktUcen som en övergångsbestämmelse som är lika med giUighetstiden för berörda avtel. Bestemmelser omförsörjning föradeder ändrmgar i den svenska lagstiftningen. Ett arbete med attutarbete förslag till sådana ändrmgar pågår inom regeringskansUet. Ikapitel 6 Försörjmng finns bestemmelser om uranbryttung (artiklama 70-72).Således stedgas att om ett medlemsland mte gör tiUräckliga ansttängnuigaratt främja inhemsk uranbryttung, ttots att detta på lång sUct synes ekonomiskt motiverat, kan landetförlora likvärdig rätt till kärnämne inom EG (dvs. rätt att få"tilldelnuig" från försörjningsbyrån vid uranbrist). På grand av dengoda tillgång på uran sora under överskådligtid finns på väridsmarknaden är dessa bestämmelser dock inte Några skyldigheter att starta uranbryttungfinns inte Prop. 1994/95:19 sfadgade. Det finns dessutom mgenting ifördraget som säger att skulle kunna tvingas leverera kärnämne tUlgemenskapen eller någon av dess medlemssteter. Reglema omuranbrytning påverkar inte den politik vill föra på detfa område.Bestämmelsema i fördraget om urantillgångar och produktion föradeder därföringa ändringar eUer tiUägg i svensk lagstiftning. 21.10 Säkerhetskontroll avklyvbart material Edigtbestämmelsema om säkerhetskonfroU eUer "safeguards" (artiklama 77-85),som är en intemationeUt använd benämning på denna konfrollverksamhet, skdlkommissionen försäkra sig ora att kämärane inte används för andra ändamål änsora uppgetts av förbrukarna. För uppgiften finns ett särskUt inrätfatdfrektorat för konfroll av kämärane. Inom detfaonuåde genomför dfrektoratet konfroU och övervakning baserat på bilaterala och intemationella avtel. Konfrollen omfattarinte kämtekmsk ufrusttung; sådan konfroll är en nationell angelägenhet. Innehavaren aven kämtekmsk adäggning är skyldig att uppge adäggningens grandläggande tekmskadate till dfrektoratet för konfroll av kärnämne samt att upprätte ochtUlhandahålla driftsrapporter i avsikt att möjliggöra bokföring av kärnämnen.Dfrektoratet har rätt att sända inspektörer till "raedlemstetemasområden". Varje gång en ny mspektör besökerett medlemsland för förste gången skaU dfrektoratet samråda med detberörda medlemslandet. Om ett medlemsland begär det skall dfrektoratets representent åtföljas avrepresententer för medlemslandets myndighet. Särskilda bestämmelser finns om skyldighet attlämna diverse uppgifter tUl kommissionen om innehav av kärnämne, omtillttädesrätt för mspektörer samt om sanktioner mot personer och företeg imedlemsländema om bestenunelsema mte följs. Reglema innebäratt det är operatören i medlemslandet som ansvarar dfrekt mot Euratom i frågaom safeguards. Euratom har duektkontekt med operatörer uten art medlemslandetsmyndigheter berörs. Medlemsstetemaär skyldiga att säkerstella att sanktionerna edigt Euratomfördraget verkstells.De sanktioner som edigt Euratomfördraget kan tillämpas är efter svårighetsgradföljande: b)indragning av särskilda förmåner, som finansiellt eller tekmskt c) företeget stells under förvalttiingför av högst av en person eller grapp av personer somutsetts genom överen skommelse mellan kommissionen och den stet under vilket företeget hör d) återtagande, helt eller delvis, avråvaror och specieUa klyvbara material. Konunissionen har utfärdatbindande regler i fråga om tillämpdngen av Euratoms konttoll av kämärane i kommissionens förordning(Euratom) Prop. 1994/95:19 nr 3227/76 av resp. nr 2130/93av . Koraraissionenombesörjer för medlemsstetema räkning delar av den rapportering tUlIntemationeUa Atomenergiorganet (lAEA), som medlemssfatema åfagit sig att göraedigt det s.k. icke-spridningsavtelet (Treaty on the Non-Proliferation ofNuclear Weapons, NPT) och det anslutande konfrollavtdet meUan Euratom och lAEA. harunder förhandlingama också hävdat det nationella ansvaret iicke-spridningsfrågor Det har fått till följd att en gemensam förklaring omicke-spridning har upprättets. Förklaringen har följande lydelse: Deavtabslutande parterna betonar vikten av att massförstörebevapen inte sprids och av att de fortsätter att stödjafördraget om icke-spridning av kärnvapen (NPT). De bekräftaratt det också i fortsättningen skall vara ett nationellt ansvar att uppfylkiförpUktebema enligt NPT, utan att detta påverkar ansvar och det ansvarsom Europebka atomenergigemenskapen har i samband med tillämpningen av artikelIII.l och III.4 i NPT. De avser attfölja de riktlinjer som den särskilda gmppen av kämtek-nikexporterande länder (' Group) faststäUt och att säkerstälki att kärnämne och sådan utrusming somhar särskiU konstruerats elleriordningstälUs för bearbetning, användning eller framställning av kärnämneexporteras till länder som ime har kärnvapen endast på villkor att heltäckandelAEA-kontroH tillämpas. Utan att detpåverkar åtagande enligt Euratomfördraget bekräftar att landet för att uppfylla sina åtaganden enligt NPTkommer att ha ett nära samarbete medlÅEA som medlem i den organisationen och också samarbeta irwm ramen för detavtal som har publicerats i lAEA:s skriftserie INFCIRC/193. Detnärmare samarbetet mellan den svenska tUlsynsmyndigheten kämkraftinspektion,LAEA och Euratoms dfrektorat för konfroll av kärnämnebeträffande den mtemationella safeguard verksamheten regleras genom enskrivelse från kommissionen till den svenska regermgen. harsedan år 1975 fullföljt sina åteganden edigt icke-spridmngsfördragetbl.a. genom ett nationellt system för konttoll av klyvbart material.Edigt regeringens uppfattning bör även fortsättningsvis raarkera sitt nationella ansvar för åtegandena edigticke-spriddngsfördraget. En bibehållen stark nationell konttolfrnyndighet ärdärvid av stor vUct. Den orgamsation för safeguards sora byggts upp inoraSKI bör därför i huvudsak bibehållas. En aiman fråga i sammanhanget gäller de bilateralaavtel om fredlig användning avkärnteknik som tecknat med leverantörsländema Ausfralien, och samt med Fmland,(som övertegit tidigare avtel med Sovjemdonen), Storbrilandenoch . Samtiiga avtel anger de vUlkorsom måste uppfyllas för att leverans av kämärane, kärateknisk uttusming och material särat teknologiskall kunna ske. Ett huvudvUlkor är fredlig användning och ickespridning av kärnvapen. verksamhet framhålls och utgör ett avavtelsvillkoren. Somett resultet av förhandlingama kommer edigt huvudregeln 285 att bibehålla de bilaterala avtelsom tecknats. Bettäffande , Prop. 1994/95:19 och konunerSveriges avtel med dessa länder att successivt ersattes av EG:s raotsvarande avtel. De avsmtt i dessa avtel sora ur säkerhetssynpunktgår längre än de motsvarande avfal som EG har med dessa länder, eller på annatsätt är raer gynnsamma för svensk del, kommer dock att behålla. Bestämmelsernapå detfa område kan raed stöd av 3§ Kämtekniklagen meddelas av regermgen eUermyndighet. I försfa hand bör det ankomma på SKI att raeddela de kompletterandeföreskrifter som behövs. Edigt bestenunelsema i kapitel 8(artiklama 86-91) är aUa specieUa klyvbara material (defimeras i artikel 197),som ftamstäUs i eller importeras av en medierasstet, en person eller ett företegoch som är föremål för safeguards edigt Euratoms regler, gemenskapens egendom. Medlemssteten, personen eller företeget äger docks.k. omskränkt rart till umyttjande och förbrakning. Bestämmelserna omäganderätt har dock inte någon praktisk betydelse utan enbart en sttikt formellgenom att de knyter an tUl Euratomfördragets regler ora försörjning raed uran. I formeU mening omfatfar äganderättsreglema ochden optionsrätt till klyvbart material, som knyts tUl reglema omförsörjning, även använt kärnbränsle. har därför i förhandlingamasäkerstellt att denna formella äganderätt och optionsrätt inte skall påverkadet svenska slutförvarmgsprogrammet. har skett dels genom den gemensammadeklarationen sora redovisas ovan, dels i form av en skrivelse frånkommissionen till den som redogör för tillämpningen avreglema om optionsrätt. Äganderättsreglema medför inte några praktiskaeller andra konsekvenser för eller svenska kraftföreteg.Reglema knyter an tUI Euratomfördragets regler om försörjningsbyrånoptionsrätt. Reglema om byråns optionsrätt avser en simation med brist på uranoch där användarna skall tillförsäkras enlika stor tUlgång av uranet i emghet med fördragets syften. Någon sådanbrist på uran har aldrig rått på världsmarknaden varför bestenunelsema aldrigkommit att tillärapas. Det är heller inte möjligt att föratse en simationmed uranbrist på världsmarknaden. Frågan om hurfördragets regler på dette område bör återspeglas i den svenska lagstiftningenbereds mom regeruigskansliet. 21.12 Dengemensamma marknaden på kämenergiom- Import- och exportresfriktioner iform av mllar och avgifter får edigt Euratomfördraget inte förekomma inom den gemensamma marknaden. Vidare gäller art alla på nationalitet grandade friskränknmgar för anstellningar inom kämenergiområdet är förbjudna. uppbyggnad eUer adäggning av kämenergiadäggningar. AUa på Prop. 1994/95:19 nationalitet grandadeinskränkningar gentemot byggnadsföreteg, konsdter etc. är förbjudna. Några iraport- och exportresfriktioner i förra avmllar och avgifter eller några på nationditet grundade mskränkningar föransteUdngar inora kämenergionuådet ftnns inte i svensk lagstiftning.Bestämmelserna konuner därför inte att påverka svenska förhållanden. Det bör i detfasammanhang observeras att de krav på tUlstånd för export och import av uran och kämtekmsk uonstning sora uppsteUs edigtkämtekniklagen och sfrålskyddslagen, inklusive de krav på garantier för fredliganvändning som regeringen i det sammanhanget, mte berörs av en svensk ansluttimg tiU EU. SamtiigaEU-länder tiUämpar, lUcsom ,de riktiinjer för exportkonfroll av kämtekmsk utrustning som utarbefats gemensamt av den särskUda grappenav kämteknik-exporterande länder {' Group), däriblandSverige, och som publicerats av lAEA i dokumentet . 22 Jordbruk och fiske Regeringens bedömning: Ett svenskt medlemskap i att marknadsföratsätöiingamaför jordbraket och livsmedelsproduktionen förändras. Gränsema öppnas för handel ochkonkurtensen skärps.EG:s gemensanuna jordbrakspolitik konuner att tUlärapas i ochjordbraket far del av de stöd sora finns inom ramen för deima. På kort sUct konuner intäktema av produktförsäljningenatt minska medanintäktema från dfrektstöd kommer att öka. Den totda intäktsmvån kommer att öka. Produktionen efter ansluöiing beräknashamna på ungefär sanunadvå som . Däreraot kan det bli förskjutningar mellan olUca produktionsgrenarLönsamheten för spannmål förbättras åtminstone på kort sikt, medan intäktema i animdiesek-tom kan bli lägre. VUctigt förjordbrakets lönsamhet blfr de svenska produktemas förmåga att hävda sig när konkurrensen ökar. Flera produktionsoraråden styrs av att produktionenkvoteras. skerpå olUca sätt inora olUte områden. fick i förhandlingama med EU kvoter soraganska väl överensstämmer raed dagens produktion. För konsumenterna innebär fallande produktpriser totelt sett bUligarelivsmedel redan från tidpunkten för medlemskap. Livsmedel kan dessutom bli billigare tUlföljd av en ökad konkurrens och större varautbud sora en fortsatt höglivsraedelskvalitet kan upprätthållas. Utgiftema på den svenska stetsbudgeten minskar vid ertEU-medlemskap.Regeringen har valt art höja ambitionsmvån totelt sett genom att införa olika stöd ochersätöiingar som delvis finansieras av EG. Även vid denna högre ambitionsdvå blfr dockutgiften över stetsbudgetenlägre tdl följd av EG:s delfinansiering. Främst gäller dette åtgärder påmUjöområdet och åtgärder för att förbättra föratsätöiingamaför en levande landsbygd. bör som raedlera arbete för en förenkling ochavreglering av den gemensanunajordbrakspolitUcen. 22.1.1 Inledning Prop.1994/95:19 Den gemensamma jordbrakspolitiken -Common Agriculdrd Policy, CAP - inom EG utgör en av grandpelama iEU-samarbetet. 1 artiklar 38-43 anges den gemensammajordbrakspolitikens mål. De mål soraeftersfrävas är ökad produktivitet, skälig levnadsstandard för producentema,raarknadsstebilitet, tryggad livsmedelsförsörjning och rimliga livsmedelspriserför konsumentema. Den geraensamma jordbrukspolitiken består av en pris- ochmarknadsreglerande del och en stmktur- och regionalpolitisk del. Den pris- ochmarknadsreglerande delen är av störst ekonomisk betydelse. Strakturpolitikenhar emellertid kommit att spela en dit störte roll .