prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — Något beslut finns ej ännu.Riksgäldskontorets beräkningsantagande är att nettoupplåningen kommeratt uppgå till 20-30 mdkr. Privatmarknadsupplåningen,dvs. upplåningen mot Allemansspar, premieobligationer och Riksgäldskontoberäknas ge ett mindre nettotillskott i finansieringen av lånebehovet för1994/95 och 1995/96. Risken är dock stor att utfallet blir väsentligt sämre bla till följd av att konkurrensen om hushållens sparmedel ärstark som kostnadseffektivitetur kontorets synvinkel innebär att kostnadema för Prop. 1994/95:150 detmaupplåning inte fär överstiga kostnadema för alternativ upplåning. Det stora lånebehovet i konibination med en relativt sett begränsadvalutaupplåning och en i stort sett oförändrad privatmarknadsupplåning ställerstora krav på den återstående upplåningen, dvs. upplåningen på den inhemskapenning- och obligationsmarknaden. Riksgäldskontoretbörjade att emittera realräntelån. har emitterats 6 mdkr inom en avEiksgäldskontorets styrelse fåställd ram på 40 mdkr. emitterasca 1 mdkr . Eftersom länen emitteras som nollkupongobligationer färdetta stor betydelse för de redovisade ränteutgiftema eftersom all ränta påsådana lån belastar statsbudgeten först när länen förfaller till inlösen. Idenna beräkning av ränteutgiftema ingår realräntelån med 1 mdkr . Ränteutgifier m.m. 1994/95 och 1995/96 Utifråndessa antaganden om lånebehov och finansiering kan utgiftema för statsskulden iform av bl a ränteutgifter och realiserade kurseffekter på räntor och valutorberäknas. Anslaget Räntor på statsskulden, m.m. har i statsbudgeten /95 upptagits till och i budgetpropositionen1995 har för /95 upptagits ett beräknat belopp av 117 miljarderkronor I budgetpropositionen 1995 beräknades anslagsbelastningen /96till . Beräkningama /96 avser 18 månader. I tabell5 redovisas inkomst- och utgiftsstat för räntor på statsskulden i statsbudgetenför 1994/95 upptaget belopp och en nu reviderad beräkning samt förslag /96. Tabell 5 Beräknade räntor på statsskulden, m.m. Tusentalskronor Prop.1994/95:150 Bilaga 1.3 Räntor pä län i Räntor på lån i län i utländsk valuta Räntor på lån i Räntor på lån i För att tydliggöra den underliggande utvecklingen avränteutgiftema görs även en kompletterande kostnadsmässig redovisning. Nettotav över-och underkurser vid emission av benchmarklån liksom realräntan päRiksgäldskontorets nollkupongobligationer med real ränta har i tabell 6periodiserats över lånens hela löptid. Tabell 6 Justering av beräknade räntor på statsskulden,m.m., Miljarder kronor 1994/95 1995/96 Ränteutgifter,netto Justering för över/-underkurser Justering för nollkupongräntor Justeraderänteutgifter, netto -15,0 -16,0 Ränteutgifternanetto på lån i svenska kronor för /95 Prop. 1994/95:150 beräknasöverstiga beloppet i sitatsbudgeten med 49 mdkr. Detta beror Bilaga 1.3framförallt pä att beräkningen av statsskuldräntoma i statsbudgeten baseradespå ränteantaganden som understeg de vid beräkningstillfallet aktuellamarknadsräntoma. Därefter har marknadsräntorna stigit ytterligare. De istatsbudgeten antagna överkursema netto pä 20 mdkr har därigenom forbytts tillunderkuirser på 11 mdkr. Därtill kommer ökade valutaförluster under året.Beräl:ningen av imderkursema för /96 är gjord utifrånräntenivåema . Skulle marknadsräntoma stiga eller sjimkamed en procentenhet jämfört med denna nivå från och med den 1 jiuli 1995 skulleränteutgiftema netto för /96 sjunka resp stiga med ca 10 mdkr,varav underkurserna svarar för huvuddelen. Ränteutgiftemapå lån i utländsk valuta för /95 beräknas i stort sett motsvaradet upptagna beloppet i statsbudgeten. Däremot beräknas realiseradeviilutadifferenser resultera i en förlust på ca 16,5 mdkr mot tidigareberäknade 4 mdkr. Ökningen av valuta-förlustema netto härrör dels friinkronförsvagningen, dels från förtida återbetalning av län. Riksgäldskontorethar vid gynnsamma marknadstillfällen ersatt dyr upplåniing medkostnadseffektivare upplåning, vilket resulterar i lägre framtidaräntekostnader. har valutaförluster realiserats. Detta medför i sintur att omfattningen av framtida valutaförluster minskar. Enränteförändring med en pinocentenhet från skulle för lånen iutländsk valuta leda till att ränteutgiftema, under i övrigt oförändradeförhållanden, förändras med ca 2,9 mdkr under /96. En förändringav kronkursen med en procent medför på liknande sätt en förändring avvalutadifferensema netto med ca 0,7 mdkr för /96. Bilaga 1.4 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:519) omRiksrevisionsverkets granskning av statliga aktiebolag och stiftelser Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1987:519) om granskning avstatliga aktiebolag och stiftelser' skall ha följande lydelse. Riksrevisionsverketfår granska den verksamhet som staten bedriver i form av aktiebolag ellerstiftelse, om verksamheten är reglerad i lag eller någon annan författningeller om staten som ägare eller genom tillskott av anslagsmedel eller genomavtal eller på något annat sätt har ett bestämmande inflytande öververksamheten. Dessutom får granska verksamhet som bedrivs avStiftelsen och Stiftelsen ochderas dotterbolag. Dennalag träder i kraft . Lagen omtryckt 1993:957. 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:668) om Prop. uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare Bilaga 1.4 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1984:668) om uppbördav socialavgifter från arbetsgivare' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I denna lag ges bestämmelser om uppbörd avarbetsgivaravgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Lagen gäller inte arbetsgivaravgifter som staten skallbetala. Sådana avgifter påförs och redovisas enligt bestämmelser som meddelasav regeringen. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången på lön som betalas ut efter ikraftträdandet. Lagen omtryckt 1991:98. 3 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om Prop. Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § lagen (1981:691) omsocialavgifter' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En arbetsgivare skall på det avgiftsunderlag som anges i 3- 5 §§ betala Arbetsgivare som avses i 1 kap. 2 § andra stycket skalldock beträffande ersättning som avses i 11 kap. 2 § första stycket m och femtestycket lagen (1962:381) om allmän försäkring betala endast tilläggspensionsavgift. Staten betalar inte arbetsskadeavgift. Denna lag träder i kraft och tillämpas påavgiftspliktig ersättning som betalas ut från och med . ' Lagen omtryckt 1989:633. Senaste lydelse 1994:1957. 4 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:380) om Prop. Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § och 8 kap. 3 § lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1§ Om avgifter för fmansiering av Om avgifter förfinansiering av arbetsskadeförsäkringen föreskrivs arbetsskadeförsäkringenföreskrivs i lagen (1981:691) om soci;il- i lagen (1981:691) omsocialav-avgifter. För staten gäller särskil- gifter. da bestämmelser sommeddelas av regeringen. Den allmänna försäkringskas;sa Den allmännaförsäkringskassa som avses i 2 § första stycket skall som avses i 2 § förstastycket skall så snart det kan ske bestämma den så snart det kan ske bestämmaden ersättning som skall betalas ut. ersättning som skall betalas ut. Dennaförsäkringskassa får dock Denna försäkringskassa får dock uppdra åt en annanförsäkrings- uppdra åt en annan försäkringskassa att bestämmaersättningen, kassa att bestämma ersättningen. Beträffande ersättning till arbetstagare hos statengäller särskilda bestämmelser som meddelas av regeringen. Frågan om den försäkrade hai' ådragit sig en arbetsskadaskall endast prövas i den mån det behövs för att bestämma ersättningenligt denna lag. Bestämmelsen i 20 kap. 2 a § lagen (1962:381) om allmänförsäkring om förordnande till dess slutligt beslut kan fattas gälleräven i fråga om ersättning från arbetsskadeförsäixingen. Beslut som meddelas enligt denna lag skall gällaomedelbart, om ej annat föreskrivs i beslutet eller bestäms av den myndighetsom har att pröva beslutet. Denna lag träder i kraft den 1juli 1995. Ersättning till arbetstagare somvar anställd hos ett affärsverk när arbetsskada inträffade debiteras alltjämtverket om skadan fastställts i lagakraftvunnet beslut före utgången av juni1995. ' Lagen omtryckt 1993:357. 1 1994/95. Bilaga 2till kompletteringspropositionen 1995 Prop. Dettaanslag är uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår med 1 687 419 000kronor. Vidare har på tilläggsbudget anvisat underdenna anslagsrubrik (prop. 1994/95:95, bet. 1994/95:KU24, rskr. 1994/95:129).Anslaget på tilläggsbudget avsåg uteslutande medel tillUtbildningsdepartementets verksamhet. Dettainnebär att sammanlagt för /95 har anvisat för att täcka kostnadema för verksamheten inom regeringskansliet.För /96 har , efter förslag i årets budgetproposition,anvisat 2 för ändamålet (prop. 1994/95:100 bil. 2, bet.1994/95:KU32, rskr. 1994/95:236). Behovetav medel för att bekosta verksamheten inom ökar av naturligaskäl under sådana budgetår då regeringsskifte sker. Utgiftema ökar bl.a. genomatt kostnader uppkommer för avtals-enliga ersättningar och andraövergångsanordningar för den tidigare regeringens politiskt anställda. Entillträdande regering vill självfallet också organisera verksamheten inomregeringskansliet på det sätt som anses lämpligast mot bakgmnd av regeringenspolitiska intentioner och den fortgående samhällsutvecklingen. Regeringsformensavsiktligt knapphändiga bestämmelser om regeringsarbetet och regeringskanslietsorganisation har motiverats med att varje regering skall ha stor frihet attorganisera sitt arbete efter vad som under rådande förhållanden anses meständamålsenligt. Detta betyder inte att man kan bortse från det statsfinansiellaläget och regeringen har också begränsat anspråken på ytterligare anslagsmedelutan att för den skull eftersätta behovet av en väl fungerande organisation förriksstyrelsen. Som anmäldes redan i budgetpropositionen bör departementen, ilikhet med vad som gäller för statsförvaltningen i övrigt, genomrationaliseringar åstadkomma besparingar om av deras anvisadeanslagsmedel, beräknade på en 12-månadersperiod. En sådan besparing uppgår tillca . 1årets budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 2 s. 4) har anmälts attregeringen avser att besluta om memtgift på anslaget m.m.när det gäller de övergångsvisa kostnadema för ersättningar till avgångnastatsråd, statssekreterare och politiskt sakkunniga Dessa kostnader kannu beräknas närmare och uppgår till ca 38 Prop. 1994/,vilket belopp väl ligger inom de generella gränser för Bilaga 2 memtgifterpå ramanslag som medgett. I övrigt kommer regeringen att begränsautgifterna för verksamheten inom under innevarande budgetårtill vad har anvisat. Närdet gäller förmåner för statssekreterare som avgår i samband medregeringsskiften m.m. vill regeiingen i detta sammanhang erinra om att denöverenskommelse mellan riksdagspartierna som gällt (se skr.1985/86:177, bet. 1986/87:AU9, rskr. 1986/87:80) har ersatts av enannan överenskommelse i detta ämne. Regeringen kommer under detta attredovisa överenskommelsen närmare i en särskild skrivelse till . Sverigesinträde i Europeisfci unionen (EU) har fått vittgåendekonsekvenser för arbetet inom . Även om hänsyn tagits till demöjligheter till rationaliseringar och omfördelningar som är möjliga attgenomföra har de ökade åtagandena lett till ett ökat medelsbehov. Svenskmedverkan i EU-organen ökar resekostnaderna och ett behov av att anställaytterligare personal finns i de departement som är mest berörda avEuropasamarbetet. Mot bl.a. denna bakgrand fitmer regeringen att det /96 behöver anvisas medel utöver vad redan beslutat ommed anledning av regeringens förslag i årets budgetproposition. Det ytterligarebelopp som bör anvisas för nästa budgetår uppgår till inemot 75 miljonerkronor. Det ankommer på regeringen att fördela dessa medel, liksom anslaget iövrigt, på olika ändamål inom . Utrikesdepartementetsverksamhet bekostas emellertid inte från detta anslag utan från anslagetUtrikesförvaltningen under tredje huvudtiteln. Även där finns ett ytterligaremedelsbehov till följd av EU-medlemskapet och regeringen återkommer till dettai det följande (bilaga 4). medändring av beslut (bet. 1994/95:KU32, rskr. 1994/95:236) tillRegeringskansliet m.m. för /96 anvisar ett ramanslag på . Bilaga 3 till kompletteringspropositionen 1995 Prop. (Andra huvudtiteln) Kampanj kostnader m.m. för val till Ibudgetpropositionen (prop. 1994/95:100 bil. 3, s. 16) föreslår regeringen att146,anvisas under anslaget A 1. Allmänna val under andrahuvudtitehi for nästa budgetår. 1 beloppet ingår beräknade utgifter på 140miljoner kr för val till . För riksdagspartiemasinformation i samband med detta val har emellertid inga medel beräknats. Riksdagspartiernahar ett givet intresse av att nå ut med information till väljarna, bl.a. foratt informera om hur de ser på de EU-firågor som aktualiseras i valet.Information kan också behövas for att personröstning skall kunna tillämpas. Motdeima bakgnmd föreslår regeringen att anvisas for detta ändamål. tillKampanjkostnader m.m. for val till fbr /96anvisar ett reservationsanslag på . Underdenna anslagsrubrik har efter förslag i budgetpropositionen /96 anvisat ett ramanslag på 3 (prop.1994/95:100, bil. 3, bet 1994/95:JuU 15, rskr. 1994/95:255). Ibudgetpropositionen angavs att de allmänna förvaltningsdomstolarna till följdav ny lagstiftning på jordbruksområdet skulle tillföras ett stort antal nya målvilket skulle medföra betydande kostaadsökningar for domstolsväsendet. Därutlovades vidare att regeringen skulle återkomma till frågan om domstolamasresursbehov for de nya måltypema i kompletteringspropositionen. Tillföljd av ändrad lagstiftning på arbetsmarknadsområdet kommer vidare beslut omarbetslöshetsersättning fr.o.m. att överklagasdirekt till alhnän förvfaltningsdomstol från arbetslöshetskassa Prop.1994/95:150 respektive länsarbetsnämnd i stället for att först överklagas till Bilaga 3 (se prop. 1994/95:218 En effektivarearbetsmarknadspolitik m.m.). Detta kommer att medföra en ökad tillströmning avmål om arbetslöshetsersätming till förvaltningsdomstolarna. Dennya jordbrukslagstifbiingen trädde i kraft (prop.1994/95:75, bet. 1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126). Såvitt kan bedömaskommer de nya reglema inte att medföra en ökad måltillströmning av denomfatming som befarades i budgetpropositionen. Ett visst behov avresursförstärkning kan dock konstateras. Detta kan beräknas till 1,3 miljonerkr eller till för /96 (18 månader). Behovetav resursförstärkning för den ökade tillströmningen av mål om arbetslöshetsersättningkan beräknas till per är. Med hänsyn till att lagstiftningenträder i kraft först uppgår behovet /96 till5,. Regeringenföreslår därför att ytteriigare tillförs anslaget D 2.Domstolama m.m, medändring av ;! beslut (bet 1994/95 :JuU 15, rskr. 1994/95:255) tillDomstolarna m.m. for /96 anvisar ett ramanslag på 3 830 692 000kr. Ipropositionen föreslås ändringar i bestämmelserna om ersättning till biträdenenligt rättshjälpslagen och offentliga försvarare som i huvudsak innebär atttunkostaadsnormen skall styra all ersättning för arbete på rättshjälpsområdet -såväl inom som utom det taxesatta området - och att regeringen skall fastställadeima norm. Ändringarnainnebär också att den betydelse vid bedömningen av ersättning for arbete somtidsåtgången bör ha - och som den i praxis redan har fatt - kommer till uttrycki lagtexten. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . 1 Ärendet och dess beredning Prop. Bilaga3 Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 1994/95:100 bil. 3 s. 15 och 73)aviserat besparingar inom rättshjälpsområdet for /96 (12månader) med . InomJustitiedepartementet har utarbetats ett utkast till lagrådsremiss sombehandlar frågor om arvoden till biträden och offentliga försvarare. Utkastetslagförslag finns i bilaga 1. Ett antal myndigheter och organisationer hargetts tillfälle att lämna synpunkter på utkastet. Skriftliga yttranden harinkommit från ombudsmän, for NedreNorrland, Kammarrätten i , Stockhohns tingsrätt, tingsrätt.Länsrätten i Mahnöhus län, , Juridiska fakultetsstyrelsen vidLunds universitet. , , Sverigesadvokatsamflmd och Föreningen jurister vid alhnänna advokatbyråer.Yttrandena finns tillgängliga i (dnr Ju95/792). Regeringenbeslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslagsom finns i bilaga 2. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. Lagrådet har anförtsynpunkter på lagförslagen när det gäller frågan hur foreskriften om attersättning skall bestämmas med tillämpning av timkostoadsnormen förhåller sigtill bestämmelsen att ersättningen skall vara skälig och vad som gäller i fallen domstol skulle anse att timkostnadsnormen inte uppfyller kravet på skäligersättning. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets forslag. Vi återkommertill Lagrådets synpunkter i fÖrfatmingskommentaren (avsnitt 8). Vi har dämtövergjort vissa redaktionella ändringar i lagtexten. Föratt stärka de offentliga finansema måste utgiftsnedskämingar göras på allasamhällsområden. I årets budgetproposition anges att utgiftema skall minska medböljan /96. De sammanlagda besparingarna for rättsväsendetär beräknade att under kommande budgetår uppgå till ochutgiftema skall skäras ned med ytterligare t.o.m. budgetåret1998. Den största utgifls-nedskämingen under kommande budgetår drabbarpolisväsendet () medan domstolsväsendet och kriminalvården skallspara 89 respektive . På rättshjälpsanslaget skall en besparingmed göras under /96. De ytterligareutgiftsnedskämingar inom rättsväsendet som skall göras t.o.m. budgetåret 1998är inte fördelade på verksamhetsområden. Ensärskild utredare fick i uppdrag av regeringen att göra engenomgripande översyn av rättshjälpslagen (1972:429) och lämna förslag till ändringar somkan leda till ökad effektivitet och kostnads- Prop. 1994/95:150 besparingaroch till att rättshjälpsresursema koncentreras till de områden Bilaga 3 därde bäst behövs. Uppdraget skall redovisas . De forslag somRättshjälpsutredningen kommer att lämna beräknas leda till betydandebesparingar. Ersättningenfor arbete till advokater och andra jurister på rättshjälpsområdet bestämsenligt fast praxis utifrån en timkosmadsnorm som fastställs avregeringen på gnmdval av beräkningar från . Dessa grundas i sintur på självkostaadema vid de alhnänna advokatbyråerna. Timkosmadsnormensutveckling de har varit orsak till en stor andel av denökande belasmingen på rättshjälpsanslaget. Redan mycket blygsamma förändringarnär det gäller timersättningen ger kraftiga forändringar på den totalakostaadsnivån. En förändring med några kronor motsvarar flera miljoner pårättshjälpsanslaget. Det är mot denna bakgnmd angeläget att se till attregeringen ges de instrument som krävs for en effektiv kontroll över nivån påtimersätmmgen. Det handlar framför allt om att skapa fömtsättaingar for attdämpa den årliga höjning av timersättningen som är mer eller mindre inbyggd idagens system. Förändringar som rör ersättaingen på rättshjälpsområdet kanockså få ett snabbt genomslag. uppdrag omfattarvisserligen även dessa frågor. Det är dock möjligt att göra vissa förändrinjjarredan nu. 3 Gällande bestämmielser om arvoden tillrättshjälpsbiträden och offentliga försvarare m.fl. Biö-ädenenligt rättshjälpslagen (1972:429), bodehiingsförrättare och medlare har enligtlagens 22 § rätt till skälig ersättning for arbete, tidsspillan och utlägg somuppdraget har krävt. Vid bedömningen av vad som är skäligt arvode skalluppdragets art och omfatming beaktas. Hänsyn skall också tas till andrsiomständigheter av betydelse, såsom den skicklighet och den omsorg som uppdragethar utförts med samt den tid som har lagts ned på uppdraget. 1 bestämmelsenanges också att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fastställertaxa som skall tillämpas vid bestänunande av ersättningen. Målsägandebiö-ädenhar enlijjt 5 § lagen (1988:609) om målsägande-biträde rätt till ersättningenlijjt vad som sägs i 22 § rättshjälpslagen. Detsamma gäller för offentligabiträden (44 § rättshjälpslagen). En bestämmelse om ersättaing till offentligförsvarare av samma innehåll som 22 § första stycket rättshjälpslagen finns i21 kap. 10 § (RB). Bestämmelsernaom ersättning till biträden enligt rättshjälpslagen och offentliga försvararefick sin nuvarande utformning (se prop. 1981/82:28, bet. 1981/82:JuU19,rskr. 1981/82:105). Syftet med lagändringarna var att få till stånd enstriktare prövning av ersättningsanspråk som premierade effektivitetoch skicklighet hos biträden och Bakgrunden till förändringama var den kritik som Prop.1994/95:150 riktatsmot metoden att bestämma ersättning inom rättshjälpsområdet. Blandannat hävdades att hänsynen till ett uppdrags svårighetsgrad och tillden skicklighet med vilket det utförts hade eftersatts när tidsfaktorn blivitavgörande fÖr ett arvodes storlek. I propositionen imderströks att tidsåtgångenalltid måste vara en viktig faktor vid arvodesbestämningen menatt det är angeläget att myndighetema ägnar avsevärt större uppmärksamhet än åt de övriga faktorer som skall avgöra 4 Taxorna och timkostnadsnormen Närrättshjälpslagen infördes fömtsattes att ersättningen till biträden ochoffentliga försvarare till stor del skulle bestämmas med tillämpning av taxor,främst saktaxor, där utgångspunkten var den arbetstid en genomsnittsadvokatlägger ned på ett genomsnittsärende av den ärendekategori som taxesätts (prop.1972:4 s. 273 ff). Det framhölls att den timersättning som får anses skälig ärav stor betydelse när taxor skall fastställas och att utgångspunkten därvidborde vara den genomsnittliga kostaaden för advokatverksamhet. Vidareangavs att självkostaadema vid de allmänna advokatbyråerna torde få tillmätasstor betydelse. Emellertidhar endast två taxor införts på rättshjälpsområdet; en taxa för ersättning tillbiträde i mål om äktenskapsskilhiad efter gemensam ansökan (den s.k.äktenskapsskilhiadstaxan) och en taxa för ersättaing till offentliga försvararei vissa brottmål i tingsrätt och hovrätt (den s.k. brottmålstaxan). Denviktigaste faktom i taxesystemet är, såsom också fömtsattes vidrättshjälpslagens tillkomst, den ersättning som fär anses skälig, dens.k. baseras på den genomsnittliga kostaaden pertimme vid de allmänna advokatbyråerna. De beräknade totala kostaadema dividerasmed det antal timmar juristema tillsammans antas kimna debitera . totala kostnadema ingår lönekostaader, lokalkostaader, kapitalkostaadersamt övriga kostaader såsom for utbildning, ersättning tillredovisningscentral, sjukvårdsersättaing m.m. Timkostaadsnormenhar i rättstillämpningen blivit normgivande vid bestämmande av ersättaing inomhela rättshjälpsområdet. Alltsedan rättshjälpslagen infördes, och även efterde lagändringar som gordes 1982, har i domstolars och andra myndigheters praxistimkostaadsnormen varit bestämmande för ersättaingen fÖr arbete.Högre timersättaing har i brottmål bestämts i mål som rört speciellaämnesområden och svårbedömda rättsfrågor, där försvararen haft särskildkännedom om och erfarenhet av rättsområdet och även i mål som har pågått underavsevärd tid och mneburit stor bundenhet for försvararen (se NJA 1989 s. 14 ochNJA 1993 s. 237). Praxis kan betecknas som restriktiv när det gällerbedömningen av yrkanden om förhöjd ersättning . Tidigarebeslutades taxoma - och därmed också timkostaadsnormen -av efterdelegering från regeringen. återtogregeringen befogenheten att bestämma taxoma enligt rättshjälps- Prop.1994/95:150 lagen.Från och med år 1992 har återfått rätten att Bilaga 3 fastställataxor men regeringen har behållit rätten att besluta den tim- kostaadsnormsom skall ligga till gnmd fÖr taxoma (jfr 22 § andra stycketrättshjälpsfÖrordningen, 1979:938). Som imderlag for beslutet har regeringen beräkningar från gnmdade på självkost- nademavid de alhnänna advokatbyråema och synpunkter från Timkostaadsnormenskonstraktion behandlades i regeringens proposition 1992/93:109 om ändring irättshjälpslagen m.m. (s. 40 ff.). Bland annat anmärktes att de nuvarandeberäkningsgrunderna för att fastställa timkostaadsnormen är relativtkomplicerade och förenade med en hel del svagheter.