prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — I förordningen (1993:1535) om informationsutbyteinom Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet i fråga om livsmedel har regeringen utsett till samordningsmyncUghet för RAPEX pälivsmedelsområdet. Beträffande RAPEX-systemet för övriga prcxlukter ärKonsumentverket samordnande myndighet 1 förordningen sägs att den myndighet som beslutarom saluförbud eller vUUcor försaluhällande av Uvsmedel, som kan orsaka dlvarlig cxh akut hälso-fara, skdl underrätte Livsmedelsverket.Bestämmelsen riktar sig i första hand tiUlänsstyrelser cxh miljö- och hälsoskyddsnämnder. skickar informationen vidare till (), som isin tur informerar övriga EFTA-länder cxh . Pä motsvarande sätt erhåller Livsmedelsverketsådan information från som inkommit frän andra EFFA-länder ellerEG-kommissionen. I dessa fall avgörLivsmedelsverket vUka ätgärder som bedöms nödväncUga. IEES-avtelet ingår flera cUrektiv inom miljöskycklsomrädet som berör dricksvatten. Hit hör ett cUrektiv om kvditetskriterierför dricksvatten och tvä direktiv omkrav pä ytvatten avsett för beredning av dricksvatten. Att dricksvatmet finns med i EES-avialet frots att det inte ärnågon direkt handelsvara hänger bland annat samman med att dricksvatten användsinom livsmedelsindustrin cxh därvidindirekt kan påverka kvditeten på de prcxlucerade Uvsmedlen. Därmed har delfunnits ett infresse för an harmomsera dricksvattenreglema i olUca länder. Direktiven innehäller bestämmelser om enlägste skyddsnivå (minimi- harmonisering), vUketinnebär att nationella krav får vara strängare. Direktiven har införlivats iLivsmedelsverkets förskrifter genom en reviderad dricks-vartenskungörelse somträdde i kraft i är. De viktigaste förändringarna i kungörelsen äralt yivallencUrektiven inarbetats cxh att tidigare använda riktiinjer för bedömning av dricksvattnetskvditet har ändrats till bindande gränsvärden.De tidigare generella kraven pä att dia typer av råvatten skulle vara av sä god kvaUtet att de på ändamålsedigtoch dlförUdigt sätt kunde beredastill dricksvatten har kompletterats med specifika kvalitetskrav uttryckta som gräns- cxh riktvärden på råvatten från ytvattentäktVad gäUer kvaUtetskri-terier fördricksvatten har några undersökningsparamefrar tUlkommit cxh vis sa gränsvärden har ändrats. De praktiskakonsekvensema av förändringama bedömssom relativt små för flertdet huvudmän, i de flesta faU kommuner. 1994/95:19 Bilaga 9 Regeringens bedömning: Vid ett EU-medlemskap måste gränskonfrollema slopas. Konfroller av livsmedel ochprodukter av animaliskt ursprangsom förs in i landet måste i större utsfräckning än bygga på denlivsmedelskonfroll som sker i uiförsellandet Konfroller av djur kommer fortsättningsvis att ske iursprangsbesätiningen och genom stickprovskonfroUeri mottegarbesättningen. En friare handel kan innebära ökade risker för att fä in "nya"djursjukdomar i . Riskema kandock motverkas dels genom att inom landet vidta förebyggande ätgärder som utbildning i syfte att tidigt kunnaupptäcka diagnostisera cxh eliminera"nya" sjukdomar, dels genom begäran om s.k. tilläggsgarantierom sjukdomsfrihet för vissa sjukdomar. Livsmedel, levande djur cxh fcxler som förs in ilandet skdl vara fria frän sdmonella.Sverige kan i dit väsentUgt behålla sina sttänga djurskyddsbestämmelser. När del gäller användmng av antibiotika cxhkemoterapeutika i foder har Sverigefått möjlighet att behälla sina regler under en fyraårig övergångspericxi. Förbudet mot användning avprodukter av kadaver i foder får behållas under en treårig övergångsperiod. EGkommer att genomföra en vetenskapligutvärdering av reglema pä dessa omräden före dessa övergängspericxlersslut. Medden indelning som EG tUlämpar hör till det veterinära området veterinära Hvsmedelsbestemmelser cxh bestämmelser omdjurhälsa samt bestämmelser om avel,djurskydd och foder. EG:s veterinära livsmedelsbestämmelser omfattar regler omhygieniska krav vid prcxluktion av cxh handel med livsmedel av animaliskt ursprang. Till de veterinäralivsmedelsbestämmelsema hör cxkså regler om förbud mot hormoner i produktionshöjande syfte cxh föreskrifter Prop. 1994/95:19 om gränsvärden för läkemedelsresiercxh andra föroreningar i kön. När det gäller de veterinäralivsmedelsbestämmelsema cxh bestämmelsema om djurhälsa har EG cxh samma övergripande mål, dvs. att intesprida smittsamma sjukdomar genomhandel med djur eller produkter av djur. Målet är att skydcfa människors cxh djurs hälsa. EG vill uppnå detta målsamticUgt som man avvecklar aUahinder för handeln inom gemenskapen. De fleste av EG:s rättsakter pä området omfattas av EES-avtdet som i den härdelen frädde i kraft först . cxh EG har emellertid olika system för attupprätdiålla sjukdomsskyddet Detsvenska systemet bygger i huvudsak på tillståndsprövning i varje enskilt fdl.EG:s system kan däremot sägas vara generellt i den meningen att saluförande ochfransport fär ske inom gemenskapen om de i angivna kraven är uppfyUda. Huvudprincipenför omsättning av animaliska produkter, bl.a. kött cxh köttprcxlukter, fisk,mjölk cxh ägg, är att varorna frinskall kunna transporteras cxh omsättas inom gemenskapen. En föratsättning fördetta är att varoma har gcxlkänts av offentligt anställd inspektör pä produktionsplatsen och försetts med föreskrivnastämplar cxh certifikat. Det ärdltså inte längre möjligt an konttx}llera varoma när dessa passerar EG:s inre gränser. Däremot kan stickprovskonfrollerutföras pä bestämmelseorten och i vissa fall även under ffansporten.Tredjelandsvaror konfroUeras endast vidgemenskapens yttre gräns. De beskrivna reglema om animaliska produktergäller också i princip vid handel med levande djur. De skilda systemen äri princip lUcvärdiga från skyddssynpunkt. EG cxh har samma mål också när det gällerregleringen av husdjursaveln.Bestämmelsema om avel syftar till att främja uppfödning av friska, högkvalitetiva och prcxiuktiva djur. EG:sreglering har emellertid varitlångt mer detdjrik än den svenska. Förcskrifisändringar med ökad detal-jeringsgrad har därför krävts för den EU-anpassningpå området som redan har skett som en följd av EES-avtelet. 1 fråga om djurskydd har en högremålsätming än EU både när del gälleratt förebygga sjukdomar och att skapa den bästa möjliga miljön fcjr djuren. Den svenska lagstifmingen omfattar diadjurslag i ngenskap. Lagen sägerutttyckligen att djurhållning skall ske på ett sådant sätt att djuren skydcfas mot sjukdom och att den främjar djurens hälsa.Något motsvarande eller liknandekrav finns inte vare sig i Europarädskonventionema, EU:s direktiv elleri de enskilda EU-ländema. Till skillnad frän bestämmelsema om foderomfattar EES-avtelet inte bestämmelsemaom djurskydd. Den svenska fcxlerlagstifiningen har utarbetats med beaktande av och hardärefter EG-anpassats ytterligare som en konsekvens av EES-avtelet Som framgår av vad som sagts omfattas det veterinära området av EES-avtdet, med undantag för omdjurskydd. I huvudsak har därför redan införiivals med svensk rättEnligt EES-avtelet är dcxkbestämmelser i rättsakter som rör finansiella dispositioner 8Riksdagen 1994/95. 1 saml Nr 19. och gränskontroU intetUlämpliga. får följaktiigen inte finansiell hjälp Prop. 1994/95:19 fränEG för att t.ex. ufrota allvarliga djursjukdomar. Det innebär vidare att Bilaga 9 fram till ett eventuelltmecUemskap kan behälla sina gränskonfroller. EES-avtdet omfattar inte heller rättsaktemas bestemmelser omförhällandet till tredjeland I det följande redovisas i skilcfa avsnitt för defyra delområdena, veterinära livsmedelsbestämmelsersamt bestämmelser om djurhälsa, avel och fcxler först , den anpassning som skett av motsvarandesvenska regler cxh utfdlet av medlemskapsförhandlingama saml vilka konsekvenserna blir för svensk del vid en eventuelltmecUemskap i EU. Därefter behandlas isärskUda avsnitt djurskyddsfrägor och frågor om kötddassificering. Ihuvudsak fyra direktiv reglerar hanteringen av kött (direktiven /461/EEG, 80/215/EEG,64/433/EEG och 77/99/EEG). Direktiven /461/EEG och 80/215/EEG innehällerbestämmelser om förbud mot handelmed sådant kött resp. sådana köttprcxlukter som inte uppfyUer gemenskapens hälsobestämmelser. EnmecUemsstat har cxkså enligt cUrektivenrätt att förbjuda införsel till sitt territorium av färskt kött cxh könprodukter frän en mecUemsstat där en epizcx)tisksjukdom har bratit ut. Direktiven /433/EEG cxh 77/99/EEG innehåller bl.a.bestämmelser om gcxlkännande avslakterier, styckningsanläggningar cxh kyl- och fryslager saml om persondhygien cxh hygien i lokder. Vidarefinns bestämmelser om hygien vid slakt, styckning cxh annan hantering av köncxh köttprcxiukter. Bestämmelser finns cxkså om besiktning före cxh efter slaktcxh om hygieniska krav påutrastning. Dessutom regleras smäskdig slakt cxh föreskrivna krav pä förädlingsanläggningar liksom krav päbesikmingsveterinärer cxh besiktningsassistenter.De svenska slakterier som recfan i cfag expxrterar till EG uppfyller dessa krav. Övriga slakterier skall medbörjan anpassa sig tiU på området. AUaanläggningar skall vara anpassadesenast . Smäskdiga slakterier, dvs. slakterier med enslaklvolym under vissa fastställda gränser, ges vissa lättnader i hanteringen avkött. Direktivet 91/495/EEG innehäller bestämmelser somsyftar till art förhindra artsjukdomar sprids frän kött av hägnat vilt. I huvudsak stells hygieniska kravvid slakt och annan hantering av sådant kött. I direktivet 92/116/EEG, som gäller hantering avfärskt kött av fjäderfä, föreskrivshygienkrav för slakterier, lokaler, utrastning och redskap samt för persond vid slakterier. Vidare finns bestemmelserom besUctning före txh efter slakt cxh bestämmelser om krav på slakthygien.Motsvarande bestämmelser i fråga omkött av vilt finns i direktivet 92/45/EEG och i fråga om kaninkött ochkön av hägnat vUt i dfrektivet 91/495/EEG. Bestämmelsema om hygienkrav för mjölk (direktiven92/46/EEG - mjöUc- Prop. 1994/95:19 hygiendirektivel - cxh 92/47/EEG) behandlar både värmebehandlad cxh icke Bilaga 9 o värmebehandlad (opastöriserad) mjöUc. Direktiven behandlar cxksämjölkba-serade prcxlukter.MjölkhygiencUrektivel är ett myckel omfattende direktiv. Det innehällerbestämmelser om produktion av mjölk pä gärden, bestämmelser om transport av obehandlad mjölk tiU mejericxh hygienbestämmelser för mejerier. i direktiven /437/EEG,91/493/EEG och 91/492/ EEG medhygienkrav för äggprcxlukter, fiskprcxlukter cxh blötdjur rör främst krav på lokder cxh ufrustning. Regler ges bl.a.om gcxlkännande av anläggningar, om inspektioner cxh om förpackningar. om konfroll av restsubstanser idjur cxh köttvaror gäller bl.a. provtegningsprogram, gränsvärden för rester avveterinärmedicinska preparat,laboratorier cxh kvditetssäkring. Både cxh EG har förbud mot användningav hormoner i tiUväxtbefrämjande syfte. Bestämmelsema finns i huvudsak i direktiven /602/EEG,85/358/EEG, 88/146/EEG, 86/ 469/EEGoch 90/218/EEG samt i förordningen (EEG) nr 2377/90. Irförlivandetav EG.s veterinära livsmedelsbestämmelser i svensk rän « Hygiendirektiveni fråga om färskt kött txh köttprodukier har kunnat införiivas i svensk rätt pä myndighetsnivå med stöd av debemyndiganden som redan finns ilivsmedelslagen och livsmedelsförordningen. Föreskriftema finns i kungörelse (SLVFS 1994:1) medföreskrifter och allmänna råd om slakt av tamboskap och hägnat vilt och ikungörelse (SLVFS 1994: 10) medföreskrifter och allmänna räd om köttprodukter m.m. Hygiendirektivet om fjäderfäkött har införiivals genomlivsmedelsverkels kungörelse (SLVFS1994:11) med föreskrifter cxh allmänna räd om slakt m.m. av fjäderfä. Stöd för att införhva mjölkhygiendirektivet finnsi 6 § lagen (1992:1683) omprovtegning pä djur. EnUgi bestämmelsen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifterom djurhälsa i besätming-ar förmjöUcproduktion samt om djurhållning, hantering av mjölk cxh krav pä hygien isamband med säcfan prcxluktion. finns i kungörelse (SLVFS 1994:13) medföreskrifter och allmänna råd omhantering av mjölk och mjölkbaserade produkter cxh kungörelse (SJVFS 1994:33) med föreskrifterom hygien och hälsa vid produktion av mjölk. Direktivet med hygienkrav för äggprodukler harinföriivals genom Livsmedelsverketskungörelse (SLVFS 1994:5) med föreskrifter cxh dlmänna råd om äggprodukter. Direktivet som rör fiskprodukterär införlivat genom kungörelsen(SLVFS 1994:2) med föreskrifter och dlmänna råd om hantering av fiskvaror m.m. Motsvarande föreskrifter omblöidjur finns i kungörelsen (SLVFS1994:21) med föreskrifter och dlmänna råd om levande tväskaliga blöidjurm.m. EG:s förordning (EEG) nr 2377/90 harinkorporerats genom kungörelsen Prop. 1994/95:19 (SLVFS 1994:22) med föreskrifter om maximdttillåma restmängder av vete- Bilaga 9 rinärmedicinska läkemedel ilivsmedel med animaliskt ursprang. Konsekvenser av ett svenskt medlemskap i Bestämmelsemai EG:s rättsakter som rör gränskonfroller cxh s.k. öedjelands-frägor omfattas inte av EES-avtdet EG cxh Sverigehar samma övergripande målsättningatt inte sprida smittsamma sjukdomar genom handel med djur eller djurprodukter. cxh EG har dockolUca system för att upprätthälla smittskyddet.EG har ett generellt system medan i huvudsak har ett incUviduellt system med tiUståndsprövning i varjeenskilt fdl. Det är Livsmedelsverketsom prövar frägor om införsel av livsmedel. Den fysiska införsel-konfrollen utförs av miljö- ochhälsoskyddsförvalmingama pä införselortema medan utför en dokumendconfroU. Vid införsel av köttvarorutförs konfrollen alltid av särskiltförordnade importbesiktningsveterinärer. Vissa förenklade bestämmelser finns för gränsfrafik mellan och mellan cxh . Ett medlemskap kommer att innebära en friarehandel med prcxlukter frän djur inomunionen. En konfroll av livsmedel vid ert antd gränskonfrollstatio-ner kommeratt etebleras vid EG:s yttte gräns mot fredjeland. Antalet gräns-konfrollstationer och deras lokalisering blirberoende av vilka av våra grannländersom blir medlemmar. När det gäller EU:s inre gränser kommer det inte längre att finnas någon gränskonfroll såvin gällerhandel med övriga mecUemsländer.Förhandlingsresultatet innebär emellertid att vid ett medlemskap frots avsaknad av gränskonfroll kanupprätthålla kravet att importerat köttär sdmonellafritt. begärde i medlemskapsförhandlingama att dia EG:s anläggningar som exporterar kött,köttprcxlukter cxh ägg till , skallutföra en konfroll av prcxluktema med avseende på salmonella i enlighet med svenska krav pä en sådan konnx)ll. Allapartier skall åtföljas av ett dokument där salmonellafrihet intygas.Förhandlingsresultetet i ckn här delen innebär att EG:s särskilda bestämmelser om skydd för salmonella, somomfattar bl.a. behandade ägg- ochköttprodukter, anses ge ett sådant skydd att bestämmelsema äracceptebla för . För sädana animdiska produkter som läcks avgenerella hälsogarantier är lägetföljande. har erhållit ytteriigare garantier rörande handel med färsktkött av tamdjur och med färska ägg. Det innebär följande. För färskt kön som omfattes av direktiv /433/EEG finnsmöjligheter att enligt direktivetsartikel 5.2 införa tilläggsregler för sdmonella. I awakten pä harmoniseradetilläggsregler föratses alt mikrobiologiska tester av köttet utförs enligt vid ursprangsanläggningen föreavsäncfandei. Regler för provtagningoch analys antas av rädet efter förslag frän kommissionen. Beslut om dessaregler skdl fattas före inttäde i unionen. Tester behöver dcxk inte utföras vid anläggningar som införtsalmonellakonfrollprogram därsåcfana tester ingår och som dessutom gcxlkänts av kommissionen i enlig- het med Ständiga Veterinära Kommittéens riktlinjer. Tester behöver inteheUer Prop. 1994/95:19 ulföras påkött som skall berecfas genom sterilisering eller liknande förfaran- Bilaga9 de. Sådant färskt kött fär ävenkonfroUeras i i enlighet med svenska konfrollprogram. Inom tre är skdl detta förfarande utvärderas.Medföljande dokument rörande sådantkött som testats skall innehålla uppgifter om alt undersökning utförts. För färskt fägelkött som omfattas av cUrektiv71/118/EEG föratses, i Ukhet med vadsom gäller för annat färskt kött som omfattas av direktiv /433/ EEG cxh i avvaktan pä harmoniserade ätgärder, attmUcrobiologiska tester utförs vidursprangsanläggningen före avsäntfandet i enlighet med kommissionen txh kommittéens riklUnjer. I avvaktan pä deharmoniserade ätgärder inom unionen som redan är imder beredning kan Sverigekräva tilläggsgarantier avseendesalmoneUa vid handel med färska ägg. För att erhålla dessa garantier mäste lägga fram ett kontroUprogram ienUghet med cUrektiv 90/539/ EEG.Dette skall presenteras så att medlemsstatema har möjlighet att införa detföre infräde i unionen. EG.sbestämmelser om djurhälsa - haruieln med djur inom EU EU:sinre marknad innebär att varor frin skall kunna föras över gränsema. Allkonfroll vid handel med djur skdl ske i exportbesättningama. Stickprovskontroller kan utföras pä bestämmelseorten.Importlandets konttoller fär inte utgöra handelshinder. En föratsättning för en fri inre marknad när detgäller handeln med djur ochprcxlukter av animaliskt ursprang är an det finns gemensamma bedömningarbefräffande djurhälsa, smittsamma djursjukdomar och en gemensam bekämpningssfrategi. Sedan är 1964 har EU utvecklat för gemenskapenenhetiiga djurhälsokrav ochriskbedömningar när det gäller djursjukdomar för handel med samtiiga djurslag samt produkter av dessa. Syftet medgemensamma hälsokrav cxh riskbedömningarär an underlätta handeln för dessa varor inom gemenskapen (64/432/EEG). Avskaffandetav EU:s inre gränser innebär inte att djur och prcxlukter av djur utan vidare kan ttansporteras mellanmedlemsländema. Den veterinära gränskonfrollenhar ersatts av en konfroll i ursprangsbesätiningen i nära anslutning till ttansporten till elt annat land(90/425/EEG). Konfrollen utförs av enofficiell veterinär. Stickprovskontroller får även göras pä destinationsplatsen cxh, vid stark misstanke om felaktigheter,även under fransporten. En transportav djur eller prcxlukter av djur mellan medlemsländema skdl åtföljas av ett hälsointyg utfärcfal av den officieUeveterinären inom en angiven tid före exporten.Intyget skall bl.a. visa att djuren är friska cxh an djuren inte härrör frän en besättning eller en region som spärratsav på grand av smittsamma djursjukdomar.AUa intyg som utfärdats måste anmälas via ett cfatakommunUca- I saml Nr 19. tionsnätverk(ANIMO) tiU den centtala myndigheten i mottagarlandet den cfag Prop.1994/95:19 de utfärdas. Samtidigtanmäls även uppgifter om fransporten, som t.ex. frän- Bilaga 9 sportsätl, ttansportväg, antd cxh typ av djur somttansporteras, dag för av-färd samlden beräknade ankomstcfagen. En viktig föratsättning för konttoUsystemetär an djuren är enhetiigt identitetsmärkte. EU anger i direktiv /102/EEG bestämmelser omhifr djurhållare txh livdjursförmedlareskdl regisfreras och om hur nötkreatur, svin, fär cxh getter skall märkas och registreras. Ändamålet medbestemmelsema är att möjUggöra enväl fungerande handel med djur inom EU cxh all kontroUera aveln. Om man vid proviagdng finner an ett djur är smittat,kan man genom an djuret är märkt cxh registrerat fastställa från vilkenbesättning djuret kommer. Märknings-och regisöeringssystemen skdl vidare utgöra ett underlag för kontroll avutbetalning av olilca former av stöd För att kunna ha en fri handel meUanmedlemsländema ulan gränskonfrollerhar konsekvent en s.k. zonindelning eller regionalisering genomförts vid sjukdomsutbrott. innebär atthandelsrestriktioner införs endast för ett begränsat omräde medan handel kan fortsatte med övriga delar av ett land.Hela landet avstängs således intefrän handel med andra länder utan endast en del av landet. EU:s dlmänna principer om sjukdomsftihet cxh sjukdomsförebyggande åtgärder mäste vara uppfyllda för att tillåtaatt djur och produkter fritt skall kunna föras mellan de olika ländema. Länder eller omräden som är fria frän vissasmittsamma djursjukdomar eller somhar ett obligatoriskt konttollprogram för dessa sjukdomar kan av kommissionenefter ansökan beviljas tilläggsgarantier för sjukdomama. innebär attutöver de generella krav på sjukdomsfrihet som ställts upp i cUrektiven (64/432/EEG, 91/68/EEG, 90/426/EEG, 90/539/EEG,91/67/EEG, 92/65/ EEG) kan ett landställa ytterligare krav för att säkerställa att de djur som förs in i landet är fria från den sjukdom somtilläggsgarantin avser. Medges till-läggsgarantierkan landet därigenom erhålla en utökat skydd mot vissa sjukdomar. Eftersom tiUäggsgarantier inte är i linjemed den fria inre marknaden, är kommissionen restriktiv med an beviljasådana. Under vissa föratsättningar bidrar EU med medelför att bekämpa smittsammadjursjukdomar. Direktiv /424/EEG, som reglerar EU:s kompensation tiU medlemssteter för bekämpning och konfroUav sjukdomar i medlemsländema, ärav centrd betydelse. Vid utbrott av särskilt smittsamma djursjukdomar ersätts i dlmänhet medlemsländema avkostnadema för t.ex. utslaktning avdjur, för utrasming cxh desinfektion. Om vaccination blir aktuell, ersätts av vaccinkostnaden cxh av arbetskostnaden för vaccineringen. EU bidrar cxkså med pengar för attmecUemsländema skall upprätte konfrollprogram för olika sjukdomar. Medlemsländema har tillsammans med kommissionenför avsikt att inom ANIMO, dvs. för datakommunikation, skapa encfatabank för den intema handeln. Systemet är ännu inte fullt utbyggt utananvänds endast för att rapportera om djurförsändelser. Medlemsländemas veterinärmyndigheter har ansvaretför att alla varor av- Prop. 1994/95:19 sedda för utförsel tUl annatmedlemsland uppfyller EU:s krav (89/662/EEG). Bilaga 9 Officiellaveterinärer har ansvaret för konfrollen på uppfödningsplatsen eller vid produktionsanläggningen samt för denstickprovskonfroll som kan företes vidankomsten till destinationsorten. På myndighetsnivå finns heltidsanställda officiellaveterinärer som kontrollerar de förordnade veterinärema. EG.s bestämmelser om djurhälsa - haruieln med tredjeland EUhar gemensamma bestämmelser för import av levande djur frän fredjeland. Direktiv för sådan handel har sedan är 1972(72/462/EEG) utfärdats för attskydda människors cxh djurs liv och hälsa. EU utför inspektioner vid de anläggningar som önskar exportera till EU. InomEU har upprättats listor över länder,regioner cxh livsmedelsprcxiucerande anläggningar som uppfyller EU:s krav på hygien cxh hälsa i fråga om djurcxh djurprodukter. Import av livsmedel kan dock även ske frän länder med sämrehälsostatus och som dltså inteuppfyller EU:s krav. Sådan import fär emellertid bara ske under särskildavillkor cxh frän anläggningar godkända av EU. Inspektioner sker fortlöpande av tredjeländers djurhållning,prcxluktionsformer och veterinärväsende. Två grapper av varor fär föras in i EU. Varor somregleras i särskilcfa EG-direktiv fårsäljas i hela EU. All importkonfroll av de harmoniserade varoma skall ske vid den ytfre gränsen vid speciellagränskonfrollanläggningar som skdlvara gcxikäncfa av kommissionen. Varor som inte omfattas av direktiven får endast vara avsedda för destinationslandet.Dessa varor behöver bara uppfyllaimportlandets krav och får inte föras utanför importlandets gränser. Konfrollen av varoma skall ske vid EU:s ytfre gräns.Om importlandet vill utföra denfysiska kontrollen när varoma anländer till del egna landet, krävs bara en förenklad konfroU vid den yttre gränsen. Varoma mästei dessa fdl transporteras från denytfre gränsen till importlandet i förseglade fransportmedel cxh efter enofficieU veterinärs medgivande. EU ställer höga krav på gränskonfrollema gentemotfredjeland. Vid gränsen skall sävälfysisk konttoll som identitets- cxh dokumentkonttoll ske av levande djur. Den fysiska konfrollen kan innebäraprovtagning cxh cxkså att djuren kan sättas i karantän. EU utvecklar ettdalakommunikationsnät också för fredje-landshandel- SHIFT - som skall fungera som en kommunikationsnätverk meUangränsposteringar och mellan myndigheter. Irförlivandet av EG:s bestämmeber om djurhälsa i svensk rätt Somnämnts i del föregående omfattes de fleste av EG:s rättsakter om djurhälsa av . En del av bestämmelsema harinförlivats i svensk rätt genomlagen (1992:1683) om provtagning pä djur m.m., förordningen (1993: