prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Ensärskild utredare kommer att utses för att kartlägga hur kvinnor ochmän bemöts när de söker råd och hjälp inom hälso- och sjukvården. Enundersökning skall göras av i vilken utsträckning könstillhörighet i sigpåverkar hur kvinnor respektive män bemöts och behandlas. Utredaren skallvidare föreslå åtgärder som kan bidra till att utjämna eventuella skillnadersom har sin gmnd i könstillhörighet och inte är relevanta för aktuellsjukdomsbild och vårdbehov. Uppdraget skall vara avslutat vid utgången av år1995. Utredningom vård och stöd till psykiskt störda barn och ungdomar Regeringenuttalade i propositionen (1993/94:218) om psykiskt stördas villkor att enutredning med parlamentarisk förankring bör tillsättas för att kartläggapsykiskt störda bams och ungdomars situation samt lämna förslag till nödvändigaåtgärder. Uttedningen skall bl.a. pröva hur samarbetet mellan ,inklusive de särskilda ungdomshemmen (§12-hemmen), och hälso- och sjukvårdenkan förbättras. Utredningen bör vara slutförd . Inom pågår arbetetmed att utforma direktiv till en sådan utredning. Bidrag till hälso- och sjukvård Anslag 779 350 000 Förslag 1 313 025 000 varav 875 350 000 beräknat för juli Från detta anslag betalas statsbidrag tillsjukvårdshuvudmännen i enlighet med överenskommelser om vissa ersättningartill sjukvårdshuvudmännen. Bidragets användningsområden m.m. finns angivna iförordningen (1984:908) om vissa statsbidrag och försäkringsersättningar försjukvård m.m. Vidare betalas från anslaget ersättningar för vissakostnader och förluster som uppkommit på gmnd av myndighets ingripande för attförhindra spridning av smittsam sjukdom. Bestämmelsema om detta finns bl.a. iförordningen (1956:296) om ersättning från staten i vissa fall vid ingripandenför att förhindra spridning av en smittsam sjukdom och lagen (1989:225) omersättning till smittbärare. Vissa kostnader enligt Prop. 1994/95:100smittskyddsförordningen (1989:301) för läkemedel m.m. vid behandling Bil. 6 för en samhällsfarlig sjukdom betalas också ut från detta anslag, liksomäven kostnader för patientförsäkring och vissa skadeersättningar. Enligtlagen (1989:225) om ersättning till smittbärare handläggs ärenden om sådanersättning av försäkringskassoma. Ersättningar till smittbärare har /94 betalats ut med . De smittsamma sjukdomarsom föranlett ersättning är främst salmonella och shigella. Riksförsäkringsverketuppskattar medelsbehovet för ändamålet för /96 till 8,7 miljonerkronor. Betydandeförändringar i statsbidragssystemet i enlighet med riksdagensbeslut (prop. 1991/92:150 del II,bet. 1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345;prop. 1992/93:150 bil. 4, bet 1992/93:FiU30, rskr. 1992/93:447) har lett tillatt mndgången av medel mellan stat och landsting begränsats. Ramen för demedel som fördelas mellan sjukvårdshuvudmännen såsom bidrag till hälso- ochsjukvården har därigenom minskat. uppgår ramen till 2 698 miljonerkronor där medlen utgår dels från detta anslag, dels från sjukförsäkringen. Enöverenskommelse för bidragen avseende har träffats med företrädare försjukvårdshuvudmännen . Överenskommelsen har godkänts avregeringen . 1 förhållande har särskilda medelavsatts för rehabilitering för äldre och funktionshindrade. Medlen skallställas till kommunemas och landstingens förfogande för att gemensamt utvecklarehabiliteringsverksamheten för dessa gmpper. Utbetalningen sker närhuvudmännen redovisat en gemensam plan innefattande vilken ansvarsfördelningsom skall gälla mellan huvudmännen inom ett landstingsområde. I överenskommelsen har en höjning gjorts aversättningen för psykoterapeutisk verksamhet från till60,. Vissastatsbidrag till sjukvårdshuvudmännen for från anslaget C 1. Bidragtill hälso- och sjukvård Prop.1994/95:100 Bil. Bidrag till hälso- och sjukvärd Rehabilitering för äldre och funktionshindrade Särskild ersättning för psykoterapeutisk verksamhet Särskild ersättning för informationsförsörjning m.m. av medicinsk metodik,SBU Vissa särskilda insatser: o Särskild ersättning för handledningav kiropraktorer o Särskild ersättning förvissa patientöverföringar o Särskild ersättning för rikssjukvårdför HlV-smiUade Medutgångspunkt i överenskommelsen beräknar regeringen anslagsbehovetunder förevarande anslag for /96 till tillde ändamål, som har angivits i tabellen. Förhandlingama avseende hardock ännu inte påbörjats. Förhandlingama kan leda till vissa förändringar vadgäller ändamål och nivåer. Riksförsäkringsverkethar uppskattat medelsbehovet för ersättning till smittbärare för budgetåret1995/96 till . Från detta anslag betalas också ut ersättningarenligt förordningen (1956:296) om ersättning från staten i vissa fall vidingripanden för att förhindra spridning av en smittsam sjukdom. Vidare kankostnader enligt smittskyddsförordningen (1989:301) för läkemedel m.m. vidbehandling för en samhällsfarlig sjukdom ersättas från detta anslag.Regeringen beräknar det sammanlagda medelsbehovet för /96 förersättning till smittbärare m.m. till . För kostnader förpatientförsäkring och ersättningar för vissa skador enligtSocialdepartementets beslut beräknas oförändrat avseende enartonmånaders period. Det sammanlagda medelsbehovet under detta anslagberäknas till 1 . Förslagtill riksdagsbeslut Prop. tillBidrag till hälso- och sjukvård för /96 anvisar ettförslagsanslag på 1 . 1993/94 Utgift 182 241 909 Reservation 12 402 452 1994/95 Anslag 185 220 000 1995/96 Förslag 272 830 000 varav 181 887 000 beräknat för Frånanslaget betalas utgifter för särskilda insatser för att bekämpa spridningenav hiv/aids. Ett handlingsprogram för den fortsatta bekämpningenav hiv/aids har antagits av på gmndval av prop. 1987/88:79 omåtgärder mot aids (bet. 1987/88:SoU10, rskr. 1987/88:165). Handlingsprogrammetinnefattar information till allmänheten och särskilda grupper med s.k. riskbeteende.Det omfattar vidare stöd till förebyggande insatser inom narkomanvård ochkriminalvård, psykosocial stödverksamhet samt stöd till samhällsvetenskapligtorienterad och medicinsk forskning. Bidrag till nämnda forskning lämnas dockinte från detta anslag utan dels från anslaget F 18: : Forskningsmedel, dels från det under utbildningsdepartementetsverksamhetsområde upptagna anslaget till . Från förevarande anslag lämnas också ett extrabidrag för preventivt hiv/aids arbete, som utgår främst till länslandsting, , , kommun och länslandsting men även till andra huvudmän. Den del av medlen som avser information och stödtill psykosocialt arbete och utvecklingsarbete m.m. disponeras avFolkhälsoinstitutet. Institutet ansvarar också för fördelningen av det extrabidraget i form av stöd till kommuner och landsting. Vid Folkhälsoinstitutetfinns ett råd för aidsfrågor, som har en rådgivande funktion.Folkhälsoinstitutets program som gäller hiv/aids är huvudsakligen inriktat påatt förmedla kunskap, att motverka spridning av hiv/aids och att motarbetadiskriminering av hiv-smittade. disponerar medel från anslaget föratt utveckla en offensiv narkomanvård främst pä nivå. har lämnat en årsredovisningsom även täcker verksamheten under anslaget C 2. I sin revisionsrapportbedömer RRV att institutets årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. Institutethar lämnat sin första resultatredovisning. Regeringen konstaterar att det inte finns någonresultatredovisning för den del av medlen under anslaget som är bidrag tilllandsting och kommuner. För att utveckla resultatredovisningen i denna delpågår ett utvecklingsarbete i vilket Folkhälsoinstitutetsamarbetar med RRV. Det är angeläget att finna former för resultatredovisningenav bidragen till kommuner och landsting då merparten av anslaget C2 består avsådana bidrag (av ). 1 övrigt visarresultatredovisningen att den del av anslaget som används- iFolkhälsoinstitutets egna hiv/aids program uppfyller de mål som satts upp avregeringen. Resultatbedömningen av del avhiv/aids anslaget återges under E. litterat "Sociah behandlingsarbete,alkohol och narkotikafrågor". WHOräknar med att antalet människor smittade av hiv-infektion kommer att öka frånca 14,8 miljoner till 2000. /93hade aids drabbat ca 2,5 miljoner människor i världen. uppskattasantalet dittills inträffade aids-fall i världen till totalt 10 miljoner. Ävenom det i fanns 3 895 anmälda fall av hiv-smitta och 1089anmälda aids-fall fram t.o.m , vilket i det globala perspektivetär relativt sett fä fall, är hiv-epide-min inte under kontroll. Den omfattandeintemationella smittspridningen i kombination med ökat resande över landetsgränser och pågående invandring till innebär en risk för fortsattsmittspridning i . Regeringen finner att fortsatta insatser mothiv-smittan är nödvändiga. Insatsema måste inriktas på att motverka smittspridningenpå både kort och lång sikt och därvid främst bygga på lokala aktiviteter. är regeringens ambition att de preventivainsatsema mot hiv/aids så långt möjligt ska integreras i kommunemas ochlandstingens reguljära verksamhet. Det finns dock fortfarande ett behov av attfrån centralt håll initiera och stödja förebyggande insatser. Samverkan mellanmyndigheter, kommuner, landsting och frivilligorganisationer bör därvidutvecklas vidare. Regeringen ställer sig bakom Folkhälsoinstitutetsinriktning vad gäller det hiv/aids preventiva arbetet. Män som har sex med mänoch invandrare är alltjämt viktiga målgmpper. Det är också angeläget att detpreventiva arbetet gentemot ungdomar intensifieras. Många intresseorganisationer gör betydelsefullainsatser. Stödet till organisationemas arbete bör fortsätta under budgetåret1995/96.Beträffande stödet till frivilligorganisationer harFolkhälsoinstitutet intentionen att övergå från årliga bidrag tillsamarbetsavtal, som kan löpa mer än ett Regeringen anser attdet i princip är bra med avtal som löper under Prop. 1994/95:100 en längre tid.Det kan dock vara nödvändigt att en del av stödet fort- Bil. 6 sätter att varaobundet för att bibehålla organisationens folkrörelsekaraktär och oberoende. 1de fall organisafionen enbart skulle fä projektmedel enligt avtal skulle ettentrepenadförhållande lätt kunna uppstå. följerfortlöpande upp organisationsstöden. För att underlätta uppföljningen börorganisationsstödet även i fortsättningen vara förknippat med krav påredovisning från den mottagande organisationens sida. Spridningen av hiv bland injektionsmissbmkare harmötts med en kraftfull förstärkning av insatsema inom offensiv narkomanvård.Hiv-situationen bland narkotikamissbmkare i är förhållandevis gynnsamvid en intemationeU jämförelse. fanns totalt 680anmälningar om hiv-smitta bland narkotikamissbmkare i . Antaletnyanmälda smittade har minskat och uppgår nu till i genomsnitt två till tre permånad. Antalet aids-diagnoser ökar däremot. T.o.m. harsammanlagt 110 anmälningar om aids bland narkotikamissbmkare gjorts. Fortsatt stöd bör, enligt regeringen, ges till enoffensiv narkomanvård. Centrala initiativ behövs för att utveckla denlångsiktiga vården av tunga narkotikamissbmkare. De insatser inomnarkomanvården som bekostas från detta anslag skall därvid ha till huvudsakligtsyfte att begränsa spridningen av hiv/aids i enlighet med tidigare meddelatregeringsuppdrag. Målen är att utveckla rehabiliteringen genom bättresamordning av samhällets resurser, utveckla samarbetet mellan psykiatrin ochsocialtjänsten och att öka samarbetet mellan forskning och fältarbetare. Ytterligaremål är att nå samtliga missbmkare för provtagning, avgiftning, vård ochbehandling. Regeringen beräknar en minskning av anslaget med 5miljoner kronor för att finansiera viss verksamhet vid föreslås fä disponera ochSocialstyrelsen av anslaget för /96. tillInsatser mot aids för /96 anvisar ett reservationsanslag på . Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. i krig 1993/94 Utgift 282 054 746 1994/95 Anslag 167 916 000 1995/96 Förslag 245 465 000 varav 162620 000 beräknat för är ansvarig myndighet förfunktionen Hälso- och sjukvård m.m.i krig. Funktionen omfattar fömtom dencivila hälso- och sjuk- vården även socialtjänstsamt miljö- och hälsoskyddet i krig. Anslaget ingår i den ekonomiska ramen förtotalförsvarets civila del. Från anslaget bekostas utgifter för funktioneninklusive ersättningar till sjukvårdshuvudmännen för utbildning och övningavseende den civila hälso-och sjukvården i krig. Deövergripande målen för funktionen har lagts fast genom försvarsbeslut(prop. 1991/92:102, bet. 199 l/92:FöU 12, rskr. 1991/92:337). Regeringen hartidigare denna dag under fjärde huvudtiteln redovisat principer förstatsmaktemas styming av det civila försvaret samt också förslag tillfunktionsmål, som regeringen avser att senare fastställa i regleringsbrev. Funktionenslångsiktiga planering redovisas i ()programplan för det civila försvaret 1995/96 -1999/00. ÖCB bedömer attberedskapsläget för funktionen vid försvarsperiodens slut i vissa delar kommeratt vara uppnådd men att vissa brister kvarstår framför allt inom hälso- ochsjukvärden. Socialstyrelsenhar i sin årsredovisning för /94 redovisat verksamheten underifrågavarande anslag inom delområdet beredskap. Under anslaget finns ettanslagssparande på . Styrelsens förklaring till minskatanslagsbehov är att behovet av läkemedel och sjukvårdsmateriel är lägre äntidigare beräkningar samt att förmånliga avtal om upphandling har kunnatslutas. RRVbedömer att årsredovisningen i alh väsentligt är rättvisande, men framhålleratt rutinema för inventering och värdering av beredskapslager är bristfälliga. 1994/95:100 Bil. Sammantaget innebär regeringens bedömning att nuvarande inriktning av verksamheten bör gälla även för /96, Ramanslag 1995/96 Anslagskredit Enligt beslut inrättas ( prop. 1993/94:112, bet.l994/95:FöU8,rskr.l994/95:175). Verket övertar ansvaret för driften av Socialstyrelsensregister över hälso- och sjukvårdspersonal i krig (Integer) somSocialstyrelsen från nuvarande Vapenfristyrelsen övertar vissa uppgifter vadavser pliktpersonal. Vid anslagsberäkningen har hänsyn tagits till detta. under fjärdehuvudtiteln har tillförts från ifråga- Prop.1994/95:100 varande anslag. Medlen har beräknats med utgångspunkt i dekostnader Bil. 6 har för registret. I avvaktan påatt kan ta över registret fömtsätter regeringen att verket köperifrågavarande tjänster av . Avårsredovisning m.m. från framgår att när det gäller funkfionenHälso- och sjukvård m.m.i krig har flera olika delmål uppnåtts. Allupphandling av sjukvårdsmateriel för krigsbehovet är klar. Upphandling avutmstning till 114 operafionssalar är klar fill . Lagringsmålenför läkemedel är uppnådda. Beredskapen har således förbättrats sedan ingångenav försvarsbeslutsperioden. Struktur-förändringama inom hälso- och sjukvårdenoch inom den sociala sektom gör dock att metodema för beredskapsplaneringenmåste ses över. resultatredovisning i fråga omberedskap visar att styrelsen i stort uppfyller de verksamhetsmål ochresultatkrav som regeringen angett. Regeringen delar RRV:s uppfattning attåtgärder bör vidtas för att förbättra mtinema för inventering och värdering avberedskapslager såväl egna beredskapslager som lager i försvar hos andramyndigheter m.fl. En vidareutveckling av resultatredovisningen för olika delmålbör vidare ske. Sammantagetinnebär regeringens bedömning att nuvarande inriktning inom funktionen Hälso-och sjukvård m.m. i krig bör gälla även för /96. har i anslagsframställningen /96 föreslagit att anvisas för funktionen.Regeringen föreslår att för /96 anvisas . till Funktionen Hälso- och sjukvård mm. i krig för /96 anvisar ettramanslag på . Frånanslaget utgår statens bidrag till Spri. Spri är hälso- och sjukvårdensutvecklingsinstitut. Huvudmän för institutet är staten och Landstingsförbundet.Staten svarar för hälften av finansieringen av Spri. Det nuvarande avtalet omSpri omfattar perioden - 1995. Regeringens överväganden Prop. Ril f\ I avvaktan på beredningen av ett nyttavtal om Spri föreslår regeringen att anslaget förs uppmed ett oförändrat belopp (beräknat för 18 Regeringen föreslår att i avvaktan på ensärskild proposition, till Bidrag till Spri för /96 anvisar ettförslagsanslag på . 1993/94 Utgift 36 646 833 1994/95 Anslag 29 800 mO 1995/96 Förslag 65 560 000 varav 32 780 000 beräknat för Fråndetta anslag bekostas bidrag till ()verksamhet. Samarbetetmed WHO utgör en mycket viktig del av den intemationella verksamheten inomhälso- och sjukvården. Som en grundläggande förpliktelse skall betalavisst bidrag till WHO:s verksamhet. Regeringen beräknar medelsbehovet för budgetåret1995/96 för bidrag till WHO till 65 560 000 kronor.Detta belopp kan komma att förändras till följd av ändringar i WHO:s budget ochvalutakurser. tillBidrag tdl WHO för /96 anvisar ett förslagsanslag på 65 560 000kronor. Bidrag till WHO-enheten för rapportering avläkemedelsbiverkningar 1993/94 Utgift 2 591 000 1994/95 Anslag 2 591 000 1995/96 Förslag 3 887 000 varav 2 591 000 beräknat från juli 1995-juni 1996 Från anslaget utgår bidrag till WHO-enheten förrapportering av läkemedelsbiverkningar. Bidraget lämnas till driften av de operativa delamaav verksamheten Prop. 1994/95:100 vid (WHO:s)enhet för läkemedelsbiverk- Bil. 6 ningar ()som genom ett avtal mellan WHO och regeringen fördes över till Sverige.Verksamheten bedrivs av stiftelsen . ingavs och bearbetades 142 699biverkningsrapporter. Den medvetna satsning som gjorts för att göraWHO-centret, dess verksamhet och kompetens känd både nationellt ochinternationellt har medfört art centret fatt en etablerad position ochbetydande möjligheter till inflytande över utvecklingen inombiverkningsområdet. Styrelsen anser att nödvändig expansion avverksamheten kan finansieras genom bibehållande av intäkter från dekommersiella aktivitetema förutsatt fortsatt bidrag från WHO med 000 ochoförändrat anslag från statsbudgeten. Regeringengör bedömningen att ett fortsatt bidrag till WHO-enheten skall utges med belopp för /96. tillBidrag till WHO-enheten för rapportering crv läkemedelsbiverkningar /96 anvisar ett anslag på . Bidrag till vissa utbildningsinsatser 1994/95 Anslag 5 000 000 1995/96 Förslag 5 000 000 varav 5 000 000 beräknat för Från detta anslag betalas ut det särskildastatsbidrag för att anordna sådan utbildning som krävs för attdistriktssköterskor skall få rätt att förskriva vissa läkemedel (prop.1993/94:100, bilaga 6, bet. 1993/94:SoU20, rskr. 1993/94:248). finns i lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelskostnader m.m. bestämmelser om att läkemedel som fårförskrivas av distriktssköterskor omfattas av prisnedsättning och kostnadsbefrielse.För att distriktssköterskor skall kunna förskriva läkemedel krävs dock att defår kompletterande utbildning i läkemedelslära. För att stimulera landstingen att anordna sådanutbildning föreslog regeringen (prop. 1992/93:160) att ett statligtstimulansbidrag omsammanlagt fördelade på tre budgetår skulle Prop.1994/95:100 lämnas. I enlighet med beslut (bet. 1992/93:SoU22,rskr. 6 1992/93:355) lämnades ett sådant bidrag första gången /94. Enförsöksverksamhet inom leddetill att det numera är möjligt för alla distriktssköterskor med föreskrivenutbildning att förskriva vissa läkemedel. Den utbildning som krävs har hittillsinte ingått som en integrerad del i den gmndläggande utbildningen förpersonalgmppen. Det statliga stimulansbidraget syftar till att underlätta förde redan verksamma distriktssköterskoma att komplettera sin utbildning iläkemedelslära för att de skall uppfylla de angivna utbildningskraven. Vi föreslår att medel till detta ändamål lämnas ävenför /96 och beräknas fill . tillBidrag till vissa utbildningsinsatser för /96 anvisar ettreservationsanslag på . C.8 Bidrag till psykiatriområdet 1994/95 Anslag 200 000 000 1995/96 Förslag 594 000 000 varav 396 000 000 beräknat för Föratt underlätta genomförandet av de åtgärder som ingår i psykiatrireformen harriksdagen i samband med behandlingen av propositionen om psykiskt stördasvillkor beslutat om vissa tidsbegränsade ekonomiska stimulansåtgärder (prop.1993/94:218, bet.l993/94:SoU:28, rskr. 1993/94:396). Enligt beslut skall större delen avbidraget lämnas som ett stimulansbidrag till landsting och kommuner förutveckling av arbetsformema inom socialtjänst och psykiatri. Syftet är attkommunemas socialtjänst skall kunna utveckla sina kunskaper när det gälleromvårdnad och bemötande av människor med psykisk stöming. Vidare skall medlenanvändas för att bl.a. den öppna psykiatriska vården på ett bättre sätt än förnärvarande skall kunna ge metodstöd till kommunens personal och specialistvårdtill de som ges omvårdnad m.m. vid de särskilda boendeformema. Medel skall vidare lämnas för att förbättra vårdentill psykiskt störda missbrukare. Det gäller insatser för att förbättrasamverkan mellan sjukvården, kommunema och LVM-institutionema. Dessutom skallbidrag utges till anhörig- och bmkarorganisationer m.fl. för att bygga upp det sociala nätverket kringden psykiskt störde samt att stödja de anhöriga Prop. 1994/95:100 tillpsykiskt störda. Den sistnämnda gmppen har ofta ett stort behov av Bil.6 stödjande insatser i samband med att en familjemedlem har psykiska besvär. Slutligen kan nämnas att medel även är avsatta föruppföljning och utvärdering av psykiatrireformen (), översyn avinnehållet i den psykiatriska vården (), rehabilitering avtortyrskada-de flyktingar, ekonomiskt stöd till psykiatrin i samttill utvärdering av behandlingsmetoder inom psykiatrin (SBU). disponerar och administerarmerparten av de aktuella medlen. Detta betyder att styrelsen - inom ramen förriksdagens och regeringens riktlinjer - fattar beslut om medlens användning.För att informera om bidragets ändamål och ansökningsförfarande har Socialstyrelsengett ut informafionsskriften Bättre villkor för psykiskt störda. Demedel som ställs till förfogande för psykiatrireformens genomförande är enligtregeringens mening av central betydelse för att kommuner, landsting,bmkarorganisationer m.fl. skall kunna förvärva kompetens och utveckla sinaarbetsformer så att de bättre svarar mot de behov som människor med långvarigpsykisk stöming har. Vi anser därför att bör avsättas föråtgärder inom psykiatriområdet under /96. De riktlinjer förmedlens användning enligt propositionen om psykiskt stördas villkor bör gällaäven vid fördelning av medel för bå 1995/96. tillBidrag lill psykiatriområdet för /96 anvisar ettreservationsanslag på . Allmänt bidrag till hälso- och sjukvården' 1993/94 Utgift 166 265 602 1994/95 Anslag 195 000 000 1995/96 Förslag 195 000 000 varav 195000 000 beräknat för I) Bidrag till husläkarsystem Från detta anslag betalas ut det särskildastatsbidrag för att utveckla hälso- och sjukvården i samband med att etthusläkarsystem enligt vissa nationella gmndprinciper avvecklas (prop.1993/94:100 bil. 6, bet. 1993/94:SoU20, rskr. 1993/94:248). Störte delen av det särskilda statsbidraget lämnasi form av ett stimulansbidrag till sjukvårdshuvudmännen för att utvecklahälso- och sjukvården, främst primärvården. Syftet är att underlätta arbetetmed att vidareutvecklaprimärvården så att den också fortsättningsvis skall karak- Prop.1994/95:100 täriseras av lättillgänglighet, kontinuitet, närhet, helhetssyn ochkvalitet. En mindre del av det särskilda statsbidragetanvänds till att stimulera och utveckla dels informationsförsörjningen, delskvalitetssäkringen inom primärvården. Primärvårdenskall vara basen i den svenska hälso- och sjukvärden. Vikten av att denutvecklas i enlighet med de riktlinger som angivit har framhållitsvid flera tillfällen . Men fortfarande tar, i såväl ettintemationellt som hälsoekonomiskt perspektiv, den slutna vården i anspråk enoproportionerligt stor del av de samlade hälso- och sjukvårdsresursema. Denunder senare år bättre tillgången till läkare har underlättat en poshivutveckling av primärvården framförallt vad gäller tillgänglighet ochkontinuitet. Men utvecklingspotentialen är fortfarande stor bl.a. mot bakgrundav framstegen inom medicintekniken. Det statsbidrag som tidigare aviserats (prop.1992/93:160, bet. 1992/93:SoU22, rskr. 1992/93:355) och somsjukvårdshuvudmännen utgått från i sin planering bör även lämnas kommandebudgetår som ett allmänt bidrag till hälso- och sjukvården i syfte attförbättra primärvården.