prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Stockholmsuniversitet anser att utbyggnaden av den naturvetenskapliga forskningen bör skei , fömtom en utbyggnad av biomedicinsk forskning vid Söderstmkturen.Forskningsmedel bör även fördelas i konkunens, påpekar , för attutdelningen skall bli så hög som möjligt. är negativ till de bådaföreslagna inriktningarna. har erhållit riktatforskningsstöd för Östeuropaforskning och denna forskning är under uppbyggnadmed tvä nya professurer. framhåller även att både Kl och Uppsalauniversitet bedriver en framgångsrik och mångfacetteradlivsvetenskaplig forskning. Om ytteriigare satsningar skall göras inom dettaområde bör de, enligt , ske i en befintlig forskningsmiljö. Inriktningen mot vård och omsorg kommenteras av Klsom avvisar resonemanget att denna forskning ej har någon plats inom denbefintliga fakultetsorganisationen. Det vore mycket olyckligt, anser Kl, attbryta ut denna inriktning från övrig medicinsk forskning, då den behöverutvecklas i nära samarbete med den medicinska forskning som bedrivs vid Kl. TCOanser det i sitt remissvar vara en brist att utredningen ej tagit uppforskamtbildningen inom . Flertalet remissinstanser förefallerdock vara positiva till denna inriktning. Bland de få som kommenterar den kannämnas Hälsohögskolan och , som är uttalat positiva. Flera remissinstanser framför attÖstersjöinriktningen är mycket önskvärd vid Söderstmkturen. Bland dessaremissinstanser kan nämnas TCO, , , ,ÖstersjöstiftelsensamtKungl. .som anser att detkompletterar den forskning som finns vid andra högskolor. Högskoleutbildning på erinrar om desatsningar som redan påbörjats och varnar för att det kan få olyckligakonsekvenser om Östeuropasamarbetet koncentreras i för hög grad tillSöderstmkturen. I realiteten kan då de svenska samarbetsprojekten på kort siktsnarare minska än öka i omfattning samt vunna erfarenheter gå förlorade.Södertälje kommim är av åsikten att alla högskolor bör ha inriktningar motÖsteuropa, detta bör ej vara en specialisering för någon enskild högskola. menar att en gmndligare bedömningär önskvärd av vilka forskningsområden som är mest angelägna utifrån ettnationellt perspektiv. De föreslagna områdena kan då i och för sigaktualiseras, menar , men de är ej självklara. anser att forskningsprogrammen ej bör byggasin i stmkturen, utan basorganisationen bör vara så flexibel att nyaprogramsatsningar kan göras när så behövs. Kommunema kommenterar till mycket liten delforskningsinriktningen vid Söderstmkturen. Några kommuner, t.ex. Lidingökommun, anser dock att även Äpplet bör ha forskning inom sinverksamhetsinriktning. 6 Omfattning Prop. Denföreslagna omfattningen tillstyrks av en klar majoritet. ochSCB menar dock att utbyggnaden är för stor. Uppsalauniversitet vänder sig mot namnvalet "Äpplet", vilket sedan urminnestid är vapenbild och symbol. Stcttens lokalförsörjningsverk framhåller vikten avatt genomarbetade lokalprogram flnns tillgängliga innan lokalanskaffningensker, samt att man med dessa som gmnd genomför konkunensupphandlingar. CSN framhåller vikten av att förläggastudentbostäder till utbildningsområdet. Eftersom boendekostnaden är en högpost i studentemas budget finns det anledning att pröva nya former för attbesluta om standard m.m. i syfte att pressa hyrorna för studentema. Prop.1994/95:100 BiL 9 Bestämmelser som iofSr, ändrar, upphäver eller Lag omändring i skollagen (1985:1100) Lag om ändring i 5 kap. 9,14 §§ 5, 13 §§ 3, 36 §§ punkt 2 ei övergångsbestämmelsema till lagen (1988:877) om ändring i studiestödslagen(1973:349) Anmälan till budgetpropositionen 1994 i skolan, ramanslag Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp, reservationsanslag Stöd för utveckling av skolväsendet. Forskning inom skolväsendet. Fortbildning, m.m., reservationsanslag Genomförande av skolreformer. Särskilda insatser på skolområdet. Bidrag till viss verksamhet inom det konunu- nala skolväsendet m.m., förslagsanslag 1 644 605 000 Specialskolor m.m., ramanslag Statens skola för vuxna i Hämösand, Statens skola för vuxna i Nonköping, Bidrag tiU svensk undervisning i utlandet m.m.. Bidrag till driften av fristående skolor. 4 096 264 000 Bidrag till foUcbildningen, anslag 3 472 357 000 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom Bidrag till kontakttolkutbildning. 3 585 303 000 1994/95:100 Bil. Prop.1994/95:100 78 C Univeisitet och högskolor m.m. Bil. 133 I : GmndutbUdning, reservationsanslag 1 092 632 000 136 2 : Forskning och forskamtbildning,reservationsanslag 1 349 219 000 139 3 Lundsuniversitet: Gmndutbildning, reservationsanslag 1 810 729 000 143 4 : Forskning och forskamtbildning,reservationsanslag 1 394 255 000 145 5 : Gmndutbildning, reservationsanslag I 315 255 000 148 6 Göteborgsuniversitet: Forskning och forskamtbildning,reservationsanslag 1 078 541 000 150 7 Stockholmsuniversitet: GmndutbUdning, reservationsanslag 903 440 000 153 8 Stockholmsuniversitet: Forskning och forskamtbildning,reservationsanslag 1 096 034 000 156 9 Umeåuniversitet: Gmndutbildning, reservationsanslag 913 782 000 160 10 Umeåuniversitet: Forskning och forskamtbildning,reservationsanslag 742 419 000 163 11 Linköpingsuniversitet: Gmndutbildning, reservationsanslag 793 665 000 167 12 Linköpingsuniversitet: Forskning och forskamtbildning,reservationsanslag 487 320 000 169 13 : Gmndutbildning, reservationsanslag 475 139 000 171 14 : Forskning och forskamtbildning,reservationsanslag 759 359 000 173 15 Kungl. Tekniska högskolan i : GmndutbUdning,reservationsanslag 865 903 000 176 16 Kungl. Tekniska högskolan i : reservationsanslag 732 139 000 178 17 Högskolan iLuleå: GmndutbUdning, reservationsanslag 447 371 000 181 18 : Forskning och forskamtbildning,reservationsanslag 245 733 000 183 19 Danshögskolan:GmndutbUdning, reservationsanslag 28 772 000 185 20 : GmndutbUdning, reservationsanslag 69 030 000 186 21 Högskolan iBorås: Gmndutbildning, reservationsanslag 149 867 000 189 22 Högskolan iFalun/: Gmndutbildning, reservationsanslag 195 708 000 355 191 23 Högskolan iGävle/: Grundutbildning,reservationsanslag 184 156 000 Prop. 194 24 : Gmndutbildning, Bil. reservationsanslag 101 473 000 197 25 : Gmndutbildning, reservationsanslag 213 480 000 201 26 /: Gmndutbildning,reservationsanslag 91 239 000 204 27 : GmndutbUdning, reservationsanslag 316 277 000 207 28 : Gmndutbildning, reservationsanslag 146 903 000 210 29 : Gmndutbildning, reser\'ationsanslag 99 470 000 213 30 /: Gmndutbildning,reserv'ationsanslag 79 887 000 216 31 : Gmndutbildning, reservationsanslag 239 515 000 219 32 Högskolan iÖrebro: Gmndutbildning, reservationsanslag 292 925 000 222 33 Högskoleutbildning på : Grundutbildning,reservationsanslag 26 042 000 224 34 i : Grundutbildning,reservationsanslag 50 534 000 226 35 Konstfack:Gmndutbildning, resenationsanslag 139 021 000 228 36 Kungl.Konsthögskolan: Gmndutbildning, reservationsanslag 67 054 000 230 37 Lärarhögskolani : Gmndutbildning,reservationsanslag 405 816 000 234 38 Mitthögskolan:Gmndutbildning, reser\'ationsanslag 365 090 000 238 39 Kungl.Musikhögskolan i : Grundutbildning,reservationsanslag 116 559 000 240 40 Mälardalenshögskola: Gmndutbildning, resencitionsanslag 219 484 000 242 41 Operahögskolani : Gmndutbildning,resenationsanslag 19 890 000 244 42 Teaterhögskolani : Gmndutbildning, reser\'ationsanslag 32 854 000 246 43 Enskilda och kommunala högskole utbildningar m.m., resenationsanslag 1 939 114 000 254 44 Utvecklingsverksamhet och interaationell samverkan,reservationsanslag 90 390 000 256 45 Vissasärskilda utgifter inom universitet och högskolorm.m., reservationsanslag 735 340 000 258 46 Övriga utgifterinom gmndutbildning, reservationsanslag 1 449 053 000 259 47 Övriga utgifterinom forskning och 357 forskarutbildning,reservationsanslag 111 067 000 261 48 Konstnäriigtutvecklingsarbete vid vissa Prop. högskolor,reservationsanslag 18 802 000 Bil. 262 49 Forskningsstödjande ätgärder vid mindre och medelstorahögskolor, reservationsanslag 232 700 000 263 50 Vissaersättningar för klinisk utbildning och forskning,ramanslag 1 296 979 000 ,reservationsanslag 40 212 000* Verketför högskoleservice, ramanslag 111 247 000* ramanslag 4 956 000* 265 54 Rådet förgmndläggande högskoleutbildning, reservationsanslag 64 730 000* 266 55 Kostnader förChalmers tekniska högskolas avvecklingsorganisation,/ö/:s/ag5a«j-/ag 1000 266 56 Kostnader förHögskolans i avvecklingsorganisation,/ör5/flj-a«i/fl 1000 Summalittera C 27 349 573 000 268 D Nationella och intemationella foiskningsresmer 275 I : Forskning och forskningsinformation,reservationsanslag 131 465 000 276 2 Forskningsrådsnänmden: Förvaltning, ramanslag 14 159 000 277 3 Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsknings- rådet:Forskning, reservationsanslag 341 100 000 279 4 Humanistisk-samhällsvetenskapligaforsknings rådet: Förvaltning, ramanslag 15 351 000 279 5 : Forskning, reservationsanslag 552 004 000 280 6 : Förvaltning, ramanslag 20 302 000 Forskning,reservationsanslag 900 017 000 Förvaltning,ramanslag 27 644 000 Forskning,reser\'atiotisanslag 463 978 000 Förvaltning,ramanslag 13 533 000 Rymdforskning,reservationsanslag 65 125 000 Rådetför forskning om universitet och högskolor,resen'ationsanslag 12 149 000* Kungl.biblioteket, ramanslag 263 754 000 Arkivetför ljud och bild, rOT?ifj/i5/ag 34 611000 358 Institutetför rymdfysik, rcunanslag 57 600 000 Polarforskning,/-ama«.y/ag 31710 000 Prop. Rådetför forsknings- och utvecklingssam- Bil. arbetemellanSverige och EU, ramanslag 11 901 000 Europeiskforskningssamverkan, ramanslag 642 533 000 Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål, reservationsanslag 61 554 000 298 21 Vissa bidragtill forskningsverksamhet, reser\'ationsanslag 78 799 000 299 22 Medel för dyrbarvetenskaplig utmstning, reservationsanslag 158 390 000 Summa littera D 3 909 650 000 300 E Studiestöd m.m. 301 1 m.m., ramanslag 265 622 000 återbetalningsverksamhet,anslag 1 000 305 3 Stuåiel\]äl m.m.,förslagsanslag 2 752 293 000 307 4 Studiemedel m.m., förslagscmslag 11053 125 000 313 5 Vuxenstudiestöd mm., re5en'a//o/!.yaz.s-/rtg 3 932 700000 316 6 Timersättningvid vissa vuxenutbildningar, förslagsanslag 186 249 000 317 7 Bidrag tillvissa studiesociala ändamål, förslagsanslag 18 730 000 318 8 Särskiltvuxenstudiestöd till studerande vid vissalärarutbildningar, förslagsanslag 85 580 000 319 9 Studiearvode.förslagsanslag 1620 000 000 Summalittera E 19 914 300 000 320 F Övriga ändamål 320 I Kostnader för medlemskap i m.m., förslagsanslag 35 596 000 321 2 Utvecklingsarbete inom Utbildningsdeparte- mentetsområde, reservationsanslag 25 231 000 Summalittera F 60 827 000 SUMMAVm - 58 915 917 000 ■"- S-ochhoin, 195., Bilaga 10till budgetpropositionen 1995 (nionde huvudtiteln) 1994/95:100Bilaga 10 Ensvensk och europeisk jordbmkspolitik mäste ha sin utgångspunkt i det globalalivsmedelspolitiska perspektivet. I en värld där de rika ländema dumpar sinöverskottsproduktion i bl.a. tredje världens städer kommer urbaniseringen idessa delar av världen att accelerera och en fortsatt ensidig exportproduktionav specialgrödor att ytteriigare utarma landsbygden och jordarna. Ländemasförmåga att forsörja sig själva minskar. Därför måste den nationeUaUvsmedelspolitiken inte bara integreras i EU:s. Den måste, liksom EU:s, ses ochförstås i sitt globala sammanhang. Bara så kan vi bidra till minskad fattigdomoch mindre beroende. medlemskap i innebär att vi skallsamordna vår politik på livsmedelsproduktionens område med EU:sjordbmkspolitik. Den gemensamma jordbmkspoliuken - Common Agricultural Policy(CAP) - är ett av EU:s viktigaste samarbetsområden. Dess budget utgör cahälften av EU:s samlade budget. EU:s och jordbrukspolitik har storalikheter och en Ukartad historia med en politik som har skyddat näringen,främjat livsmedelsförsöijningen och garanterat bönderna en viss inkomstnivå.Detta har skett genom marknadsregleringar, prisgarantier och gränsskydd. Målet var ökad produktion och bättre effektivitet ijordbmket. Detta kom också att sätta sin prägel på den gemensammajordbmkspolitik som utformades inom EG. När undertecknades var deurspmngliga medlemsländema sammantaget nettoimportörer av livsmedel ochjordbmksräva-ror. Den gemensamma jordbrukspoUtiken utformades successivt genomatt de olika ländemas stödordningar jämkades samman. Resultatet blev ettkompUcerat system av pris- och marknadsreglering, sttuktur- ochregionalpolitiska stödordningar. Åtgärdema var effektiva så till vida attproduktionen ökade. Redan i bötjan av var EG självförsörjande närdet gäller livsmedel och jordbruksråvaror och blev snart överskottsproducent,trots an antalet jordbrukare minskade. Även i fick vi med tiden en kostsamöverproduktion, hög miljöbelastning och en prisutveckling på livsmedel somöversteg inflationen. Detta ledde tUl en kraftig kritik av jordbmkspolitiken.Är 1990 gick det att med en storpolitisk enighet i genomföra ett livsmedelspolinskt beslut som Prop. 1994/95:100 syftade tiU en avreglering av jordbmket. Lantbmket ochindustrin skulle bli Bilaga 10 en näring med samma villkor som övriganäringar i vårt land. uttalade dock att avregleringen inte fick ledatill nämnvärt minskad lönsamhet för jordbmket i norra . Det svenska jordbmket mäste nu inordnas i demarknadsordningar och bidragssystem som tillämpas inom EU. För delinnebär det i viss mån en återgång tiU den jordbmkspolitik som rådde före 1990ärs UvsmedelspoUtiska beslut. Inom EU har kritiken mot den gemensammajordbmkspolitiken och dess negativa verkningar framför allt i form av kostsamöverskottsproduktion lett rill ett beslut att genomföra reformer isamma riktning som det svenska livsmedelspolitiska beslutet år 1990.1 ettförsta skede innefattar reformen framför allt vegetabiliesektom. Belastningenpå EU-budgeten och viljan att bereda medlemskap åt länder i Central- ochÖsteuropa liksom , innebär att reformarbetet kan komma att utvidgasefter . Beslutet i om en ny livsmedelspolitikutgick från att konsumentemas val skall styra produktionen. De varor somproduceras skall finna avsättning på marknaden av egen kraft. Kvalitets- ochprisfrågor blir därmed centrala inom poUtiken. Den svenskaUvsmedelsproduktionen måste i fortsättningen hävda sig pä marknaden bådenationellt och inom EU. Detta kan ske inte minst med hög kvalitet ochmiljövänlig produktion. Konsumentemas intressen skall stå i centmm förlivsmedelspolitiken. Det innebär att de skall ges reella möjligheter att väljaden mat de vill ha på marknaden. Information om urspmngsland, produktionssätt,djurskydd, användning av bekämpningsmedel och tUlsatser är viktiga faktorerför valet av livsmedel. Överskådlig prismärkning och utförligainnehällsdeklarationer är berättigade konsumenUcrav. Särskilt med hänsyn tiUallergikerna är det viktigt att upprätthåUa en hög standard när det gällerinnehållsdeklarationema. EU:s direktiv på detta område är för närvarandeinte så långtgående som de krav vi ställer i . Det innebär att vi färupprätthålla vår högre märkningsstandard på frivillig väg. För detta krävs enmedveten konsumentpolitik och en ökad konsumentupplysning på detIivsmedelspolitiska området. Hur detta skall uppnås är en viktig strategiskfråga för regeringen. Förslag om åtgärder kommer att presenteras under våren1995. Ett medlemskap i den Europeiska unionen innebär fritillgäng till dess marknad. Detta är en stor utmaning för svensklivsmedelsindustri. Regeringen avser att spela en aktiv roll i arbetet med attintroducera svenska hvsmedels-produkter på den europeiska marknaden.Våra högakrav på rena livsmedel bör därvid vara en tillgång. Såväl spannmålsodlingen somträdgårdsnäringen kan dra nytta av att vi i vårt land har goda fömtsättningarför att bedriva en miljövänlig odling. Behovet av bekämpningsmedel i jordbmketär mindre i vårt land tack vare klimatet. Vi har också höga krav på goddjurhållning och djurhälsa, något som bör kunna ge konkunensfördelar i ,med den ökandemedvetenheten om att det finns såväl kvalitetsskäl som etiska skäl för Prop.1994/95:100 förbättringar av djurhållningen och djurhälsan. Regeringen föreslår att särskilda medel beräknasför att främja konsumentintressen pä det livsmedelspolitiska omrädet och foratt marknadsföra svenska livsmedel i udandet De miljöåtgärder inom EU som kompletterar dengemensamma jordbrukspoUtiken skall tillämpas i som ett miljöprogram itre delar, nämligen bevarande av, från kultur- och miljösynpunkt, värdefullaodlingslandskap, återställande av miljön i miljökänsliga områden och ekologiskodling. Principema för dessa program har tidigare presenterats i regeringensprop. 1994/ 95:75 Vissa Iivsmedelspolitiska ätgärder vid ett medlemskap iEuropeiska unionen. Stödniväema och anslagens storlek redovisas i littera B. Det är vUctigt att det finns ett levande jordbmk ilandets alla delar. Jordbmkspolitiken har starka regionalpolitiska inslag äveninom EU. En ofta förbisedd fråga i dessa sammanhang är jordbmkets betydelsesom arbetsmarknad för kvinnoma. Kvinnomas roll i jordbruket tas för given.Deras ekonomiska betydelse för näringen underskattas ofta. Denregionalpolitiska betydelsen av en näring som ger arbetsmöjligheter ät bädemän och kvinnor är föga uppmärksammad. Det finns goda exempel på hur kvinnoromsatt sina kunskaper och erfarenheter i framgångsrik företagsamhet inomjordbmk och livsmedelsindustri, inte minst i glesbygder. De kvinnliga nätverkoch arbetsgmpper som vuxit fram arbetar med annorlundaoch spännande metoder i landsbygdsutvecklingen. De stmkturstöd som blir tillgängligakan bidra tiU att ytteriigare stödja en sådan utveckling. Vi måste utforma en smidig administration av deolika stödordningama. De olika strukturstöden som rör jordbmket skalladministreras inom länsstyrelserna. Detta innebär att länsstyrelseraa får enmycket viktig roll i den regionala UtveckUngen. Genom de nya funktioner som nutiUförs länsstyrelsema fär de ansvar för områden som på ett gynnsamt sättstödjer och kompletterar varandra i utvecklingen av ett mångfasetterat ochmiljövänligt lantbmk med kulturmiljövård som ett viktigt inslag. Till dennabild hör också de extra resurser som avsatts för att stimulera kvinnligtföretagande i hela landet och som mycket väl kan kombineras med de olikainsatsema inom jordbmkspoUtikens omräde. Dessa frågor sorterar under olikadepartement, främst Jordbmksdepartementet, , Miljö-och natunesursdepar-tementet och Kulmrdepartementet. Genom att länsstyrelsemahar ansvaret för frågoma på länsnivå finns goda fömtsättningar för attinsatsema skall kunna samordnas så att de kompletterar och stödjer varandra. Administrationen inom livsmedelsområdet behöverförenklas och renodlas vid ett EU-medlemskap. Det finns även i fortsättningenett stort behov av att rationalisera verksamheten och begränsa de administrativakostnadema. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning under våren1995 med uppdrag att granska den samlade administrationen inom Uvsmedelsområdetoch utforma ett förslag som ger en funktionell och effektivadministration där mo- demteknik och samordningseffekter medverkar till avsevärt sänkta administra- Prop. 1994/95:100 tionskostnader. EU-medlemskapet kommer att innebära betydandeförändringar för det svenska jordbmket och livsmedelsindustrin. Stödnivån tilljordbmket beräknas (enligt PSE-modell), med regeringens budgetförslag,öka från ca till ca år 1995.PSE uttryckt i procent kommer att ligga kvar på en nivå kring . Dettainnebär en förstärkning av de resurser som står till jordbmkets förfogande, enförstärkning som är avsevärd i jämförelse med vad som skulle ha blivitresultatet av ett fullföljande av 1990 ärs beslut. Den är ocksä betydande ijämförelse med situationen . Det är mot denna bakgmnd som förslagentUl besparingar på jordbruksområdet skall bedömas. Det är sålunda rimligt attjordbmket skall bära sin del av kostnadema för att återstäUa samhällsekonomiskbalans och trygga sysselsättning och välfärd. Den fortsatta utvecklingenkommer i allt väsentligt att bestämmas av den svenska ekonomins stabilitet ochutvecklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken framför allt efter är 1997. De förslag som läggs i det följande tillkompletterande miljöåtgärder, stöd till mindre gynnade områden och olikadirektbidrag ger oss möjlighet att på ett balanserat sätt, utan alltföromfattande snedvridningar mellan olika produktionssektorer och regioner,hantera de problem som kan uppstå i samband med införandet av CAP. Regeringenhar medvetet söävat efter att prioritera miljö-och regionalpoUtiska hänsyn samtincitament till en inriktning mot kvalitet i stället för kvantitet. Därmedstärks det svenska jordbmkets ställning på EU-marknaden och vi kan lägga gmndentill ett långsiktigt uthålligt jordbruk. Regeringen har med det förslag som läggs framhaft ambitionen att skapa goda planeringsfömtsättningar för dem som ärverksamma inom livsmedelsbranschen. Det är en bransch som under senare är levtunder ovisshet om de framtida villkoren för verksamheten. Genom att riktlinjemanu läggs fast, EU-medlemskapets effekter slår igenom direkt och besparingamapresenteras för hela mandatperioden bör det nu gå att med större säkerhetplanera för framtiden. Merparten av besparingama tas ut i samband medövergängen till EU:s gemensamma jordbrukspolitik. har i samband med avtalet om ettEU-medlemskap förhandlat fram olika stödformer som är av frivUUg art och enbarttiU en del finansierade över EU:s budget. Dessa utnyttjas bara tiU endel, medan de direktbidrag som utgår givetvis utnyttjas fullt ut. Skälet tiUatt regeringen föreslår att de friviUiga bidragen skaU utnyttjas i begränsadutsträckning är att den svenska medfinansieringen skulle utgöra en alltför storbelastning på statsbudgeten. Den samhällsekonomiska utvecklingen i ären av de faktorer som kommer att avgöra hur dessa stödformer utnyttjas iframtiden. Besparingsåtagandet inom jordbruksområdet fram tillär 1998 utöver de besparingar som presenteras för /96 omfattarca . Besparingspotentialen finns framför allt påadministrationen. kanbesparingar hämtas hem genom förändringar i den gemensamma jord- Prop.1994/95:100 brukspoUtiken som resulterar i utgiftsminskningar på svenskastatsbudgeten. Regeringen presenterade i prop. 1994/95:25 om vissaekonomisk-politiska åtgärder, m.m. sin avsikt att återkomma till medförslag till konkreta besparingar pä utgifter för statlig konsumtion.Riksdagen har godkänt inriktningen och omfattningen av denna besparing (bet.1994/95:FiUl, rskr. 1994/95:145). Regeringen föreslår nu att myndighetemasförvaltningskostnader och övrig staUig konsumtion inom Jordbmksdepartementetsverksamhetsområde minskas med fram t.o.m. är 1998. / 96 minskas de berörda anslagen med sammanlagt 349 miljonerkronor. För en 12 mänadersperiod blir besparingen . 1995/96 11998 (12 män) 974 150 200 172 974 150 200 672 Miljöersättningarinom jordbruket Stöd till mindre gynnade områden Forskning och utbildningÖvrigt Summabesparingarnetto I 107 11607 1 De beslående besparingama beräknas uppgålill utöver vad som föreslås för /96 (12månader). Utgiftsutvecklingenpä Jordbmksdepartementets omräde blir sammantaget följande (): 1994/95:100 Bilaga10 A. IntemationeUt sam- B. Jordbmk och däd- E. Djurskydd och djur- F. Växtskydd och jord- H. UtbUdning och -500,0 godkännerinriktningen och omfattningen av de besparingar inom Jordbmksdepartementetsansvarsområde för budgetåren 1997 (x;h 1998 som regeringen förordar. A. Intemationellt samarbete Prop. 1994/95: lOO Svensktjordbruk och fiske i Detsvenska medlemskapet i den Europeiska unionen (EU) innebär att Sverigesjordbrukspolitikfrån i väsentliga delar övergår i EU:s. övertar EU:sgränsskydd och får del av EU:s importkvoter, möjlighet till exportstöd,miljöprogram, stmktur- och regionalstöd etc. Eftersom , tUl skUlnadfrån övriga nya medlemsländer, inte begärt några övergångsåtgärder vad gällertillämpningen av den gemensamma jordbmkspolitiken (CAP) kommer vi i princip attdelta i CAP från första medlemskapsdagen. Vissa beslut, som fastställande avsvenska mindre gynnade områden (MGO), kan dock inte ske förrän tidigast imars/eftersom dessa fiigor mäste behandlas av rådet eftermedlemskapet.