prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Samma utredning visar att skolan hamnar långt ner på listan närfrågan gäller i vilka institutioner de i anser sig ha inflytande. Det är därförangeläget att elevers och föräldrars berättigade krav på inflytande i skolaningår i fömtsättningama för den kommande skolutvecklingen. Utvärderingen av skolan visar att elevema harstörst inflytande i de lägre klassema. När elevema blir äldre anser de sig hamindre att säga till om. En del av förklaringen har förmodligen att göra medsättet att organisera undervisningen på högre stadier. Ju mer uppsplittradskoldagen är på olika ämnen, lektioner och lärare, desto större är elevemassvårigheter att faktiskt påverka vad som sker. Det är en viktig uppgift förskolan att se till att alla elever får ökade möjligheter - både i formellmening och i anslutning till vardagsarbetet i klassmmmen - att påverkaskolarbetets innehåll och uppläggning. Den tidigare socialdemokratiska regeringen slogfast föräldrars rätt att välja skola för sina bam. Den rätten kommer dennuvarande regeringen självklart att slå vakt om. De fristående skoloma är ennaturlig del i denna inriktning mot altemativ och ökade valmöjligheter.Samtidigt är det avgörande för föräldrars inflytande i skolan inte envalfrihet, som tar sig uttryck i att man lämnar en skola och söker inträde i enannan. De allra flesta vill ha sina bam i den skola som ligger ibostadsområdet. Det är den skolan föräldrar vill känna delaktighet i och hainflytande över. Det [ är i den skolan elevema måste få ökade möjlighet attpåverka vardagsarbetet, undervisningens uppläggning och skolans liv. Skolanskulle kunna vara ett kulturellt centmm i sin omgivning. 1994/95:100kräver i så fall en stor öppenhet från skolans sida. Genom att pä olika sättBil. 9 knyta kontakter med arbetsliv och föreningsliv och öppna skolan förolika aktiviteter kan både skolan och närsamhället berikas. På detta sätt kanskolan medverka till att gemenskapen i närområdet stärks och att det socialaoch kulturella utbytet mellan människor ökar. finns det löftesrika försökpå olika håll i landet med ett utökat samarbete mellan olika kommunalaförvaltningar och lokala föreningar med skolan som centmm i verksamheten.Försöken har lett till att bam, ungdomar och vuxna har fått bredare kontaktytoroch bättre gemenskap och till att förvaltningar samverkar för att förbättranärmiljön för unga människor i samhället eller bostadsområdet. När"skolan" i dessa försök blir till "vär skola" ökarmöjlighetema för påverkan och delaktighet. Vihar i det föregående tecknat en bild av skolan och vår syn på den framtidautvecklingen. I det följande vill vi, mot bakgmnd av det anförda, lyfta framnågra frågor där vi redan har förslag till åtgärder eller flnner anledning attsärskilt fästa uppmärksamheten på det ansvar som läggs på skolan och desshuvudmän i de nya läro- och kursplanema. Detinre arbetet i skolan Regeringenavser att tillsätta en kommitté som skall följa och stimulera skolans inrearbete. Skolan bör därvid ses ur elevemas perspektiv som en sammanhängandehelhet. Regeringen kommer också att stödja det inre arbetetgenom att verka för att intressanta exempel frän olika håll lyfts fram ochsprids i ett skolomas nätverk. Dessa exempel kan gälla undervisningen i en vissklass, men också projekt och utvecklingsidéer som omfattar hela skolmiljön i enskola. Några områden är ur regeringens perspektiv särskilt intressanta i dennaetablering av nätverk och exempel: Klassers och skolors arbete med kultur, medintegrering av ämnen, med jämställdhet, med miljöfrågor och med mobbning. Regeringenhar i det anförda betonat att den svenska skolan skall vara ensammanhållen skola för alla. Skolan måste således ta ett särskilt ansvar förelever som har svårigheter. Kommunema har här, som huvudmän för skolan, ettstort ansvar för att dessa elever får den hjälp och det stöd de behöver för attuppnå läroplanens och kursplanemas mål. finns det oroande tendenser till att åtstramningarna i kommunema 26 Detta gäller på alla nivåer i skolsystemet. enavser därför att, med hjälp och via den kommitté som skall Prop.1994/95:100 följa utvecklingen i gymnasieskolan, noga följa situationen för bamoch Bil. 9 ungdomar med behov av särskilt stöd. Några elever, som det finnsanledning att följa särskilt uppmärksamt, är elever med läs- ochskrivsvårig- i heter och invandrarelever. Isäväl 1994 ärs läroplan för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) som iläroplanen för de frivilliga skolformema (Lpf 94) understryks att resursfördelningenskall vara behovsstyrd. Skolans ansvar för de elever som av olika anledningarhar svårigheter att nå målen för utbildningen gör att undervisningen aldrig kangöras lika för alla eller att resursema kan fördelas schablonmässigt. För attkunna ge elever en likvärdig utbildning måste resursfördelningen ske utifrånelevemas behov. Regeringen avser att uppdra ät att iutvärderingssammanhang ägna särskild uppmärksamhet åt hur skolans resurserfördelas. Åtgärdermot mobbning i skolan Skollagenhar kompletterats med en föreskrift om att den som verkar inom skolansärskilt skall bemöda sig om att hindra varje försök frän elever att utsättaandra för kränkande behandling. Rektom i varje skola har också, enligt de nyaläroplanerna, ett särskilt ansvar för skolans program för att motverka allaformer av trakasserier och mobbning bland elever och anställda. De vuxnas -såväl lärare och annan skolpersonal som föräldrar - förmåga att på ett tidigtstadium uppmärksamma och hantera tendenser till mobbning och trakasserier blandbam och ungdom är särskilt viktig mot bakgmnd av att sådana yttringar redan iskolan kan leda vidare mot våld och kriminalitet senare i livet. Den förra regeringen angav i sitt förslag tillutvecklingsplan för skolväsendet sin avsikt att följa problemet med mobbning iskolan. Vi delar den bedömningen och avser att fullfölja dess intentioner attägna särskild uppmärksamhet åt de problem som rör mobbning och alla former avtrakasserier och våld. Invandrarelevemaskunskaper i svenska m.m. Regeringenhar i det föregående pekat pä den stora tillgång skolan, med ' elever från många olikakulturer, kan vara som kulturell mötesplats, där förmåganatt leva med kulturell mångfald kan utvecklas och stärkas. det finns också problem isamband med invandrarelevemas skolgång. rad undersökningar visart.ex. på ett tydligt samband mellan studieresultat och språkfärdighet isvenska. skolor i invandrartätaområden om att språkfärdighetsnivän hos många 27 bam och ungdomar äroroväckande låg och tenderar att sjunka. är pä väg att fä en gmppungdomar som är födda i landet, som har gått Prop. 1994/95:100 i förskolaoch skola här, men som ändå inte kan svenska. Det är väsent- Bil. 9 ligt attkraftfulla insatser i svenskundervisningen sätts in på ett tidigt stadium såatt språkfärdighetsnivån höjs och fortsatta studier underlättas. Regeringen avser att söka bidra till att detfmktbara idéutbyte mellan lärare och skolor med stor erfarenhet avinvandrarelever som har påbörjats kan utvecklas vidare och till att goda idéeroch exempel sprids. Detta kan t.ex. ske genom konferenser och nätverksbyggande.Frägan om bl.a. effektema av svenskundervisning kommer också att behandlas avden av regeringen tillsatta invandramtredningen. I propositionen om en ny läroplan och ett nyttbetygssystem för gmndskolan, sameskolan, specialskolan och den obligatoriskasärskolan (prop. 1992/93:220) gjorde den föregående regeringen bedömningen attundervisningen i svenska som andraspråk inte bör ha en egen kursplan. Riksdagenbeslöt också att undervisningen i svenska som andraspråk i stället skulleintegreras och markeras i den reguljära kursplanen i svenska (bet.l993/94:UbUl, rskr. 1993/94:82). Motsvarande förändringar har sedan införts förde frivilliga skolformema. Vi gör emellertid en annan bedömning och anser attdet är av stor betydelse att svenska som andraspråk ses som ett eget ämne.Detta skulle kunna bidra till att höja ämnets status och likställa det medandra ämnen. Svenska som andraspråk bör därför få en egen kursplan i gmndskolanmed en tydlig beskrivning av ämnets karaktär och inriktning som gmnd förundervisningen. Regeringen har redan beslutat att återinförasvenska som andraspråk som ett kämämne i gmndläggande vuxenutbildning och isärvux. Vidare kommer regeringen att uppdraga åt att utarbetakursplaner i svenska som andraspråk för de olika skolformema. Kvinnligtoch manligt i skolan Detsätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan och de krav ochförväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar omvad som är kvinnligt och manligt. Jämställdhetsfrågan i skolan är en pedagogiskfråga och ett område som kräver kunskaper om likheter och skillnader mellanflickor och pojkar, om hur könsroller formas och utvecklas, om hur pedagogiskametoder och skolans arbetssätt kan främja eller motverka jämställdhet.Arbetsgmppen Kvinnligt och manligt i skolan har i sin avlämnadeslutrapport (Ds 1994:98) Vi är alla olika, lämnat värdefulla synpunkter pä vadsom kan och bör göras för att förbättra jämställdheten i skolan. Det är regeringens avsikt att återkomma tillriksdagen med en särskild proposition om bl.a. jämställdhetsfrågor i skolan. Friståendeskolor på grundskolenivå Prop. 9 Regeringen har för avsikt att göraförändringar i det nuvarande regelsystemet för fristående skolor. I syfte attuppnå ett brett politiskt stöd i dessa frågor kommer regeringen att tillsättaen parlamentarisk beredning, som bl.a. skall behandla frågor som rör bidrag,avgifter, godkännande av och tillsyn över de fristående skoloma. Ettbams placering i särskolan mot föräldramas vilja utgör en dålig gmnd för bametsskolgång. har i samband med behandlingen av vissamotioner frän allmänna motionstiden beslutat att ge regeringen till kännavad utbildningsutskottet har anfört i frågan om föräldrars inflytande vid valav skolform för utvecklingsstörda bam (bet. 1993/94:UbU6, rskr. 1993/94:179). Regeringen avser att föreläggariksdagen ett förslag i denna fråga. Frågorom förlängd skolgång och sänkt skolplikt har behandlats i betänkandet Gmndenför livslångt lärande. En bammogen skola (SOU 1994:45). Remisstiden gick ut denI . Regeringen kommer att ta ställning till defrågeställningar som betänkandet och remissbehandlingen ger upphov till. 1 detsammanhanget finns det ocksä anledning att aktualisera frågoma om hur man bästskapar en helhetssyn på bam och bams utveckling från förskola till skola ochhur samverkan mellan förskola och skola skall gestalta sig . Elev-och föräldrcänflytcmde i skolan Motbakgmnd av det som i det föregående har anförts om elevers och föräldrarsinflytande i skolan, vill regeringen informera om det arbete somredan har påbörjats i . I det nya styrsystemet för skolan och inom ramenför de nya läroplanerna finns ett helt nytt utrymme för det berättigade kravetpä ett vidgat elev-och föräldrainflytande i skolan. 1 Lpo 94 sägs det t.ex.uttryckligen att de demokratiska principema att kunna påverka, ta ansvar ochvara delaktig, skall omfatta alla elever. Rektor har getts ett särskilt ansvarför att samverkan med föräldrar sker. finns det i de regler som styransvarsfördelningen inom skolan, men också inom kommunema, fortfarande hinder för ett formellt bmkarinflytande i skolan. har därför tillkallat 29 en särskild utredare somunder har gjort en översyn av elev- och föräldrainflytandet i skolan. Utredaren skall bl.a. kartlägga Prop. 1994/95:100 existerande samverkansformer i skolan, redovisa juridiskabegränsningar Bil. 9 för samt goda exempel på hur elev- och föräldrainflytandehar realiserats på olika håll. Regeringen kommer senare att redovisa sina ställningstaganden i dessa frågor för . Somvi antytt i det föregående har fömtsättningama för lärares arbete i gmndenförändrats. Skolan har t.ex. inte samma institutionella auktoritet somtidigare. Det gör aU lärarens roll blir annorlunda i förhållande till eleveroch föräldrar. Dessutom är decentraliseringen, en ny läroplan och ettmålrelaterat betygssystem reformer som alla markerar systemskiften medkonsekvenser för lärarens arbete. Det är därför angeläget att se över hurlärarnas kompetens förhåller sig till de nya kraven, bl.a. med utgångspunkt iden förändrade lärarrollen. Läramtbildning och lärarfortbildning är viktigastyrinstmment för staten när det gäller skolans utveckling. Frågan är hur dessastyrinstrument fungerar och skall användas i en ny simation. Regeringen avser därför att göra en översyn avläramtbildningen, som bl.a. skall ta upp rekryteringen till läraryrket,lärarutbildningens förhållande till utvecklingen i skolan,"seminarietraditionen" kontra "universitetstraditionen" ochden didaktiska forskningen. En av utgångspunkterna för lärarutbildningen i ettdecentraliserat system bör vara dess möjligheter att fungera som ett regionaltutvecklingscentmm i nära kontakt med kommuner, skolor och lärare. Detta börockså analyseras och diskuteras. Läramtbildningen har här setts i skolansperspektiv, men den barn- och ungdomspedagogiska utbildningen bör ingå i dendiskussion som skall föras. ligger inflytandet över fortbildningensinnehåll mer entydigt än tidigare hos kommunen och skolan, som beställerfortbildning. Översynen bör studera hur derma förändring har påverkatfortbildningens innehåll, form och utbredning samt koppla fortbildningsverksamhetentill de överväganden som gäller lärarens nya roll i skolan. Frågor som rör yrkesverksamma lärares möjligheteratt vidareutbilda sig, att arbeta med didaktisk forskning m.m., bör ocksådiskuteras i detta sammanhang. Den dåvarande regeringen tillsatte enutredning för att göra en översyn av kompetenskraven för gymnasielärare iyrkesämnen. Utredaren presenterade sitt betänkande Höj Ribban!Lärarkompetens för yrkesutbildning (SOU 1994:101). Betänkandet har remissbehandlatsoch bereds i . Utvecklingeni gymnasieskolan Prop. Bil.9 Med den reform som beslutades under den förrasocialdemokratiska regeringen har alla ungdomar rätt att få börja en treåriggymnasial utbildning, och alla ansvariga pä skolans omräde har en skyldighetatt medverka till att ungdomama också kan fullfölja sin utbildning. I ärfullföljs denna reform och tas alla elever in i den nya gymnasieskolan. En parlamentarisk korrunitté följer utvecklingen igymnasieskolan (U 1994:02). Direktiven har en särskild tyngdpunkt på frågor somhänger samman med ambitionen att alla ungdomar skall kunna fullfölja en treårigutbildning med ett betydande inslag av allmänna ämnen. Enligt detill-läggsdirektiv som regeringen utfärdade skallkommittén bl.a. även studera hur undervisningen i kämämnen utvecklas samt hurdet nya betygssystemet tillämpas i gymnasieskolan. En viktig fräga vid tillsättandet av kommittén varbehovet av parlamentarisk insyn i utvecklingen av kursutformningen igymnasieskolan. Den parlamentariska kommittén skall i detta avseende utnyttjaresultatet från den arbetsgmpp inom som har tilluppgift att bidra till utvecklingen av den kursutformade gymnasieskolan. Ungdomarhar visat ett minskande intresse för vissa utbildningsområden.Av de yrkesförberedande gymnasieutbildningarna är det framför alltindustriprogrammet som inte lyckas attrahera tillräckligt många elever till ettförstahandsval. Det finns anledning för alla berörda parter att ta ungdomamasvikande intresse på allvar. Antalet elever som går i årskurs 1 iindustriprogrammet är mycket lågt, motsvarande av det totala antaletelever i årskurs 1 i gymnasieskolan. Antalet förstahandssökande understeg antaletantagna. Andelen flickor på industriprogrammet har varit mycket låg.Förklaringarna till denna utveckling är flera. En arbetsgmpp inom LItbildningsdepartementet kommerinom kort att få i uppdrag dels att analysera orsakema till att intresset förIndustriprogrammet är så dåligt, dels att lämna förslag till eventuellaförändringar beträffande innehåll, organisation och konstmktion avindustriprogrammet. Till arbetsgmppen skall inbjudas representanter förarbetsmarknadens parter. Eleversom påbörjade studier i gymnasieskolan eller som börjar ny kurs i den gymnasiala vuxenutbildningen får betyg enligt ett nytt betygssystem. Betygssystemet är anpassat till en skola där fördel ningen av ämnen och kurser över läsåren beslutas lokalt, där lärare utifrån 31 kursplanens krav och efter samråd med sina elever beslutar om upplägg- ningenav och det konkreta innehållet i kursen och där jämförelser mellan Prop.1994/95:100 elever i olika klasser och skolor endast kan göras vid kursensslut. 9 planen anger vad elevema skall kunna när de slutförtkursen. Det relativa betygssystemet skulle ha behövtersättas av ett nytt betygssystem redan då de första elevema började den nyagymnasieskolan. Så skedde inte och i avvaktan på ett betygssystem som varanpassat till den nya gymnasieskolan gjordes justeringar i det gamla. Därförfinns nu i gymnasieskolan tre olika betygssystem. De övergångsproblem somalltid uppstår vid skifte av betygssystem har härigenom förvärrats. En arbetsgmpp inom harnyligen tillsatts med uppgift att överväga behovet av åtgärder för att bl.a.minimera vissa övergängsproblem och behovet av mindre justeringar ochförtydliganden i betygssystemet. Den särskilde utredare som har till uppgift attfölja universitets- och högskolereform har fått i uppdrag att ävenlägga förslag om förändringar i högskoleförordningens regler om tillträde tillgmndläggande högskoleutbildning. Syftet skall vara att skapa en nationellordning som är överblickbar för den enskilde vad beträffar kopplingen mellangymnasieskolan, vuxenutbildningen och högskolan. Särskild uppmärksamhet skallägnas åt de studerandes rättssäkerhet i antagningsprocessen. Den parlamentariska kommitté som följerutvecklingen i gymnasieskolan skall följa hur det nya betygssystemet tillämpasi gymnasieskolan. Riksdagenhar /beslutat ge regeringen till känna att en översynav vuxenutbildningsområdet är befogad. I inledningen till denna bilaga beskrivsregeringens syn på vuxenutbildningens betydelse. Behovet av vuxenutbildning,både ur arbetsmarknadssynpunkt och ur den enskildes synpunkt, det livslångalärandet, förändringama i samhället understryker vikten av att en översyn avvuxen-utbildningsomrädet sker. Denna översyn skall bl.a. ge underlag för attfastställa vuxenutbildningens framtida inriktning och omfattning. Mot denna bakgmnd kommer regeringen i början av år1995 att fastställa direktiv för en vuxenutbildningsutredning. 3 Ändring av bestämmelser m.m. 3.1 Ändring av timplanen förgymnasieskolan Avinledningen till denna bilaga framgår an det statsfinansiella läget kräverstatliga besparingar ocksä inom gymnasieskolans omräde. Statens besparingar inom skolområdet måste - pågmnd av det kommunala utjämningsbidragets konstmktion - avse förändringar iden statliga regleringen inom skolans område. För gymnasieskolans del bördärvid den minstagaranterade undervisningstiden som fastställs av för- Prop.1994/95:100 ändras. Undervisningstiden för de studieförberedande programmen ärför Bil. 9 närvarande och för de yrkesförberedande programmen2 . Staten ställer krav på de resultat som skall uppnåsi gymnasieskolan genom bl.a. läroplaner, programmål och kursplaner. Eftersomdessa krav ställs är det också, enligt regeringens mening, rimligt att statentar på sig ansvaret för utformningen av de förändringar som möjliggörbesparingar på skolans onaråde. Regeringen föreslår således att den minstagaranterade undervisningstiden minskas. För lokalt tillägg/ämnesanknutenpraktik bör den minsta garanterade tiden minskas med 20 tinmiar och tiden förlärarhandledning för specialarbete med 10 tinunar för samtliga nationellaprogram. Den minsta garanterade undervisningstiden blir därmed 2 150 timmarunder för estetiskt, naturvetenskapligt och samhällsvetenskapligtprogram samt för övriga nationella program. I konsekvens med den föreslagna minskningen avlokalt tillägg/ämnesanknuten praktik avser regeringen minska denutbildningsvolym som krävs för att få ett slutbetyg i gymnasialvuxenutbildning. De elever som har påbörjat gymnasieskolan med dennuvarande minsta garanterade undervisningstiden bör få slutföra sin utbildningenligt de fömtsättningar som gällde när de blev antagna. Regeringen föreslårdärför att den nya minsta garanterade undervisningstiden införs fr.o.m den Ijuli 1995 och skall gälla för de elever som börjar gymnasieskolan höstterminen1995. Förslaget innebär en ändring av bilaga 2 till skollagen (1985:1100). Våra förslag till ändringar i skollagen finnssamlade under anslaget A 8. Särskilda insatser pä skolområdet. Genomde föreslagna minskningama beräknas kommunemas kostnader komma att minska medminst /96 (under12-månaders perioden), under och 125miljoner kronor . 3.2 Ersättning för elever i specialskolan Enligt7 kap. 7 § skollagen (1985:1100) skall hemkommunen betala ersättning tillstaten för vissa kostnader för elever i specialskolan. Regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ersättningensstorlek. Regeringen föreslog budgetproposition (prop. 1993/94:100bil. 9) att ersättningen till staten för en elev i specialskolan borde höjastill den genomsnittliga kostnaden i riket för en elev i gmndskolan. Regeringenframhöll i propositionen att den avser att fortlöpande se över kostnadsnivånoch kostnadsfördelningen mellan stat och kommun vid undervisning av elever medhandikapp. Förslaget antogs av (bet. 1993/94:UbU6, rskr.1993/94:179). Enligt förordningen (SKOLFS 1994:16) omersättning för elever i specialskolan och sameskolan utgör /95 3 1994/95. per elev och läsår. En reducerad avgift tas ut för elever som går Prop. 1994/95:100 i en s.k. extem klass av specialskolan som är förlagd tillhemkommunens Bil. Kostnaden för en elev i specialskolan är betydligthögre än genomsnittskostnaden för en elev i gmndskolan. Av Skolverketsjämförelsetal för skolhuvudman (rapport nr 70) framgår att enbartundervisningskostnaderna i genomsnitt uppgår till ca ispecialskolan (/93). Staten bekostar även elevemas resor, boendeoch service. Regeringen anser därför att ersättningsnivån bör höjas till 75 000kr per elev och läsår. Även fortsättningsvis bör en reducerad avgift tas ut förelever i extema klasser av specialskolan. Förslaget beräknas innebära att de statligaintäktema ökar med för tiden - den 31 december1996. Regeringen föreslår att detta belopp i sin helhet förs till detkommunala utjämningsbidraget. 3.3 Förlängd rätt att anordna specialkurser igymnasieskolan Enligtpunkt 6 övergångsbestämmel.sema till lagen (1991:1107) om ändring i skollagen(1985:1100) får kommuner och landsting övergångsvis anordna vissa utbildningar- bl.a. specialkurser och påbyggnadsutbildningar i gymnasieskolan - som dehade rätt att anordna under /92. Intagning får dock inte skeefter /95. budgetproposition (prop. 1993/94:100bil.9) redovisades fömtsättningama för att anordna gymnasial vuxenutbildningoch påbyggnadsutbildning. I anslutning till detta gavs också en bild av deproblem som finns i samband med aU de tidigare specialkursema ochpåbygg-nadsutbildningama i gymnasieskolan upphör. Regeringen tillsatte en utredningom kvalificerad eftergymnasial utbildning (dir. 1994:36). Utredningen har iuppdrag att utreda och pröva olika frågor, som till stor del omfattarutbildningar som anordnas med stöd av den nämnda övergångsbestämmelsen.Utredningen skall bl.a. beskriva och definiera behovet av kvalificerad yrkesutbildningpå eftergynnnasial nivå och behandla tillträdesfrågor för påbyggnadsutbildningarinom komvux. Utredningen kommer att lämna sina förslag tillregeringen. Några förslag om framtida stmktur, former och finansiering kommerdock inte att finnas inför /96. Till detta kommer att , som haransvar för att utfärda kursplaner för bl.a. påbyggnadsutbildningar inom komvux,endast gjort detta för teknikemtbildning och dämtöver föreskrivit aUett antal kursplaner för särskilda yrkesinriktade kurser får tillämpas under enövergångstid.