prop · GH03216 · 1994-01-01 00:00:00 — 1993/94:216Regeringens proposition 1993/94:216 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att landshypoteksföreningarna ombildas till en ekonomisk förening. Den ekonomiska föreningen tillskjuter sedan sin rörelse som apportegendom till ett av föreningen bildat aktiebolag (kreditmarknadsbolag) mot att föreningen erhåller samtliga aktier i bolaget. Medlemmar i föreningen skall vara låntagare i kreditmarknadsbolaget. Föreningen skall lämna ekonomisk rådgivning till medlemmarna. Föreningens regionkontor skall göra en bedömning och lämna ett yttrande till bolaget beträffande nyutlåning. Det nya kredit- marknadsbolagets verksamhet och organisation i övrigt liksom sammansättningen av dess styrelse bestäms av bolagets aktieägare. Hypoteksbanken överlåter sin rörelse, utom obligationsskulden och övrig upplåning, till kreditmarknadsbolaget. Banken erhåller av bolaget reverser eller andra skuldförbindelser. Bolaget och den ekonomiska föreningen svarar med sitt kapital för bankens förpliktelser. Grundfonden är kvar i Hypoteksbanken. Fonden ställs till bankens förfogande för ny upplåning . Hypoteksbanken skall avveckla den utestående obligationsstocken. Därefter skall banken likvideras. Ett eventuellt överskott skall föras över till kredit- marknadsbolaget, eller vad som trätt i bolagets ställe. Ombildningen avses äga rum per . Regeringen kommer senare att lägga fram förslag till lagstiftning som gör det möjligt att driva finansieringsverksamhet i ekonomisk förening. Regeringen föreslår att godkänner att - om institutet så önskar - driver verksamheten efter i ekonomisk förening. Förutsättningen för detta skall dock vara att kreditmarknadsbolaget vid fusionstillfället har en kapitalbas som består av primärt kapital. reservfonder får skattas av hos kreditmarknadsbolaget. För att underlätta återföringen och ge en lättnad som motsvarar den tidigare erhållit föreslås att av det belopp som avsatts till reservfond års taxering skall återföras till beskattning. 1Förslag till riksdagsbeslut 5 2Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om ombildning av landshypoteksinstitutionen 6 2.2 Förslag till lag om allmänna hypoteksbank 7 2.3 Förslag till lag om inkomst- skatteregler vid ombildning av landshypoteksinstitutionen 12 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 13 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodi- seringsfonder 15 2.6 Förslag till lag om upphävande av lagen (1976:225) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bid- rag till hypoteksföreningar m.m. 16 3Ärendet och dess beredning 17 4Hypoteksinstitutens organisation och verksamhet 18 4.1 Hypoteksinstitutens roll på kreditmarknaden 18 4.2 Hypoteksinstitutens nuvarande organisation 19 4.3Särskilt om 19 4.3.1 Organisationen 19 4.3.2 Den nuvarande verksamheten 21 4.3.3 Kapital- och skattesitua- tionen 22 4.3.4 Kapitaltäckningsregler för 24 5Allmän motivering 25 5.1 Behovet av en reform 25 5.2 Organisationsform 26 5.3 Ombildningen 29 5.4 fonder m.m. 38 5.5 Övergångsfrågor 40 6Författningskommentar 41 6.1 Förslaget till lag om ombild- ning av landhypoteksinstitu- tionen 41 6.2 Förslaget till lag om allmänna hypoteksbank 42 6.3 Förslaget till lag om inkomst- skatteregler vid ombildning av landshypoteksinstitutionen 43 6.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 43 6.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1538) omperiodi- seringsfonder 44 6.6 Förslaget till lag om upphä- vande av lagen (1976:225) omav- drag vid inkomsttaxeringen för bidrag till hypoteksförening m.m. 44 Bilaga 1Sammanfattning av betänkan- det (SOU 1989:103) Hypoteks- instituten 45 Bilaga 2Förteckning över remissin- stanser 52 Bilaga 3Ombildning av 53 Bilaga 4Förteckning över remissin- stanser 59 Bilaga 5Styrelsens förslag 60 Bilaga 6Reservanternas förslag 76 Bilaga 7Förteckning över remissin- stanser 88 Bilaga 8Lagrådsremissens lagförslag 89 Bilaga 9Lagrådets yttrande 100 Utdrag ur protokoll vid regerings- sammanträde 104 2 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ombildning av landshypoteksinstitutionen, 2. antar regeringens förslag till lag om allmännahypoteksbank, 3. antar regeringens förslag till lag om inkomstskatteregler vid ombildning av landshypoteksinstitutionen, 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 5. antar regeringens förslag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder, 6. antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (1976:225) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag tillhypoteksförening m.m, 7. godkänner vad regeringen föreslår om förutsättningarna för en fusion mellan den ekonomiska föreningen och kreditmarknadsbolaget för att driva finansieringsverksamheten i ekonomisk förening (avsnitt 5.2). 2.1 Förslag till lag om ombildning av landshypoteksinstitutionen 1 §Denna lag innehåller bestämmelser om ombildning av den institution som regleras i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar. 2 §Landshypoteksföreningarna skall gå upp i en av föreningarna bildad ekonomisk förening. Delägarna i landshypoteksföreningarna blir medlemmar i den ekonomiska föreningen. Landshypoteksföreningarna upplöses utan likvidation och deras tillgångar och skulder övertas av den ekonomiska föreningen. Ombildningen skall göras den dag regeringen bestämmer. 3 §Efter ombildningen skall den ekonomiska föreningen tillskjuta sin rörelse som apportegendom till ett av föreningen bildat kreditmarknadsbolag mot att föreningen erhåller samtliga aktier i bolaget. allmänna hypoteksbank skall överlåta sin rörelse, utom obligationsskulden och övrig upplåning, till kreditmarknadsbolaget. Regeringen skall besluta om tidpunkt och villkor för överlåtelsen. 4 §I stället för 4 kap. lag (1992:1610) om kreditmarknadsbolag gäller för kreditmarknadsbolaget 10 - 13 §§ lag (1994:000) om allmänna hypoteksbank. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen i 4 § upphör att gälla . 2.2 Förslag till lag om allmänna hypoteksbank Härigenom föreskrivs följande. 1 §Sveriges allmänna hypoteksbank har till uppgift att fullfölja den ombildning som följer av regeringens beslut enligt lagen (1994:000) om ombildning av landshypoteksinstitutionen. Hypoteksbanken skall 1. till låna upp och till det nybildade kreditmarknadsbolaget låna ut medel som bolaget behöver till sin rörelse, 2. förvalta sina fordringar och skulder. Styrelse, verkställande direktör och revisorer 2 §Hypoteksbanken förvaltas av en styrelse som består av sex ledamöter. Regeringen utser två ledamöter och suppleanter för dem. Regeringen förordnar en av dessa ledamöter att vara ordförande och en att vara vice ordförande. Tre ledamöter och tre suppleanter för dem väljs av styrelsen för den av landshypoteksföreningarna bildade ekonomiska föreningen. De fem ledamöterna som utsetts enligt första och andra styckena utser en verkställande direktör. Denne ingår som ledamot i styrelsen. Ledamöterna och suppleanterna utses för av högst . Regeringen bestämmer arvoden till de av regeringen utsedda ledamöterna och suppleanterna. 3 §Styrelsen är beslutsför när minst fyra ledamöter är närvarande och tre av dem är ense om beslutet. Om endast fyra ledamöter är närvarande, måste ordföranden eller vice ordföranden vara en av dessa tre ledamöter. Som styrelsens beslut gäller den mening som de flesta enar sig om. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Beslut om uppläggande av obligationslån eller annan upplåning skall ha biträtts av ordföranden eller vice ordföranden. 4 §För revision av styrelsens förvaltning och hypoteksbankens räkenskaper utser två revisorer och suppleanter för dem. Revisorerna och suppleanterna skall vara auktoriserade revisorer. 5 §Regeringen avgör frågan om fastställelse av resultaträkningen och balansräkningen samt om ansvarsfrihet för styrelsen efter samråd med den av landshypoteksföreningarna bildade ekonomiska föreningen. 6 §Som grundfond för Hypoteksbanken ställer staten en garantiförbindelse till förfogande som utfärdas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, . Regeringen meddelar föreskrifter om grundfondens storlek samt om de villkor i fråga om avgift och i övrigt som skall gälla för grundfonden. Efter anmälan till får Hypoteksbanken ta grundfonden i anspråk för att fullgöra sina förpliktelser om Hypoteksbanken för tillfället saknar tillgängliga medel för detta. När grundfonden har tagits i anspråk enligt andra stycket, skall Hypoteksbanken betala staten den ränta på beloppet som bestämmer och möjligt återbetala vad som har tagits i anspråk. 7 §Hypoteksbankens sammanlagda låneskuld får inte uppgå till mer än tio gånger summan av grundfonden och bankens eget kapital. 8 §Regeringen beslutar om Hypoteksbankens likvidation och förfarandet därvid. Efter anmälan till får grundfonden tas i anspråk när Hypoteksbanken har trätt i likvidation, om det saknas andra tillgångar som svarar för Hypoteksbankens förpliktelser. Hypoteksbankens behållning efter likvidation skall överföras till kreditmarknadsbolaget, eller vad som trätt i bolagets ställe. 9 §Närmare föreskrifter om Hypoteksbankens verksamhet meddelas av regeringen. 10 §Under den tid som banken tar upp nya lån för att finansiera utlåningen i det nybildade kreditmarknadsbolagets rörelse, skall banken och kreditmarknadsbolaget tillsammans ha en kapitalbas, beräknad enligt 11 §, som motsvarar av värdet av bankens och kreditmarknadsbolagets placeringar beräknat enligt 12 § (kapitalkrav). 11 §Kapitalbasen utgörs av summan av primärt och supplementärt kapital efter avräkning enligt sista stycket. Det primära kapitalet skall utgöra minst hälften av kapitalbasen. Med primärt kapital avses: A. B. Kapitalandelen av periodiseringsfond. C. Kapitalandelen av det belopp som svarar mot reserver till följd av avskrivningar på egendom som upplåtits till nyttjande. Det primära kapitalet skall minskas med ett belopp motsvarande inkomstskatten på det belopp som ännu inte återförts till beskattning enligt 2 § lagen (1994:000) om inkomstskatteregler vid ombildning av landshypoteksinstitutionen. Med supplementärt kapital avses det nominella värdet av i banken och kreditmarknadsbolaget upptagna förlagsbevis och andra skuldförbindelser med en ursprunglig löptid av och med rätt till betalning först efter bankens och bolagets övriga borgenärer, dock sammanlagt högst till ett belopp som motsvarar hälften av det primära kapitalet. Bevis och andra skuldförbindelser vilkas återstående löptid understiger skall tas upp till ett belopp som motsvarar tjugo procent av det nominella värdet för varje helt år som återstår till förfallodagen. Som primärt eller supplementärt kapital får dessutom, enligt medgivande av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av räknas andra kapitaltillskott och reserver än som sägs i andra och fjärde styckena. Från summan av det för banken och kreditmarknadsbolaget gemensamt beräknade primära och supplementära kapitalet skall räknas av det bokförda värdet av vad kreditmarknadsbolaget har skjutit till som aktiekapital eller i annan form i ett företag som driver försäkringsverksamhet eller något slag av finansiell verksamhet som kräver tillstånd. Någon avräkning skall dock inte göras om tillskottet uppgår till högst av företagets egna kapital eller motsvarande och det sammanlagda bokförda värdet av sådana tillskott inte överstiger av kreditmarknadsbolagets egna kapital. Avräkningen skall inte heller göras för tillskott som belöper på företag som omfattas av bestämmelserna om konsoliderat kapitalkrav i 13 §. 12 §Kapitalkravet enligt 10 § bestäms i förhållande till bankens och kreditmarknadsbolagets tillgångar samt sådana garantiförbindelser och andra åtaganden på kapitalmarknaden som innebär en kreditrisk för banken och kreditmarknadsbolaget (placeringar). Placeringarna delas in i följande grupper: A. Tillgångar och åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket A bankrörelselagen (1987:617). Tillgångar och åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket B bankrörelselagen. Tillgångar och åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket C bankrörelselagen. Tillgångar och åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket D bankrörelselagen. Vid bestämmandet av kapitalkravet undantas - sådana tillskott som enligt 11 § sista stycket skall räknas av från kapitalbasen, - sådana tillskott som avses i 11 § sista stycket sista meningen, - de placeringar som anges i första stycket A, - fordringar mot företag som ingår i samma koncern som kreditmarknadsbolaget och som omfattas av bestämmelser om konsoliderat kapitalkrav, - fordringar som har garanterats av ett företag som ingår i samma koncern som kreditmarknadsbolaget och som omfattas av bestämmelser om konsoliderat kapitalkrav samt - fordringar och garantier mellan banken och kreditmarknadsbolaget. I övrigt skall vid bestämmandet av kapitalkravet placeringarna tas upp till sammanlagt - tjugo procent av summan av de placeringar som anges i första stycket B, - av summan av de placeringar som anges i första stycket C samt - hela summan av de placeringar som anges i första stycket D. Till grund för bestämmandet av kapitalkravet enligt tredje stycket skall placeringarna värderas enligt följande: 1. Tillgångar, för vilka reserver som avses i 11 § andra stycket C har satts av, värderas till sitt bruttobokföringsvärde. Övriga tillgångar värderas till sitt bokförda värde. Garantiförbindelser med anknytning till kreditgivning värderas till sitt nominella belopp. Övriga garantiförbindelser värderas till halva sitt nominella belopp. Andra åtaganden på kapitalmarknaden värderas till sitt nominella belopp, om inte regeringen föreskriver ett lägre belopp. Regeringen får bemyndiga att meddela sådana föreskrifter som enligt denna paragraf ankommer på regeringen. 13 §Om kreditmarknadsbolaget har ett dotterföretag, skall vad som föreskrivs i 10 § om bankens och kreditmarknadsbolagets gemensamma kapitalkrav även omfatta dotterföretaget (konsoliderat kapitalkrav), om inte annat följer av tredje stycket. Kreditmarknadsbolagskoncernens kapitalbas och placeringar skall bestämmas med tillämpning av de regler som enligt 11 kap. 11 § aktie-bolagslagen (1975:1385) gäller för upprättande av koncernbalansräkningen. Även den del av kapitalbasen som belöper på minoritetsandelar skall ingå. Redovisad goodwill som belöper på företag som omfattas av det konsoliderade kapitalkravet skall räknas av från primärt kapital. Placeringarna skall tas upp till de värden som föreskrivs i 12 § eller, om dotterföretaget inte är ett kreditmarknadsbolag, i annan lag. Det konsoliderade kapitalkravet omfattar inte försäkringsföretag och sådana dotterföretag till försäkringsföretag som inte driver någon form av finansiell verksamhet. 14 §Hypoteksbanken står under tillsyn av . Hypoteksbanken skall lämna inspektionen de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som inspektionen begär. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om tillsynen över Hypoteksbanken. 15 §Hypoteksbanken skall med en årlig avgift bekosta tillsyn enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer, då lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar skall upphöra att gälla. och de revisorer som har utsetts enligt bestämmelserna i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar utgör styrelse och revisorer i banken till dess att ny styrelse och nya revisorer har utsetts enligt den nya lagen. Bestämmelserna i 10 - 13 §§ upphör att gälla . 2.3 Förslag till lag om inkomstskatteregler vid ombildning av landshypoteksinstitutionen Härigenom föreskrivs följande. 1 §Denna lag innehåller regler för beräkning av inkomstskatt till följd av ombildning av landshypoteksinstitutionen enligt lagen (1994:000) om ombildning av landshypoteksinstitutionen. 2 §Avsättningar till reservfond som allmänna hypoteksbank eller landshypoteksförening gjort i bokslut till ledning och senare års taxeringar skall återföras till beskattning hos det kreditmarknadsbolag som avses i 3 § lagen (1994:000) om ombildning av landshypoteksinstitutionen på så sätt att vid taxering återförs av avsättningarna, vid 1996 och taxeringar återförs sammanlagt av avsättningarna, vid taxeringar återförs sammanlagt av avsättningarna, och vid taxeringar återförs sammanlagt av avsättningarna. 3 §Skattepliktig intäkt enligt 22 § kommunalskattelagen (1928:370) eller 3 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall inte anses uppkomma då låntagare i landshypoteksförening får andel i den ekonomiska förening som avses i 2 § lagen (1994:000) om ombildning av landshypoteksinstitutionen. Anskaffningsvärdet för andelen skall anses vara noll kronor. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 2 § 8 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § 8 mom.2 Har en kooperativ förening av vinsten av sin kooperativa verksamhet lämnat rabatt eller pristillägg i förhållande till gjorda köp eller försäljningar, medges avdrag för denna utdelning. Avdrag för utdelning skall avse det räkenskapsår som utdelningen hänför sig till. Avdrag medges endast om föreningen visar att förutsättningar för avdrag föreligger. Yrkande om avdrag skall göras på särskild blankett enligt formulär som fastställer. Sparbank får göra avdrag för bidrag till Sparbankernas säkerhetskassa. Sparbankernas säkerhetskassa får göra avdrag för utdelning till sparbankerna. allmänna hypoteksbank får göra avdrag för belopp, som avsatts till reservfond, i den mån avsättningen är nödvändig för att uppbringa fonden till ett belopp motsvarande av skul- derna. får göra avdrag för belopp, som avsatts till reservfond, i den mån avsättningen är nödvändig för att uppbringa fonden till ett belopp motsvarande två och en halv procent av föreningens skulder. Har reservfond som avses i sjätte stycket satts ned skall - om avdrag för fondavsättningen har medgetts - ett belopp motsvarande det nedsatta beloppet tas upp som intäkt. En ekonomisk förening är i beskattningshänseende att anse såsom kooperativ, om den är öppen och i sina angelägenheter tillämpar lika rösträtt. För att en förening skall anses vara öppen fordras inte bara att den enligt sina stadgar är berättigad att när som helst anta nya medlemmar, utan också att den faktiskt visar sig villig att anta till medlem var och en, som är bosatt inom föreningens verksamhetsområde eller tillhör dess 1Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2Senaste lydelse 1993:1543. angivna verksamhetskrets, förbinder sig att följa föreningens stadgar och beslut och som därjämte skäligen kan antas komma att som medlem bidra till förverkligandet av föreningens i stadgarna angivna syfte. Den omständigheten, att styrelsen eller annat föreningsorgan äger rätt att pröva inträdesansökningarna och avvisa sådana sökande, som inte besitter nu nämnda kvalifikationer för medlemskap, betar inte föreningen dess egenskap av öppen. I det fall att en förening säljer till utomstående kan den som regel inte utan att förlora sin öppna karaktär vägra att motta som medlem någon som kan visa, att han brukar köpa förnödenheter genom föreningen. Anser föreningens styrelse emellertid, att vederbörande köpare på grund av rent personliga förhållanden inte kan beviljas medlemskap - i en stor förening, som säljer till utomstående, är det omöjligt att i varje fall inskränka försäljningen till personer, som skulle vara önskvärda som medlemmar - så bör föreningen för att anses såsom öppen ha skyldighet att i ekonomiskt hänseende jämställa honom med medlem, det vill säga ge honom samma återbäring på köpta varor som medlem erhåller. Kooperativa föreningars centralorganisationer är att anse såsom öppna, även om inträde beviljas blott sådana lokala föreningar, som fyller av centralorganisationen på stadgar, skötsel och ekonomisk soliditet, och även om endast ett enda företag inom varje område antas såsom medlem. Vad angår kravet på lika rösträtt så berövas en centralorganisation inte dess kooperativa karaktär, om rösträtten bland dess förstahandsmedlemmar, föreningarna, utövas efter föreningarnas medlemsantal. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder att 7 § och övergångsbestämmelserna skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 § Vid fusion som Vid avses i 2 § 4 mom. fusion som avses i första stycket lagen2 § 4 mom. första (1947:576) om stycket lagen statlig (1947:576) om inkomstskatt och statlig vid ombildning inkomstskatt och enligt 8 kap. spar- vid ombildning bankslagen enligt 8 kap. spar- (1987:619) eller 11 bankslagen kap. 8 a § förenings-(1987:619) eller 11 bankslagen kap. 8 a § förenings- (1987:620) och vid bankslagen övertagande enligt (1987:620) och vid 10 kap. 8 a § övertagande enligt föreningsbankslagen 10 kap. 8 a § och vid övertagande föreningsbankslagen som avses i 5 eller och vid övertagande 6 § lagen (1992:702)som avses i 5 eller om inkomst- 6 § lagen (1992:702) skatteregler med om inkomstskat- anledning av vissa teregler med omstruktureringar anledning av vissa inom den omstruktureringar finansiella sek- inom den finan- torn, m.m. anses siella sektorn, överlåtande och m.m. samt vid om- övertagande företag bildning och som ett företag. Hartillskott enligt 2 § en ekonomisk före- respektive ning skiftat ut 3 § första meningen aktier enligt punkt lagen (1994:000) om 1 a av ombildning av anvisningarna till landshypo- 22 § kommunal- teksinstitutionen skattelagen anses överlåtande och ö- (1928:370), skall vertagande företag föreningen och det som ett företag. Har aktiebolag vars en ekonomisk före- aktier skiftats ut ning skiftat ut anses som ett före- aktier enligt punkt tag. 1 a av anvisningarna till 22 § kommunal- skattelagen (1928:370), skall föreningen och det aktiebolag vars aktier skiftats ut Denna lag träder i anses som ett före- kraft tag. 1994 och tillämpas första gången vid taxering. Denna lag träder i Underlaget för kraft beräkning av avdrag 1994 och tillämpas för avsättning till första gången vid periodiseringsfond taxering. enligt 3 § skall Underlaget för minskas med belopp beräkning av avdrag som tagits upp till för avsättning till beskattning enligt periodiseringsfond lagen (1990:655) om enligt 3 § skall återföring av minskas med belopp obeskattade re- som tagits upp till server. beskattning enligt lagen (1990:655) om återföring av obeskattade re- server eller lagen (1994:000) om inkomstskatteregler vid ombildning av landshypoteksinstitutionen. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.6 Förslag till lag om upphävande av lagen (1976:225) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till hypoteksförening m.m. Härigenom föreskrivs att lagen (1976:225) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till hypoteksförening m.m. skall upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen tillämpas dock alltjämt vid 1995 och tidigare års taxeringar. 3 Ärendet och dess beredning tillkallades med stöd av regeringens bemyndigande en särskild utredare (verkställande direktören ) för att göra en översyn av lagstiftningen om hypoteksinstituten, dvs. lagstiftningen om , och Skeppshypotek. Översynen skulle ske med utgångspunkt i de radikalt ändrade förutsättningar som då inträtt på kreditmarknaden. Utredningsarbetet skulle vara inriktat på att främja förutsättningarna för en effektiv konkurrens på denna marknad. Målet var att åstadkomma en moderniserad organisationsform för hypoteksinstituten, som gör det möjligt för dem att verka och utvecklas efter sina egna förutsättningar på en avreglerad kreditmarknad.