prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — 1990/91:117), en stramare reglering av kommunemasekonomiska förvaltning på nytt övervägs. Dennya kommunallagen har varit i kraft och en uppföljning av hurden nya lagens bestämmelser om ekonomisk förvaltning har tillämpats bör nuske. Det finns inget som tyder på att den ökade friheten för kommuner ochlandsting på det ekonomiska området har lett till några mer betydande problemför den kommunala ekonomin. Däremot har en rad kommunalekonomiskafrågeställningar med anknytning till kommunallagen aktualiserats under senareår. Det gäller bl.a. kommunemas och landstingens hantering av sinapensionsåtaganden, borgensåtagandenoch upplåning, utförsäljningen av egendom Prop. 1994/95:150 samt deallmänt ökade svårighetema att åstadkomma balans mellan Bilaga 7 inkomster ochutgifter. Regeringenhar för avsikt att skyndsamt göra en översyn av kommunallagens bestämmelser omekonomisk förvaltning. Översynen skall syfta till att skapa ännu bättrefömtsättningar för kommuner och landsting att åstadkomma en god ekonomiskhushållning. Det skall därför utarbetas ett förslag om hur kravet på balanseradbudget skall uttryckas i kommunallagen och vilka krav på den kommunalaredovisningen som ett sådant balanskrav ger upphov till. Vidare skall utarbetasförslag om en lagreglering av kommunemas låneverksamhet. Utgångspunkten bördärvid vara att rätten att ta upp lån i huvudsak begränsas tillinvesteringsverksamhet. Densvenska kommunallagstiftningen innehåller inga bestämmelser om hur man hanterarproblem som uppstår när kommuner eller landsting inte kan fullgöra sinabetalningsförpliktelser. Sådan lagstiftning finns bl.a. i och Finland.Regeringen har för avsikt att utarbeta ett förslag till lagstiftning som syftartill att hantera det nu nämnda problemet. Genom en sådan lagstiftning skapas enökad klarhet om hur problem med bl.a. lånebetalningar och borgensförbindelserskall lösas om de faktiskt uppkommer. 1.5.6Möjligheter att effektivisera den kommunala verksamheten Deundersökningar som expertgmppen för studier i offentlig ekonomi () harutfört (Ds 1994:24) visar att en tidigare negativ utveckling av produktiviteteninom den kommunala sektom har vänts till en positiv utveckling de senaste åren.Inom vissa verksamhetsområden, bl.a. bamomsorgen, har produktivitetsförbättringenvarit mycket påtaglig. Detta visar att det är möjligt att öka nyttan av deresurser som sätts in i offentlig verksamhet. Det finns mycket som tyder på attmöjlighetema att öka produktiviteten inom den kommunala sektom ännu inte äruttömda. För att kommuner och landsting skall kunna hålla konsumtionsvolymen påen nivå inom ramen för det angivna skattefinansierade utrymmet kanproduktiviteten inom den kommunala sektom behöva öka med upp till fiera procentom året. En sådan produktivitetsförbättring kan inte enbart uppnås genomorganisatoriska och andra förändringar inom den enskilda kommunen ellerlandstinget. Det krävs också, som har påpekat i den ovan nänmda rapporten,förändringar på systenmivå, dvs. i sättet att bedriva en verksamhet. Det finnsindikationer på att de förändringar som har skett inom sjukvården under senareår, med bl.a. övergång från sluten vård till öppen vård, har iimeburit attvården har blivit billigare utan att kvaliteten har försämrats. Äldre-reformenhar också skapat fömtsättningar för kommunema att effektivisera äldreomsorgen.Regeringen avser att ta initiativ till olika studier kring möjlighetema attsänka kostnadema för den offentliga verksamheten. I det sammanhanget finns detanledning att uppmärksamma vilka möjligheter den nya informationstekniken kanerbjuda. Attöka produktiviteten kan även kräva samverkan mellan staten och Prop.1994/95:150 kommuner och landsting. I årets budgetproposition redovisadesvissa Bilaga 7 statliga initiativ som konkretiseras. Således har denparlamentariska kommitté som ska utvärdera och föreslå åtgärder för attvidareutveckla det kommunala fömyelsearbetet inlett sitt arbete (dir.1994:515). Finansdepartementethar också inlett ett samarbete med när det gäller attutnyttja den nya informationsteknikens möjligheter inom såväl administration,vård och utbildning som samhällsinformation och demokratisk dialog. Detär regeringens ambition att göra den offentliga verksamheten effektivare genomatt stimulera samverkan över sektorsgränser. har det startatsförsök med samordning av det finansiella ansvaret för vården, sjukförsäkringenoch . Regeringen ser positivt på ytterligare initiativ att prövaen ökad samverkan mellan kommuner, landsting och statliga myndigheter. Denfemåriga försöksverksamhet med s.k. medborgarkontor som inleddes den 1 juli1994 är ett annat exempel på samordning av statlig och verksamhet. Ensärskild utredare kommer att lägga fram förslag somytterligare underlättar en samverkan mellan kommuner, försäkringskassa ochstatliga myndigheter. En sådan samverkan innebär både att samhällsservicen blirmer tillgänglig och att resursema utnyttjas effektivare. Medborgamasaktiva medverkan i den pågående omvandlingen av den kommunala verksamheten haren avgörande betydelse för tilltron till välfärdspolitiken. Den kommitté somhar till uppgift att utvärdera det kommunala fömyelsearbetet har därför ocksåfått uppdraget att föreslå åtgärder som utvecklar och stärker medborgamasinflytande över det fortsatta fömyelsearbetet i kommuner och landsting.Kommittén skall bl.a. redovisa idéer och förslag om hur medborgama får tillgångtill information om den kommunala verksamhetens kvalitet och kostnader. lämna förslag om ökad insyn i den kommunala verksamheten. 1994/95:150 Bilaga 7 Regeringensförslag: Staten tillskjuter ca till kommun för attlösa kvarvarande skulder i . Lånevillkorenför ett befintligt statligt lån till kommunen ändras och statsbudgeten belastasdärmed med ca . Insatsemafinansieras med medel som på annat sätt skulle ha ställts till kommunsektomsförfogande. Allaaktier utom en i överlåts av kommunen till ett förändamålet bildat holdingbolag. Staten beviljar holding-bolaget förlagslån påtotalt . Staten refmansierar sig genom upplåning. Bakgrundentill regeringens förslag: I samband med kompletteringspropositionbemyndigade regeringen (prop. 1992/93:150 bil. 6, bet. 1992/93:FiU29,rskr. 1992/93:430) att bevilja kommun ett statligt lån på 350 miljonerkronor för att sanera kommunens ekonomi. Bakgmnden till kommunens anhållan omlån var att inte kunde fullgöra sina betalningsförpliktelser.Kommunen ansåg sig inte till fullo kunna infria de ekonomiska åtaganden maniklätt sig genom ingångna borgensförbindelser för stiftelsen. De åtaganden somkommunen hade att reglera uppgick till ca 1 300 miljonerkronor. Löptiden för det beviljadelånet är med början och räntan motsvarar statensupplåningskostnader. får den årliga räntan läggas tillkapitalet. Återbetalning av lånet skall ske med årlig rak amortering iefterskott fr.o.m. sjätte året av lånets löptid. Vid riksdagsbehandlingenuttalade att regeringen inom ramen för sitt bemyndigande nogabör följa kommunens ekonomiska situation och inför utgången av den treårsperiodunder vilken räntan visserligen debiteras men inte behöver erläggas, ånyoöverväga lånevillkoren och vid behov återkomma till . kommun hardärefter i en skrivelse till regeringen (dnr Fi94/569)hemställt att staten medverkar till att ytterligare erforderliga åtgärder kanvidtas, som ger kommunen fömtsättningar för en självständig utveckling och enstabil framtid. Till skrivelsen har bilagts av kommunen initierade utredningar.Hemställan föranleddes bl.a. av tillkommande nedskrivningsbehov i Haningehemoch därmed krav på ytterligare kapitaltillskott från kommunen. Dåvarande finansministemuppdrog åt generaldirektören att tillsammans medlandshövdingarna ("") göra en oberoende granskning och bedönming avkommunens ekonomiska situation. I den av den 21 juni 1994avlämnade rapporten bedöms kommunen intepå egen hand kunna klara den uppkonma situationen. Merkostna- Prop.1994/95:150 dema på gmnd av Haningehem har försatt kommunen i enexceptionell Bilaga 7 situation. Kommissionenkonstaterade att de ovan nämnda åtagandena om finansieratsgenom försäljning av tillgångar (), vilket gav kommunendrygt . Resten finansierades med banklån och det statligalånet. Dessutom höjdes skattesatsen med en krona. Det tillkommande behovet avkapitaltillskott till Haningehem bedömdes för rapporten tilldrygt . Ikorthet föreslog kommissionen att kommunens intressen i såväl Haningehem som idet andra av kommunen ägda bostadsföretaget, , bordeavvecklas. Mot bakgmnd av att det inte bedömdes realistiskt att kommunen självkunde avyttra fastighetsbeståndet på marknaden, föreslogs att staten tillsvidare skulle engagera sig som ägare. Någon närmare precisering av hur detstatliga ägandet borde verkställas gavs inte. Det fömtsattes emellertid att ettstatligt övertagande skulle leda till att kommunen inte skulle behöva utgeytterligare kapitaltillskott utöver de som redan varbeslutade. Kommunens ansträngningar för att rätta till den ekonomiska situationenskulle därmed kunna koncentreras på att i övrigt få kontroll på ekonomin. Iaugusti uppdrog regeringen åt advokaten att i samråd medgeneraldirektören vidta nödvändiga förberedelser för åtgärderav den innebörd som framgår av , innefattandeförhandlingar med berörda parter. Arbetet med uppdraget har under hand stämtsav med och resultatet har redovisats i en rapporttill regeringen. Rapportens förslag överensstämmer i berörda delar medregeringens förslag och de överväganden som redovisas i det nedanstående. Skälenför regeringens förslag: Regeringen gör inledningsvis, i likhet med vad somuttalats av och de av kommunen initierade utredningama,bedömningen att särskilda insatser måste vidtas för att kommun skallklara det uppkomna ekonomiska läget. Kommunens situation är exceptionell. Deinsatser regeringen nu föreslår i samförstånd med kommunen bedöms varatillräckliga för att kommunen, på samma yttre villkor som gäller för andrakommuner, skall kunna utvecklas inom de ramar som de samhällsekonomiskafömtsättningama medger. Regeringen vill idetta sammanhang betona det ansvar som är förenat med den långtgående kommunalasjälvstyrelsen. Kommuner och landsting har givits stor ekonomisk frihet att taansvar för de resurser som ställs till varje kommuns och landstings förfogande.En ekonomisk rekonstmktion av kommun fömtsatts vara till gagn för helakommunsektom. Mot denna bakgmnd anser regeringen det vara naturligt, att ensådan rekonstmktion i första hand bör finansieras med medel som på annat sättskulle ha ställts till kommunsektoms förfogande. Detta åstadkoms genom attdelvis ta i anspråk den för fömtskickade kompensationen (prop.1994/95:122) avseende den allmänna löneavgift som tas ut för att finansieramedlemskapet i EU. Avsiktenmed det förslag beträffande kommun som regeringen . 1994/95:150 nulägger fram är, att inom rimliga gränser med särskilda insatser uppnå Bilaga 7en för kommunen långsiktig lösning utan att frånta kommunen ansvaret att självklara den ytterligare sanering som den ekonomiska situationen kräver. De avförslaget berörda partema har under hand förklarat sig vara villiga att, underfömtsättning av erforderliga formella beslut, genomföra de transaktioner ochatt träffa de avtal som följer av de åtgärder som föreslås. Samtligatransaktioner avses ske per . Förslagetinnebär i korthet att Haningehem överlåter sin fastighetsrörelse till HaningeBostäder för ca . Köpeskillingen motsvarar, utifrån gjordaoberoende värderingar, ett försiktigt bedömt marknadsvärde. Köpeskillingenregleras genom att Haningehem lyfts av skulder med motsvarande belopp. Isamband med avlyftet sker en refmansiering med Bostäder som låntagare.Haningehems totala låneskuld uppgår till ca . Samtliga lånhar konununal borgen som säkerhet. Med hänsyn tagen till vissa andrabalansposter överstiger Haningehems sammanlagda skulder köpeskillingen förinkråmsöverlåtelsen med ca . Hur denna mellanskillnadskall hanteras behandlas i det följande. 1ett andra steg överlåter kommunen alla aktier i , utom en, tillett för ändamålet tillskapat holdingbolag som skall ägas av en stiftelsestiftad av . Genom detta erhålls en ägare utan intresseav kommersiellt utnyttjande av den uppkomna situationen. Kommunförbundetsekonomiska ansvar begränsas till vad som krävs för bildandet av stiftelsen.Avsikten är att en vidareförsäljning av Bostäder skall ske vid entidpunkt som kan bedömas lämplig utifrån fastighetsmarknadens framtidautveckling. Överskott som uppstår vid en vidareförsäljning skall tillfallastaten. Stiftelsen skall ha rätt att kräva att staten, eller den statenanvisar, förvärvar stiftelsens aktier. Genomkommunens återstående innehav av en aktie i avses blisäkerställt att kommunen får utse en styrelseledamot och att kommunen erhålleren hembudsrätt vid en framtida överlåtelse till annan än staten av aktiema iHaninge Bostäder. Kommunen ges därmed en möjlighet att till då rådandemarknadspris återförvärva Bostäder när en framtida försäljning välskall ske. HaningeBostäders verksamhet avses alltjämt bedrivas enligt de principer som gäller förallmännyttiga bostadsföretag. ()skall genom avtal åta sig att administrera och utöva ägarfunktionerna i såvälholdingbolaget som Bostäder. Köpeskillingenför överlåtelsen av aktiema från kommunen till holdingbolaget har bestämts till300 utifrån föreliggande värderingar och Bostäderssubstansvärde. Genom överlåtelsen tillförs således kommunen 300 miljonerkronor, som skall användas för att nedbringa den efter fastighetsöverlåtelsentill Bostäder resterande låneskulden i Haningehem. Den kvarvarandeskulden uppgår därmed till ca . Hänsyn har då inte tagitstill en reversfordranpå som Haningehem har på kom- Prop. 1994/95:150 munen.Regeringen återkommer i det nedanstående till hur denna fordran Bilaga 7 börhanteras. Finansieringenav holdingbolagets förvärv av aktiema och den nya koncernens erforderligakapitalbehov avses bli säkerställt genom förlagslån från staten tillholdingbolaget på totalt . Av förlagslånen skall 300miljoner kronor användas till ätt betala aktiema i Bostäder, medan 300miljoner kronor skall utgöra en kapitalreserv för holdingbolagets ochdärigenom Bostäders fortsatta verksamhet. Kapitalreserven skallplaceras på ett särskilt för ändamålet öppnat konto hos ochfår endast tas i anspråk under särskilt angivna fömtsättningar. Detillhandahållna föriagslånen skall löpa med en ranta som motsvarar statensupplåningskostnad inkl. hanteringskostnader. Löptiden bör vara högst 15 år.Lånen skall vara efterställda holdingbolagets övriga skulder. Staten skalltillförsäkras rätten att omvandla förlagslånen till aktier i holdingbolaget närstaten så begär. Staten skall vidare ges en rätt att på begäran förvärvastiftelsens aktier i holdingbolaget och en hembudsrätt vid överiåtelse avaktier i holdingbolaget. Somovan redovisats uppgår restskulden i Haningehem efter avlyft av lån medavseende på aktielikviden om till ca 850 miljoner kronor.Haningehem har dock som nämnts en reversfordran om påkommunen. Kommunen bedöms emellertid inte ha finansiella möjligheter att varesig reglera reversskulden eller lösa kvarstående skulder i Haningehem. Såledesfattas, såvitt nu går att bedöma, ca för att nollställaHaningehems balansräkning. Regeringens förslag är att staten tillskjuter dessamedel till kommunen för att användas till att lösa kvarvarande skulder i Haningehem. Genomdet beskrivna förfarandet avlyfts kommunen borgensåtaganden omtotalt . Somtidigare nänmts erhöll kommunen ett statligt lån på 350 miljonerkronor. För att ge ytterligare fömtsättningar för en återhämtning av kommunensekonomi föreslår regeringen att de fastställda lånevillkoren ändras på så sättatt kommunen inte behöver erlägga den t.o.m. upplupna ochkapitaliserade räntan om ca och att den årliga räntandärefter om kommunen så önskar kan läggas till kapitalet. Den underdessa upplupna räntan beläggs i så fall med ränta på samma sätt somskulden i övrigt. I andra delar skall de urspmngliga lånevillkoren varaoförändrade. Deföreslagna statliga insatsema vad gäller de kvarstående skuldema i Haningehemoch de ändrade lånevillkoren beräknas därmed uppgå till ca 900 miljoner kronor.Beloppet ingår i regeringens beräkning av anslaget Särskilda insatser för vissakommuner och landsting. 1det föregående har nänmts att finansieringen föreslås ske genom att delvis ta ianspråk den för fömtskickade kompensationen till kommunsektom avseendeden allmänna löneutgift som tas ut för att fmansieramedlemskapet i EU. Mot bakgmnd av detta anser regeringen att när envidareförsäljning av Bostäder sker, skall det överskott som må uppståför staten tillföras till kommunsektom. Beträffande förlagslånenbör staten refinansiera sig genom att gör en upplåning.Detta kapital skall således inte finansieras av kommunsektom. 1994/95:150 Bilaga 7 Regeringensförslag: erhåller ett särskilt bidrag om 505 miljonerkronor. Skälenför regeringens förslag: kommun har och den 17febmari 1995 inkommit med skrivelser (dnr Fi94/4379) där man ansöker om extrastatsbidrag för . visar det preliminära bokslutet förkonununen på ett stort underskott. Det nya utjämningssystemet som regeringenföreslår kommer dock att ge och flera andra kommuner med stora underskottett betydande inkomsttillskott. bör deras fömtsättningarför en balanserad ekonomi därför vara väsentligt bättre. Regeringen anser attde medel som skall tillföras kommunsektom i första hand bör användas förinförande av det nya bidrags- och utjänmingssystemet vilket även gagnar Malmökommun. kommuns skrivelse föranleder därför ingen åtgärd. har underflera år haft en ekonomisk situation som lett till en mycket stor upplåning, ca8 miljarder kronor En av flera orsaker till detta är att det nuvarandeutjämningssystemet ger en otillräcklig utjänming av de stora kostnadsskillnadersom finns mellan sjukvårdshuvudmäimen. Regeringen gör bedönmingen att denekonomiska situationen i är sådan att kommunen bör tillförasytterligare statliga medel . Ett särskilt engångsbidrag tillGöteborgs kommun om föreslås därför. Finansieringen avdetta bidrag sker med en del av de medel som skall återföras till kommunsektomsom kompensation för den allmänna löneavgift och den särskilda löneskatt somtas ut för täckande av EU-avgiften. 1.6 Vissa anslagsfrågor Prop. Bilaga7 Anslagskonsekvenser av framlagda förslag Degenerella statsbidragen till kommuner respektive landsting upptas förnärvarande på anslagen Gl Statligt utjänmingsbidrag till kommuner och G2Skatteutjänmingsbidrag till landsting. I budgetpropositionen (prop.1994/95:100, bilaga 8) föreslogs bidragsramen för anslaget Gl budgetåret1995/96 (18 mån.) uppgå till , varav 19 036 miljonerkronor avser och avser . Föranslaget G2 föreslogs bidragsramen till budgetåret1995/96 (18 mån.) varav faller och7 . Regeringenföreslår i avsnitt 1.3 att ett nytt bidrags- och utjämningssystem för kommuneroch landsting införs . Förslaget innebär bl.a. att ett nytt generelltstatsbidrag för kommuner respektive landsting inrättas och att de ekonomiskaregleringar som sker genom avdrag från skatteutbetalningama till kommunerrespektive landsting i stället sker via statsbidragen. Denuvarande anslagen Gl Statligt utjämningsbidrag till konmiuner och G2Skatteutjänmingsbidrag till landsting föreslås minskas och endast avse periodenfram t.o.m. . Det statliga utjänmingsbidraget tillkommuner, Gl, föreslås därför sänkas med förhållande tillvad regeringen föreslog i budgetpropositionen. Skatteutjänmingsbidraget tilllandsting, G2, föreslås på motsvarande sätt sänkas med 7 536 miljoner kronor.Två nya anslag, G3 Generellt statsbidrag till kommuner och G4 Generelltstatsbidrag till landsting föreslås införas för /96. AnslagetG3, Generellt statsbidrag till kommuner, föreslås uppgå till 44 740 miljonerkronor avseende är 1996. Anslaget G4, Generellt statsbidrag till landsting,föreslås för uppgå till . Beräkningama av dessaanslag framgår av tabell 1.9. Dämtöverföreslår regeringen att ett nytt anslag G5 Särskilda insatser för vissakommuner och landsting, införs fr.o.m. . Anslaget föreslås uppgåtill totalt , varav avser och avser . Anslaget avsersärskilda insatser för och kommuner och vissainsatser i samband med införandet av det nya statsbidragssystemet år 1996.Regeringens förslag och överväganden i dessa delar redovisas i avsnitten 1.3.6,1.5.7 och 1.5.8. Iföljande tabell redovisas en beräkning av de nya statsbidragsramaraa förkommuner respektive landsting till följd av omläggningen . Tabell1.12 GenereUa statsbidrag är 1996 1994/95:25 ' Kompensation för allmän löneavgift och särskild löneskatt (EU) Avgår till särskilt statsbidrag 1996 Bidrag till missbrukarvård och 1994/95:150 Bilaga 7 Iårets budgetproposition (prop. 1994/95:100) angavs den totala bidragsramen förår 1995 till på anslaget Gl Statligt utjämningsbidragtill kommuner och på anslaget 02 Skatteutjänmingsbidragtill landsting. Vidare angav regeringen sin avsikt att återkomma ikompletteringspropositionen med en närmare bedönming av bl.a. hur de ekonomiskaregleringama till följd av verksamhetförändringar bör behandlas. 1 avsnitt1.2.4 redovisas de verksamhetsförändringar m.m som skall regleras motkommunsektom . De uppgår sammanlagt till somskall återföras till kommunsektom. infördes enallmän löneavgift på och de särskilda löneskattema höjdes med 1,5 %.Åtgärden var ett led i finansieringen av medlemsavgiften i EU. Kommunsektomskall kompenseras för de ökade kostnader som detta innebär. skall återföras till sektom. Återföringen skall användas förinförandet av det nya bidrags- och utjämningssystemet, dels för förstärkningarav kostnadsutjänmingen dels för en förlängd införandetid. föreslåsockså vissa särskilda insatser med anledning av införandet av det nyastatsbidragssystemet. För detta ändamål föreslås att 400 miljoner kronoravsätts, se avsnitt 1.3.6. Kommunemas ochlandstingens mervärdesskattesystem föreslås i föreliggande proposition ändras fr.o.m.år 1996 (avsnitt 1.4). Ändringen medför att förs övertill statsbidragsramen och att saldot på inkomsttiteln mervärdesskatt därmedökar med motsvarande belopp. 1 avsnitt 1.3.5. föreslås att en del av vissaersättningar till sjukvårdshuvudmän m.m (sjukreseersättningama) samt bidragtill missbmkarvård och vård av ungdomar inordnas i det generellastatsbidraget. 1.7 Upprättade lagförslag Prop. Bilaga 7 Inom har upprättats förslagtill 1. lag om generellt statsbidrag till kommuner ochlandsting, 2.lag omutjänming av skatteinkomster och kostnader i kommuner och landsting, 3.lag ommförande av lagen (1995:000) om utjämning av skatteinkomster och kostnader ikommuner och landsting, 4.lag medsärskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel , 5.lag ommervärdesskattekonton för konununer och landsting, 6.lag om ändringi lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och aiman menighetsutdebitermg av skatt, m.m, 7.lag om ändringi lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring irikets indelning i kommuner, landsting och församlingar, 8.lag om ändringi lagen (1994:961) med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel år1995, Lagförslagen finns i bilaga 7.1.3 1.8 Författningskommentarer Prop. Bilaga 7 1.8.1 Lagen om generellt statsbidrag tillkommuner och landsting 1 och 2 §§ Paragraferna innehåller bestämmelser om att generelltstatsbidrag till kommuner och landsting fördelas mellan kommuner respektivelandsting med ett fast belopp per invånare i kommunen eller den 1november året före bidragsåret. Beloppet bestäms av regeringen ellerden myndighet regeringen bestämmer utifrån de medel som har anslagitför generellt statsbidrag till kommuner respektive landsting och antaletinvånare året före bidragsåret. Enligt paragrafen skall de landstingsfria kommimemabetraktas som både kommuner och landsting och de får därför bidrag enligt dennalag både som kommun och landsting. De närmare bestämmelser om fördelning av statsbidragmeddelas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Paragrafen anger hur bidraget betalas ut och motsvarar 14§ i den nuvarande lagen om statligt utjämningsbidrag till kommuner och 10 § ilagen om skatteutjänmingsbidrag till landsting.