prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — -Den stödjande roUen: Denuvarande msatsema for att främja nyföretagandet liksom kapitalförsörjningentiU små och medelstora foretag utvecklas och genomlyses i syfte att nå enbättre samordning. SärskUda åtgärder behövs för att idéer skaU förverkligas iform av nya förelag och produkter. En vidareutveckling är också vUctig avmsatsema för att öka exporten - bl.a. tiU Öst- och - samt deutiändska investeringama i . Ett vUctigt frislag i detta sammanhang äråterflödet från , där ett omfattande programarbete krävs föratt nyttja dessa medel. -Den utvecklande och pådrivanderoUen: Främjande av forskning och utveckling inriktas på industrieU tiUämpningsamt informationsteknologi. Teknik- och informationsspridning meUan företagoch individer behöver underlättas, liksom en höjning av arbetskraftenskompetens. MUjön och mUjöteknoIogfri är en tiUväxtsektor och en affärsmöjUghetsom svenskt näringsUv måste ta dUvara. -Den elFektivitetsfrämjanderoUen: Konkurrenslagstiftning och avregleringar spelar viktiga roUer förbevarandet av ett högt omvandlingstryck i ekonomin. Skatter, arbetsrätt ochkonkurslagstiftning måste utformas så att kompetensutveckling och fömyelsefrämjas. Andra vUctiga faktorer är tiUgång på energi till intemationeUt settkonkurrenskraftiga priser, en väl fiingerande infrastmktur i form avtransporter och telekommunikationer samt ett utbUdningssystem som höjer andelenhögskoleutbUdade i näringsUvet. SmåföretagensmöjUgheter förbättras genom dels genereUa insatser såsom regelförenkling, delsriktade msatser för att förbättra företagens tiUgång på kapital och service.Exempel på det senare är ALMI:s regionala Prop. 1994/95:100 utvecklingsbolagsom skall arbeta med både finansiering och rådgivning. 13 : s småföretagsinsatser koncentreras på kunskapsutveckling, innovationsstödoch uitemationeU samverkan. Den specieUa låneform som riktar sig till kvmnUgaföretagare har visat sig framgångsrik och kommer att tillföras mera resurser. Vid sidan av NäringsUvsrädet har ett särskiltföretagarråd bUdats for att regeringen i samarbete med aktiva småföretagareskall ufröna hur etablering och utveckling av småföretag skall främjas. Vidarekommer ökade resurser att avsättas för att stimulera utländska investeringar iSverige. Eneffektiv konkurrenslagstiftning och en väl ftmgerande konkurrenstillsyn utgörtillsammans med olika frisatser för avreglering och regelöversyn vUctiga mslagi det effektivitetsfrämjande arbetet. har nya bestämmelserinforts som gör det möjUgt att motverka konkurrenssnedvridande förfaranden isamband med offentUg upphandling. Inom ramen för arbetet med avreglering ochregelöversyn har också en systematisk inventering av statUga regler som berörföretag inletts. Syftet är att identifiera och om möjUgt undanröja regler somökar kostnadema for företagen och som gör att marknader inte fimgerareffektivt. Regeringen kommer senare att ta ställning till hur detta arbete skaUdrivas vidare. Vidare pågår en översyn av vissa näringsrättsUga regleringarsåsom lagstiftningen om näringsförbud och tillsyn av revisorer. En effektiv bekämpning av den ekonomiskabrottsUgheten är viktig för en sund konkurrens på Uka villkor. Statensinsatser när det gäUer teknisk forskning och utveckling syftar till attstunulera näringsUvets teknikutveckling och skapa gytmsamma fömtsättningar förforetagen genom en konkurrenskraftig och industriin-riktad FoU-mUjö i landet.Insatsema, i form av initiering och finansiering av projekt, rör bl.a.basteknologier som informationsteknik, materialteknik och bioteknik.Utvecklingsområden där kan bedömas vara slarkt teknikdrivande, såsomt.ex. produktionsteknik, transportteknik, mUjöteknoIogi och vidareförädling avskogsråvara, har också hög prioritet. Ensärskild msats kommer att göras for att främja de små och medelstora företagensmöjUgheter att ta till vara kunskaper om ny teknik samt umyttja kompetens.Under en freårsperiod skall staten bidra till att bygga uppett nätverk där ett stort antal aktörer - regionala utveckUngsbolag, Prop.1994/95:100 forskningsinstitut, universitet m.fl. - skaU knytas samman. Inteminst bör Bil. 13 t.ex. Uvsmedels- och träindustrin kunna dra nytta avdetta. TUlområdet teknologisk infiastmkmr hör frågor om standardisering, provning ochkontroU samt regler med syfte att skydda rätten till uppfinningar, vammärkenoch mineralfyndigheter. Inom detta område finns även regler for att skydda Uv,hälsa, mUjö och egendom. Den svenska standardiseringsorganisationen harunder genomgått en omfattande omstmkturering. Vidare har en omställningtill ett mer EU-anpassat system fortsatt inom området provning och konfroU.Riksprovplatserna avvecklas i princip per den . Vidare håUer ettnytt system for marknadskonfroU på att byggas upp. Arbetet med att mföra s.k. öppna system - dvs.system som är öppna för konkurrens - och att införa EG:s produktdirektiv ärsärskUt omfattande inom byggsektom. Riksdagenbeslutade om riktlinjer for energipoUtiken. beslutades omstatUga program för omställning och utveckling av energisystemet. Enparlamentarisk kommission - - tillsattes sommaren 1994.Kommissionen skall bl.a. granska de pågående energipoUtiska programmen samtanalysera behovet av föränd-rfrigar och ytterUgare åtgärder. Den av beslutadeelmarknadsreformen, enhgt vilken handel med el skaU ske i konkurrens, skjutsupp för att skapa möjUgheter för fördjupade analyser av konsekvensema av de nyareglema for elmarknaden. beslutade att de statUgaberedskapslagren av olja för krigssituationer skall avvecklas helt senast år1999. I stäUet skaU beredskapslager byggas upp i näringsUvet. Förvaltningav statligt ägda företag Statenskall agera som professioneU och aktiv ägare, vilket bl.a. mnebär att kravställs på effektivitet och lönsamhet samt marknadsmässig avkastning på bundetkapital. Motiven för och inriktningen av statens ägande börfortlöpande analyseras. Förändringar av statens ägande skaU ske endast omsakUga skäl talar för det. I de faU det är motiverat kan enminskning eUer avveckling övervägas, bl.a. för att skapa utrymme förverksamheter som är expansiva och har goda tiUväxtmöjUgheter. Kapitalbindningenliksom andra väsentUga frågor i statens ägande bör därför ses i ett helhetsperspektiv. Bygg-och bostadsväsende Prop. TiUgångenpå bostäder är genereUt sett god. På gmnd av låg aktivitet uiomsåväl ny- som ombyggnadsverksamheten är arbetslösheten inom byggsektom myckethög. För att motverka de problem som följer av detta utgår med tonvikt på år1995 särskUda stimulanser, bl.a. ett 15 procentigt mvesteringsbidrag förombyggnads- och reparationsåtgärder i bostäder. Många bostadsföretag har sådana svårigheteratt ekonomisk rekonstmktion bUvit nödvändig. Regeringen följer utvecklingen ochräknar med att återkomma till med anledning av detta. BostadspoUdkens mål är en god bostad åt aUa tiU enrimUg kostnad och trygg närmUjö. Kostnadema skaU fördelas rättvist ochfinansiering och byggande ske på ett resurseffektivt sätt. tillsättsen bostadspoUtisk ufredmiig med uppgift att se över och skapa bred enighetkring samhällets medel for att uppnå dessa mål. Dennya skogspoUtUcen som beslutade mnebär att skogsägarensansvar för såväl produktions- som mUjöfrågor i skogsbmket slås fast. Densvenska skogspoUtiken utgår från bl.a. FN:s mUjökon-ferens i år1992 och bygger på ett uttalat sektorsansvar för naturvården i skogsbmket. MUjömåletär att öka skyddet for den biologiska mångfalden och for den inhemska floranoch faunan. Produktionsmålet är att utnyttja och sköta den svenskaskogen effektivt så att den ger en god avkastning. Den svenska strategm mnebäratt de två målen skaU integreras. Bevarandet av en biologisk mångfald kräverdessutom att vissa arealer helt undantas från skogsbmk. Regeringenpresenterade i proposition 1994/95:25 om vissa ekonomisk-poUtiska åtgärder,m.m. sin avsikt att återkomma till med förslag till konkretabesparingar på utgifter för statUg konsumtion. har godkäntmriktningen och omfattningen av denna besparing (1994/95:FiUl, rskr.1994/95:145). Regeringen föreslår nu att myndighetemasförvaltningskostnader och övrig StatUg konsumtion uiom Näringsdepartementetsverksamhetsområde minskas med ca fram t.o.m. . /96 minskas de berörda anslagen med sammanlagt 300 nuljonerkronor. För en tolvmånadersperiod bUr besparingen 200 nuljoner kronor. Utöver besparingar på utgifter för statUgkonsumtion har budgetförstärkningar gjorts på anslag inomNäringsdepartementets verksamhetsområde på ca for detförlängda /96. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. godkännerinrikmingen av de besparingsåtgärder för budgetåren 1997 och 1998 somregeringen förordar. Fördet förlängda /96 har utgångspunkten varit ett produktivitets-och effektivitetskrav avseende utgifter för statUg konsumtion om inomNäringsdepartementets områden, men viss differentiering har gjorts med hänsyntiU bl.a. pågående rationaliseringar mom enskilda myndigheter och verksamhetersamt tidigare effektivitetskrav. Anslag som har bekostat , viUcabortfaUer vid EU-medlemskap, har reducerats i motsvarande mån. Vidarehar besparingar gjorts på anslagen för turistfrämjande, geologiskaundersökning (SGU), bidrag till konkurrensforskning, europeiskt forsknings- ochutvecklingssamarbete, energiforskning samt bidrag tiU åtgärder mot radon ibostäder. Statens engagemang i turist- ochinvesteringsfrämjande stmktureras om. Investeringsfrämjandet skiljs frånmarknadsföringen av som turistland och vidareutvecklas. BetydUgtutökade resurser avsätts for mvesteringsfrämjandet för att bl.a. i samband medatt EU-medlemskapet inledningsvis informera om verksamhetsfömtsättningama förforetag i . En särskild delegation, som bör ha en bred förankring ochhög kompetens, mrättas med uppgift att leda arbetet med mvesteringsfrämjandet.Vad gäUer turistområdet har regeringen fiinnit den nuvarande utformningen avsamverkan meUan staten och branschens företag mindre ändamålsenhg och denbefintUga organisationen bör därför avvecklas. Regeringen kommer senare attlägga fram förslag om samordning och utveckling av de samhäUeUga insatsema påturistområdet inklusive formema för operativ samverkan med näringen. Ytterligare tillväxtbefrämjande insatser inomNäringsdepartementets verksamhetsormåden omfattar förslag om 100 mUjonerkronor, engångsvis, avseende kompetensutveckling för små- och medelstoraforetag. Insatsen sker inom ramen för regeringens särskUda satsningar påtiUväxtstimulerande åtgärder och skall bekosta uppbyggnad av nätverk, för attbl.a. öka företagens tillgång till ny teknik, metoder, arbetsorganisation m.m.Vidare föreslås att 200 mUjoner kronor anvisas för främjande av kvumorsföretagande avseende ny företagarlån. Den ordinarie nedtrappningen i räntebidragssystemetbUr något lägre som en anpassning tiU att ränteavdragen för egnahem Ugger kvarpå . Villkoren för nyproduktion blfr något bättre genom att bidragsandelenför hyres- och bostadsrättshus blfr samma som . På byggområdetföreslås 125 mUjoner kronor för bidrag tiU åtgärder för att förbättramomhuskUmatet. Förslaget utgör en viktig del i regeringens samladesysselsättningsskapande satsningar. Inom området for teknisk forskning och utvecklingforeslås for bidrag till att etablera industrirelevantakompetens- centrai anslutning till ett antal högskolor. Statens insatser sker genom NUTEK.Vidare föreslås ett treårigt program för verkstadsteknisk forskning, varvid 25miljoner kronor avsätts för det kommande budgetåret. NäringsdepartementetsjämstäUdhetsaspekter i årets budgetförslag anges integrerat inomverksamhetsområdena for småföretagsutveckling samt teknisk forskning ochutveckling. Ett delmål inom näringspoUtiken är att flera kvinnor skall ägna sigåt att driva företag. Pä så sätt umyttjas bättre potentialen för tillväxt ochutveckUng. Genom fortsatta och ökade satsningar på möjUgheter att ge lån tillkvinnor som driver förefag borde också antalet kvmnUga företagsledare öka.Därigenom breddas även rekryteringsbasen till styrelser för företag ochorganisationer där denna kompetens efterfrågas. Vidare kommer regeringen att geNUTEK dfrektiv att verka för att fler kvinnliga doktorander och forskare kommerfram mom teknisk forskning och utveckling. Den beräknade utgiftsutvecklingen påNäringsdepartementets område till följd av tidigare fattade beslutsamt förslagen budgetproposition är följande (mUjoner kronor). 1994/95:100 Bil. BeräknadBeräknad Utgift Anvisat Förslag varav beräknat för besparing besparing 1993/94'1994/95' 1995/96 juli 95-juni 96 1997 1998 A. NäringspoUtik m.m. 636,1 586,6 1254,2 Skogsnäring 427,2 439,5 637,2 Teknologisk mfra- sönkhirm.m. 745,0 1 278,0 I 400,2 1 105,0 1484,3 1797,4 2 426,5 1654,1 D. Marknads- och konkurrensfrågor 65,4 72,0 F. Teknisk forskning och utveckling Bygg- och bostads- väsendet 36 880,0 30 285,0 44 292,6 30 177,0 GenereUteffektivitetskrav, totalt Andra besparingar, totalt -70 -155 -70 -105 Totalt för Närings departementet 40 534,4 34 779,7 50 575,1 34 691,0 'litteraindelning av gjorts inför /96. Anslagen /94och 1994/95 har anpassats till den nya indelningen för jämförbarhetens skull.Prisnivå 1995/96. A. Näringspolitik m.m. Prop. Regeringensekonomiska poUtik hmefattar omfattande besparingar men också satsningar påstrategiska områden för att skapa tUlväxt. NäringspoUtUcen har en strategiskroU för att föra landet ut ur sysselsättningskrisen och stärka fömyelsen ochkompetensutvecklingen inom mdustri- och tjänstenäringama. De nyaarbetstillfäUena måste i första hand komma tiU stånd i näringsUvet. Sverigebehöver fler foretag och fler företagare. Politiken måste utformas med sikte påatt skapa goda villkor för företagen att mvestera och expandera. En ökadsamverkan är därvid nödvändig meUan närings- och arbetsmarknadspoUtiken. Särskilda insatser behövs för att stärkariskkapitaltiUförseln samt for att utveckla kompetensen i fråga om teknik,företagsledning och arbetsorganisation. UUändska mvesteringar i landet bör främjas för attbidra tiU ka-pitaltillforsel, teknikkompetens, forskning och utveckling samtkommersieU fömyelse. Den beräknade utvecklingen på området NäringspoUtikt.o.m. till följd av tidigare fattade beslut samt förslagen i 1995 årsbudgetproposition är följande: Förslag varav beräknat för besparing 1993/94 1994/95 1995/- Juni 96 1997 636,1 586,6 1 254,2 954,9 Flera foretag och flera företagare Småoch medelstora företag kan med goda fömtsättningar svara för en stor del avtillväxten i näringsUvet. Statens roU är främst att undanröja hinder ochflaskhalsar som försvårar foretagens utveckling. Det gäUer exempelvis att niinskabrister i fråga om mformation, kvalificerad rådgivning, kompetensutvecklingoch riskkapital samt att minska omfattningen av onödiga och fördyrande regler. DenStatUga stmkturen for msatser på detta område är onödigt kompUcerad och måstebl.a. för den enskUda företagaren ofta te sig förvirrande. Det hänger sammanmed bl.a. mångfalden av aktörer och att deras roUer kan vara både överlappandeoch oklara. Regeringen sfrävar nu efter att förenkla och tydUggöra dessastmkturer. För att frite förlora tempo i verksamheten bör derma omstmktureringske stegvis och med utgångspunkt i den stmktur som finns. Staten vidtar åtgärder på olika plan när det gäUeratt förbättra småföretagens möjUgheter att utvecklas. Det gäUer dels generellainsatser t.ex. på skatteområdet, dels mera riktade insatser för att förbättraföretagens tUlgångpå kapital och rådgivning. Exempel på det senare är . Företagspartnersregionala bolag som skall arbeta med både komplette- Bil. randefinansiering och rådgivning. Bolagen har etablerats i samthga länoch ersatt utvecklingsfondema. Verksamheten samordnas av ett moderbolag.De medel som används för att täcka verksamhetskostnader jämte finansieringsmedelfördelas av moderbolaget efter behoven i de En god poUtik för småforetagsamhet måste bygga påbl.a. att statens aktörer kommer nära aktiva företagare. En regional stmkturhar därför klara fördelar. Regeringen avser därför att successivt utveckla ALMItill ett nav kring vUket regionala och lokala frisatser kan samlas. Förslag läggs firam om att de s.k. nyföretagarlånenoch lånen till kvinnliga företagare successivt integreras i . Vidare fömtsatts att efter hand skall fordjupasitt samarbete med teknisk-vetenskapUga attachéverksamhet (STATT). : s småföretagsmsatser koncentreras påstrategiutveckling, kunskapsutveckling, medverkan i vissa centrala insatser,mnovations- och produktutvecklingsstöd och intemationeU samverkan. När detgäUer stöd tiU mnovationer har och Stiftelsen föravsUrt att teckna ett avtal om samverkan. Avtalet innebär att beredervissa av stiftelsens ärenden rörande innovationsstöd. är styrelsenfor for verksamhet vad gäUerprodukmtvecklingsstöd. Genom dessa arrangemang förbättras samordningen av detallmännas insatser. EU-medlemskapet öppnar nya möjUgheter for mindreförelag att utveckla sin intemationeUa verksamhet. samordnar bl.a. Sverigesaktiviteter inom ramen för s.k. Euro Info Centers. Det är angeläget attinformationen till mindre foretag om exportmöjUgheter ytterUgare förbättras.Också här bör kurma fyUa en funktion. Kvmnors företagande bör kunna utvecklas betydUgt.Det kan leda till art potentialen för tillväxt i näringsUvet utiiyttjas bättre.NUTEK genomför och stöder särskUda insatser när det gäller t.ex. rådgivningoch forskning beti-äffande kvinnors företagande. En specieU låneform harinförts för att stunulera kvumor att starta och driva företag. Förslag läggsfram om förstärkta msatser under /96 samt att aUa beslut omsådana lån efter hand skaU fattas av ALMI:s regionala bolag. driver en verksamhet medtelefonrådgivning för personer som avser att starta foretag, den s.k.Startlinjen. har ca 11 000 personer fått råd och kontakter via sådantelefonrådgivning. För att bistå regeringen i utformningen av olikaåtgärder mom småföretagsområdet har ett särskUt företagarråd inrättats. Rådethar bl.a. behandlat frågor om riskkapitalförsörjning, kompetensutveckling ochskatter. SkattepoUtUcen har stor betydelse forföretagsetablering och tUlväxt i små foretag. Närings- och Finansdepartementen avser att analysera de små och medelstora företagens beskattningssituation, mot bakgmnd av bl.a. de synpunkter som redovisats i regeringens näringsUvs- resp. företagarråd. Därvid bör frågor om åtgärder för att underlätta riskkapital- 11 Arbetet med att förenkla oUka regler som företagenskaU iaktta drivs Prop. 1994/95:100 vidare. Därvid har regeringen närakontakt med företagen och deras Bil. 13 organisationer samt med de fackUgaorganisationema. En viktig fråga framöver är att stödja etableringav nya foretag baserade på teknik som utvecklats mom större företag men somdessa mte avser att nyttiggöra sig. Desmå och medelstora företagen har ett uttalat behov av riskbärande kapital,dvs. ägarkapital främst i form av aktier. Detta gäller i synnerhet nystartadeföretag och de foretag som avser att expandera eUer bedriver produktutveckling.Tillgången på riskvilUgt kapital har avgörande betydelse för dessa foretagsmöjUgheter att genomföra sina planer. Företagens möjUghet att erhåUa krediterbegränsas i betydande utsfräckning av deras bristande förmåga att stäUatiUfredsstäUande säkerheter för lån. De små och medelstora foretagen saknarofta andra belåningsbara säkerheter än själva rörelsen. En låg soUditet iföretaget begränsar därför utrymmet för säkerheter i form avforetagsfriteckningar. SoUditeten i de små och medelstora företagen Ugger på enbetydUgt lägre nivå än den som gäUer for de större företagen. Det är därförvUctigt att förbättra soUditeten. En förstärkt soUditet umebär en ökad möjUghetatt StäUa tiUfredsstäUande säkerhet vid framtida lånefinansiering. Vidareminskar känsUgheten fbr förändringar i ränteläget som följer av en aUtför höglånefinansiering. Med hänsyn tiU de små och medelstora företagensriskkapitalbehov kommer regeringen att överväga ett s.k.riskkapitalavdrag, en möjUghet för privatpersoner att göra avdrag för förvärvav nyemitterade aktier i noterade bolag. Den förra regeringen bUdade två bofag inriktade påriskkapitalförsörjning, nämUgen och . Man valdeemeUertid också att börsintroducera bolagen. Det har lett tiU att denverksamhet som Atie, och merparten av deras dotterbolag tiU väsentUg delstyrs av de avkastningsförväntningar som normalt stäUs på noterade förelag. Detinnebär att bolagen inte kan förväntas lägga en stor del av sitt kapital påinvesteringar i företag som befinner sig i tidiga utvecklingsskeden. ochBure ftingerar aUtså inte i den avsedda fiinktionen, och den eftersfrävadeförstärkningen av kapitalförsöjmingen tiU framför aUt små företag har intekommit tiU stånd. Staten är delägare i och och aktiemaförvaltas av ett flertal olika mstanser, främst ochIndustri- och nyföretagarfonden. Det finns nu anledning att ompröva statensengagemang i och . Den tillgång som de statUga aktiema utgör kan kommatiU användning på ett annat sätt för att förstärka riskkapitalförsörj ningentiU små och medelstora företag. De medel som försäljningen av hela eUer delar avdet statUga aktieinnehavet kan ge bör framfor aUt användas for att kunnaerbjuda företag i tidigautvecklingsskeden en finansiering som stärker soUditeten Prop. 1994/95:100och förbättrar möjUghetema for tiUväxt. Verksamheten bör drivas av Bil. 13Industri- och nyföretagarfonden. De nämnda medlen bör avgränsas från fondensövriga medel genom bolagsbUdning eUer på annat sätt. Försäljningsintäkter föraktier som innehas av bör tUlfaUa denna verksamhet. De orduiarie kreditinstituten, främst bankema, haren avgörande betydelse för kreditförsörjningen tiU små och medelstora företag.Det är av största vUct att kreditgivningen sker på sådant sätt att tiUväxtenbland dessa företag inte hämmas. För att hantera följdema av bank- och fastighetskrisenäger staten och Secumm. Dessa båda bolag har hunnit en bra bit påvägen med sitt arbete att sanera Nordbankens och Banks nödUdande krediterDet finns nu planer på att inom ramen för dessa koncemer och som ett led idessas fortsatta arbete göra dispositioner som bör kunna öka tiUgången tiU s.k.meUankapital. Ökadsamverkan mellan närings-, arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder NäringspoUtikenskaU bidra tiU att ge företagen goda verksamhetsfömt-sätmingar. ArbetsmarknadspoUtikenskaU utformas så att den främjar sysselsättningen på den reguljäraarbetsmarknaden, motverkar inflationsdrivande flaskhalsar och höjerkompetensen i arbetsUvet. Långsiktigt bestäms foretagens konkurtenskraft iaUt högre grad av tiU-lämprungen av ny teknik, personalens kompetens ocharbetsorganisationen. Närings-, arbetsmarknads- och regionalpoUtiken kan påolika sätt samverka för att bistå företagen inom dessa områden. Det gäUer ocksåetablering av nya företag. Inom närings-, arbetsmarknads- och regionalpoUtikensatsas betydande belopp på nyföretagande och utveckUng av små och medelstoraföretag. Under innevarande budgetår uppgår de sammanlagda insatsema på dettaområde tiU ca 6,5 mUjarder kronor, varav ca 2 mUjarder kronor avser regionalpoUtiskamedel. Huvuddelen av dessa medel disponeras av länsstyrelsema som utöver deordmarie regionalpoUtiska medlen under detta budgetår tiUforts 800 nuljonerkronor i särskUda medel för företagsutvecklande åtgärder i syfte att skapasysselsättiiing.. Utöver de StatUga msatsema avsätter landstingen - bl.a. genomALMI:s regionala bolag - och kommunema betydande resurser förföretagsutveckling. För att öka effektiviteten bör samordningen av deolika insatsema stärkas. Regeringen avser att ytterUgare analysera fömtsättningamaför en sådan samsyn. Detbehövs en effektivisering av msatsema för att stödja nyetableringar. Det ärangeläget att aktörer på den operativa nivån samverkar i högre grad. Det börske genom främst att de regionala ALMI-bolagen, länsarbetsnämndema och delokafa arbetsförmedlingama utformar gemensamma program om hur åtgärdema skaUläggas upp under ett verksamhetsår. Ett samlat program för stöd tiU personersom viU starta eget företag bör således tas fram i resp. län. Berördamyndigheter och bolag bör läinna en översiktUg gemensam redovisning av dessaprogram tiU regeringen .