prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — 1993/94:KU28, YtterUgare åtgärder mot bampomografi)regeringen i uppdrag att bl.a. te ställning tiU hur en förbättradunderrättelsemhämtamg på central nivå inom poUsorganisationen som föreslagits ibetänkandet bör komma till stånd. Regeringen beslutede att enkommitté skall utteda på vilket sätt och med viUca medel bampomografi bäst kanbekämpas (dir. 1994:117). Kommittén skaU bl.a. studera hur poUs-, hiU-ochåklagarorganisationema agerar i samverkan med Justitiekanslem och med varandranär misstanke uppstår om bampomografibrott. Uttednmgsarbetet skaU varaavslutet . RikspoUsstyrelsen har mot bakgmnd av uppdrag 30 den9 presenterat en utredning om fbrbättringar inom poUsorganisationen fbr attbekämpa bampomografibrott. Uttedningen har lett tiU bl.a. ett förslag att detinom RikskriminalpoUsen dels bör mrättas en enhet med uppgift att bedrivakriminalunderrättelseverksamhet i syfte att stödja bekämpning av sådanbrottsUghet som är förknippad med sexueUa övergrepp mot bam och dels en centralenhet med ansvar fbr aU uttedning av bampomografibrott i landet.RikspoUsstyrelsen avser att remissbehandla utredningen. 1994/95:100 Bilaga 3 Stetenskriminaltekniska laboratorium ligger väl framme i sitt utveckUngsarbete.SärskUt bör nämnas att DNA-tekniken nu kostaadsmässigt är nere på en nivå sommöjUggör en väsentUgt utökad användning av metoden. IpoUsens funktionsansvar ingår bl. a. att samordna beredskapsförberedelser,genomfbra krigsplanläggning och regelbundet tiU regeringen redovisaberedskapsläget inom funktionen. Uppgiftema för polisen vid höjd beredskapöverensstämmer i stort med fredsuppgiftema. Beredskapsläget bettäffande såväl strategisktöverfaU som angrepp efter politisk förvarning bedöms som godtegbart. Förmåganatt klara uppgiftema under neutralitet och krisskede är beroende av tUlgångenpå personal och det stöd som kan erhållas från andra myndigheter. Somövergripande mål för funktionen skaU gäUa den inriktning som anges i 1992 årsförsvarsbeslut. -Nya besparingar. -Ingen rekrytering av polisaspiranter. for poUsväsendet 1992/93 uppdrog regeringen uU landetslänsstyrelser att utarbete program fbr fortsatt rationalisering avpoUsverksamheten i länen. Uppdraget skärptes genom beslut medanledning av propositionen om åtgärder fbr att stebiUsera den svenska ekonomin(prop. 1992/93:50, bet. 1992/93:FiUl, rskr. 1992/93:134) som bl.a. ledde tiUatt man inom poUsväsendet skuUe spara 5(X) ,utöver tidigare beslu- I 1994års budgetproposition konsteteras att länsstyrel- Prop. 1994/95:100 sema såsomhögste poUsorgan i länen bl.a. har ansvaret för de rationa- Bilaga 3 Useringarsom erfordras mot bakgmnd av stetsmaktemas beslut om besparingar inom poUsensområde och om en oförändrat hög ambitionsnivå inom poUsens område.RikspoUsstyrelsen skaU vara motor i och stödja rationaUseringsarbetet.Styrelsen skaU som tiUsynsmyndighet granska rationaUseringsplanema (x;h tiUregeringen redovisa rationaUseringsarbetet. RikspoUsstyrelsen har lämnatsådana redovisningar, senast . Av RikspoUsstyrelsens senaste redovisning framgåratt länsstyrelsema klarat besparingskravet för poUsen för /94,att antalet resurstimmar mom polisväsendet ökat med samt attnästen alla länsstyrelser anser att man hittiUs inte sänkt den operativa nivån. Av rapporteringsunderlaget från länsstyrelsema drarRikspolisstyrelsen slutsatsen att det hittUls är förhållandevis få av deplanerade rationali-seringsåtgärdema som har hunnit genomföras. Däremot har detpågått och pågår ett omfettande förberedelsearbete som i stor utsträckningvarit inriktet på stmkturförändringar. Antalet polismyndigheter i riket, som idecember uppgick tiU 117, har minskats tiU 70 . Vid dentidpunkten beslutede men ännu inte genomförda förändringar idistriktindelningen innebär att antalet poUsmyndigheter i riket den 1 juU 1995kommer att uppgå tiU 49. I mer än hälften av länen kommer det då att finnasendast en poUsmyndighet. är, konsteterar , den stbrstestmktureUa förändringen inom poUsväsendet sedan förstetUgandet . Bettäffande verksamheten som sådan maricerarRUcspolisstyrelsen att omstäUrungsprocessen i riktning mot ett förverkligandeav stetsmaktemas nya riktUnjer för poUsverksamheten ännu går långsamt på mångahåU, men att det är for tidigt att bedöma hur snabbt de nödvändiga förändringamakommer att ske. När det gäUer frågan om hur investingama harpåverkats av rationaUseringsarbetet noterar RikspoUsstyrelsen attlänsstyrelsema redovisat en godtegbar nivå ttots besparingskraven. Frågan omhur utbUdningsnivån påverkas av besparingskraven är det enligtRUcspoUsstyrelsens bedömning ännu för tidigt att besvara. Regermgen gör för sm del bedömningen attlänsstyrelsema genom sina hittiUsvarande beslut lagt en god gmnd fbr poUsmyndighetemas fortsatte rationaliseringsarbete. Den bedömningen gmndas dels på RikspoUsstyrel sens redovisningar, dels på erfarenhetema från de besök i länen som under /94 genomförts av förettädare för Justitiedeparte mentet. Det kan konsteteras att ett mycket omfettande förändringsarbete genomförts , låt vara att planerade stmkturförändringar till en del ännu inte genomförts fiiUt ut och därigenom ännu inte givit fuU effekt. Det omfettande rationaliseringsarbetet har härtiU genomfbrts paralleUt med att länspolismästarmcxIeUen och det nya budgetsystemet med en mera resultetinrikted styming av myndighetema inom polis väsendet genomförts, något som stäUt betydande krav såväl på 32 länsstyrelsema och poUsmyndighetema som på . Närnu planeringen av stmkturförändringama i länen i stort är genom- Prop.1994/95:100 förd viU regeringen återigen betona att rationaUseringsarbetetmåste Bilaga 3 bedrivas utifrån verksamhetsmässiga utgångspunkter. För att säkra att verksamheten bedrivs i enlighetmed rättssäkerhetens krav och att resursema används effektivt måste stymingenoch uppföljningen av verksamheten utvecklas ytterUgare. gäUer såväl förden lokala poUsorganisationen som för den centrafe nivån. För RikspoUsstyrelsensdel innebär det att arbetet med att utveckla system fbr uppföljning och tUlsynav polisverksamheten måste fortsatte. Det är också en uppgift fbrRikspoUsstyrelsen att tydUgt ange den stmktur som länen skaU redovisa sinaverksamhetsmål i. Polisenhar känt till och planerat sina rationaliseringar utifrånfömtsättaingen att skaU sparas under /96 (12månader). Beloppet kvarstår av det sparkrav på som ladesfest av med anledning av budgetproposition. Detstetsfinansiella läget kräver dock att ytterligare åtgärder vidtes. Regeringenpresenterade i proposition 1994/95:25 om vissa ekonomisk-politiska åtgärderm.m. bl.a. att den stetiiga konsumtionen skaU minska med 2 miljarder kronorunder /96 och att delar av besparingskravet också skuUe läggaspå område. gcxlkände inriktningen och omfettningenav besparingar och inkomstförstärkningar som regeringen fbrordat (bet. 1994/95:FiU01 rskr. 1994/95:145). Regeringen har presenterat ytterligaresparförslag motsvarande i enUghet med vad som uttalades iden ekonomisk-poUtiska propositionen. Av dette belopp föreslår regeringen att235 mUjoner kronor under /96 (12 månader) läggs på poUsväsendet,inkl. säkerhetspoUsen, utöver redan beslutede besparingar. Besparingen fördelarsig över anslagen med 17 mUjoner kronor för B 1. RikspoUsstyrelsen, 20miljoner kronor för B 2. Säkerhetspolisen och 198 mUjoner kronor för B 5. Dessa ytterligare besparingar måste i förste handtes ut genom ett intensifierat rationaliseringsarbete. Betydande krav kommeratt stäUas på poUsmyndighetema, länsstyrelsema och RikspoUsstyrelsen i dettearbetet. RationaUseringsarbetet måste tiU störste del ha som mål att medminskad personal åstedkomma ett bättre resultet i verksamheten. För attförverkliga vinstema i rationaUseringsarbetet krävs att åtgärder vidtes när detgäUer poUsväsendets personal. En sådan åtgärd är att begränsa rekryteringen avpoUsaspiranter. En annan är att underlätte friviUiga avgångar. Vad gäUer besparingar inom rättsväsendet budgetåren1997 och 1998 på ytterligare , se Inledningen, avsnitt 2. 3 1994/95. PoUsutbildningen,personalminskning samt den operativa nivån Prop. 1994/95:1(X) Somnänmts har målet för antalet poUser nu uppnåtts. För att bibehåUa * dennivån behövs under budgetåret inte någon nyrekrytering av poUsaspiranter. Den situation som då uppstår för poUshögskolan böranvändas för att överväga formema för hur utbUdningen av poUser skaU bedrivas iframtiden. budgetproposition lades det fest attgmndutbUdnings-systemet skuUe anpassas tiU det nya budgetsystemet.Utgångspunkten var att hela gmndutbUdningen skaU studiemedelsfinansieras (KhanstäUning som poUs i den lokala polisorganisationen bör sökas först i sambandmed gmndutbUdningens avslutande. polisutredning överlämnade i juni 1994delbetänkandet Studie-medelsfinansierad polisutbildning (SOU 1994:103). Uttedningenlade fram ett förslag tiU en ordning för gmndutbildning av poUser mot bakgmndav de utgångspunkter som lagts fest budgetproposition.Delbetänkandet har remissbehandlats och bereds nu i . uppdrag ingick dessutom att överväga hur UtbUdningen i störreutsttäckning slcall kunna samordnas med högskoleutbudet i övrigt. På gmnd avtidsbrist behandlade utredningen inte dessa frågor Regeringen ser därför etttillfälligt uppehåU i nyrekryteringen tiU gmndutbildningen som en lämpligtidpunkt att överväga de frågor som polisutredningen i denna del inte togställning tiU och tiU hur en sådan förändring av polisutbildningen kanutformas. Frågan kommer att som nämnts beredas vidare inomJustitiedepartementet med sUcte på att en ny ordning byggd på de utgångspunkersom angavs i budgetpropositionen 1994 skaU gäUa när gmndutbildningen åtempptes. Eftersom den ekonomiska situationen kommer att varaytterst ansträngd bör alla de möjligheter som finns för att underlättepersonalminskningen tes tiU vara. RUcspolisstyrelsen måste aktivt bidra tiUdette arbete genom stöd och råd. Vidare måste RUcspoUsstyrelsen i samarbete medlänen underlätte för polispersonal att flytte tiU län som på gmnd av högarbetsbelastaing har behov av ytterligare polispersonal. Polisväsendet hade vidutgången av /94 ett sammanlagt anslagssparande på nära 700mUjoner kronor anslagssparande och den möjlighet till anslagskredit sompolisen har ger enligt regeringens bedömning möjlighet att bedriva verksamhetenså att gmndläggande krav på kompetensutveckUng kan bibehållas och nödvändigainvesteringar genomföras som avveckling av personal sker. När det gäUer den operativa nivån var den i 1994års budgetproposition redovisade ambitionen att nivån skuUe bibehåUas ellerrentev höjas tiU fbljd av rationaliseringama. Antelet verksamhetstimmar harockså ökat mellan budgetåren 1992/93 och 1993/94 med motsvarande 650 årsarbetskrafterviUcet indUcerar att den operativa nivån höjts. Den faktiska neddragningen av resursema inompoUsväsendet kräver, för att ambitionen om en genereUt sett oförändrad operativ nivå skall upprätthåUas, att förändringsarbetet fortsätter Utvecklingen längs de två huvudUnjema, närpoUsverksamheten och den kvalificerade brottsutred ningsverksamheten, får inte avstanna. Båda dessa utveckUngslinjer kräver också att mvesteringsnivånbåde i kompetens och materiel håUs på en Prop. 1994/95:1(X) acceptebel nivå.Regeringen gör den bedömningen att det genom fortsatt Bilaga 3fbrändringsarbete ttots de nu föreslagna besparingama går att bibehåUa denoperativa nivån i landet som helhet. Underden kommande budgetperioden bör som tidigare redovisats under avsnitt 5Ekonomiska fömtsättaingar ingen rekrytering av nya poUser ske. Det antalsmål på16 700 poliser som satts upp är uppfyUt och något behov av rekrytering for attsäkerstäUa denna nivå föreUgger inte . Det budgetmässiga lägetgör också att PoUshögskolans kapacitet i stäUet bör utayttjas förkompetensutveckling mom poUsväsendet. Denna kompetensutveckling bör följa tvålinjer Den förste och gmndläggande är att utbilda personalen för att kunnaarbete problemorienterat i närpoUsverksamheten, en utbildning som även en delcivU-anstäUd personal bör bibringas. Den andra är utbUdning i kvaUficeradkriminalpoUsverksamhet där vissa lyckade insatser redan gjorts. Av särskUtmtresse är att integrera delar av denna utbildnmg med motsvarande utbildningför åklagare. PoUsväsendet är fortferande en mansdomineradorganisation. En förändring håUer dock på att ske och den manligaöverrepresentettonen är på väg att minska. RikspoUsstyrelsen har redovisat en rad åtgärder ochplaner på jämstäUdhetens område, inte minst då det gäller utbUdning. SärskildautveckUngsmsatser har också mletts för att höja stetusen på det administrativaarbetet inom poUsen, som tiU stor del utförs av kvinnor Vidare är ett nationeUtoch intemationeUt "nätverk" för kvmnliga poUser under uppbyggnad. Regeringen ser positivt på den utveckling som pågårinom poUsväsendet. Dock måste arbetet på flera områden mtensifieras. SärskiltvUctigt är det att myndighetema arbeter aktivt for att vid utbUdningar ochchefstiUsättningar på alla nivåer åstedkomma en jämnare könsfördelning. I1993 års budgetproposition angav regeringen att poUsväsendet inte bordetiUdelas en flerårsram mot bakgmnd av den besparing som skulle göras inompoUsen . I ett beslut om särskUda direktiv för RikspoUsstyrelsensfördjupade anslagsframställning m.m. 1993 harregeringen begärt en anslagsframställning avseende budgetåren 1995/96 - 1996/97. RUcspolisstyrelsen inkom i febmari 1994 med den fbrdjupade anslagsframställningen. 1994 fettetbeslut om att budgetåret skaU omfetta kalenderåret. har kompletterat den fbrdjupade anslags framställningen med ekonomiska beräkningar fbr tiden juU-december 1996.Förändringen av budgetåret tiU att omfette kalenderår gör att det 35 mtefinns underlag i fördjupade anslagsframstälhiing föratt beslute om planeringsramar för . Regeringen /95:100 föreslår därför mga fleråriga budgetiamar för poUsväsendet. Justitiedepartementetsbesparingar på sammanlagt för budgetåren 1997 och 1998 ärinte fördelade på verksamhetsområden (jfr avsnitt 2 i Inledningen). 1993/94Utgift 491 259 000 1994/95Anslag 516 528 000 1995/96 Förslag 760 179 000 varav503 316 000 beräknat för Underanslaget har beräknats medel för RUcspolisstyrelsen i dess ftinktion som centiförvaltaingsmyndighet samt för kostaadema fbr dess operativa verksamhet vidRUcskriminalpolisen. Anslaget har beräknats med beaktande av ovanredovisade besparingskrav och tidigare beslutede åteganden. Vid beräkningen av anslaget har en särskildjustering gjorts på gmndval av Stetens lokalförsörjningsverks bedömning avprisutvecklingen av lokalhyror. Bedömningen är att hyresnivåema på lokaler harsjunkit för i princip alla typer av lokaler och att detta även gäller lokalersom myndighetema förhyr. Stetens lokalfbrsbrj ning verk har beräknat hur storanedjusteringar som kan göras på myndighetemas anslag. Regeringen har tiU följdhärav räknat ner anslaget med 1,1 mUjoner kronor (12 månader). Regeringen föreslår att tiURikspolisstyrelsen för /96 anvisar ett ramanslag på 760 179 000kr. 1994/95Anslag 470 643 000 1995/96 Förslag 714 432 000 varav476 288 000 beräknat för Vidberäkningen av medel har vissa besparingar gjorts i förhållande tiU Förslag tiU riksdagsbeslut Prop. tiUSäkerhetspolisen fbr /96 anvisar ett förslagsanslag på . 1993/94Utgift 1 000 1994/95Anslag 1 000 1995/96Förslag 1 000 PoUshögskolansanslag tes upp som ett formellt belopp om 1 0(X) kronor. verkarsom en avgränsad resultetenhet mom RikspoUsstyrelsen. Kostaadema fbrgmndutbildning och vidareutbildning av personal mom poUsväsendet betelas avmedel inom anslaget B 5. Forskningsverksamheten vidPoUshögskolan tiUförs medel från centrala medel under anslaget B 5. PoUshögskolan bedriver även uppdragsverksamhet somhar anknytaing tiU den reguljära utbildningen vid . Verksamhetenanordnas mot särskUd ersättaing från uppdragsgivaren så att fuUkostaads-täckning uppnås. Regeringen har under avsnitt 5 samlat redovisat deekonomiska fömtsättaingama fbr polisväsendet för kommande budgetår och därvidbl.a. gjort bedörrmmgen att ingen mtegning av nya poUsaspiranter bör ske /96 (18 månader). Regeringen fbreslår att tiUPolishögskolan fbr /95 anvisar ett anslag på . 1993/94Utgift 49 810 000 1994/95Anslag 47 427 000 1995/96Förslag 72 840 000 varav48 187 000 beräknat för Stetenskriminaltekniska laboratorium (SKL) har en central roU inom rättsväsendet.Stora kostaader kan sparas inom rättsväsendet om snabba 37 ochtiUfbrUtUga resultet från tekniska undersökningar kan bidra till snabbare lösningar avvissa brottstyper, t.ex. spaningsmord. Det är Prop. 1994/95:100 därför vUctigtatt verksamheten ttots det ansträngda stetsfinansiella läget Bilaga 3 kandrivas och utvecklas i fråga om kvaUtet och omfettamg. Utvecklingsarbetet somSKL bedriver har stor betydelse för att en snabbare upp-klaring av brottmöjliggörs. SKL bör därför undantes frän besparingar. Mot bakgmnd av detansttängda stetsfinansieUa läget kan dock inga nya resurser avsattes utanutrymme fbr en fortsatt vidareutveckling får skapas genom rationaliseringar avbefintUg verksamhet. Vid beräkningen av anslaget har regeringen tegithänsyn tiU att hyresnivån för lokaler sjunkit och justerat anslaget med 0,7nuljoner kronor, se avsnitt B 1. Regeringen fbreslår att tiU Statenskriminaltekniska laboratorium för /96 anvisar ett ramanslag på72 . 1993/94Utgift 9 591 700 000 1994/95 Anslag 9 609 933 000 1995/96 Förslag 14 400 792000 varav9 524 555 000 beräknat för Underanslaget har beräknats huvuddelen av de medel som behövs för verksamheten vidpolismyndighetema. Hit hör bland annat lönekostaader,brottsutredningskostaader, kostaader för gemensam ADB-verksamhet m.m. samtkostaader för ränte och amortering avseende investeringar. Vid utgången av /94 fanns ettanslagssparande på nära 650 mUjoner kronor, varav 200 mUjoner kronor ärhänförUga tiU /93. I anslagssparandet ligger reservationer förobeteld rettoaktiv lön- och räntekompensation med motsvarande 58 mUjonerkronor Dessutom är reservationer gjorda för bl.a. personalavveckUngs- ochpersonalutveckl mgsåtgärder. Anslaget har beräknats med beaktande av ovanredovisade besparingskrav och tidigare beslutede åteganden. Under anslaget har medel beräknats för attfinansiera kostaadema för det utökade antalet färdigutijUdade poUsmän som enUgttidigare rekryteringsbeslut tillkommer inom polisväsendet. Vid beräkningen av anslaget har regeringen tegithänsyn tiU att hyresnivån för lokaler sjunkit och justerat anslaget med 40,9mUjoner kronor (12 månader), se avsnitt B 1. Regeringen kommer att beslute omen utökad avgiftsfinansiering av poUsens stämningsmannadelgivning. förordningen (1979:101)kommer att ändras så att även stetUga myndig- Prop. 1994/95:100 heter betelaren ansökningsavgift. Syftet med förändringen är att Bilaga 3stämningsmannadelgivningen skaU användas effektivare. Myndigheter som lämnarmånga uppdrag föreslås erhålla en resursförstärkning, vUket motsvararsammanteget 139,8 mUjoner kronor (12 månader). Stämningsmannadelgivning inompolisen kan tiU följd av reformen komma att förändras, vilket kan medföra vissakosmader . Resursförstärknmgen tiU berörda myndigheteravräknas därför inte nu i sin helhet från anslaget. Regeringen föreslår attanslaget avräknas under två budgetår, under budgetåret1995/96 (12 månader) och under . Regeringen föreslår att rUcsdagen tiil för /96 anvisar ett ramanslag på . 1994/95Nytt anslag 89 000 000 1995/96 Förslag 133 500 000 varav89 000 000 beräknat för Underanslaget har beräknats medel för polisens kostaader för utlänningsärenden,såsom lön tiU annan personal än poUser, övriga förvalt-ningskostaader,övertidskostaader för poUser samt bevakning och drift av de särskUdaförvaringslokaler för utiänningar som inrättets . För innevarande budgetår beräknas anslagetöverskridas. Regeringen gör dock den bedömningen att antalet verkstälUgheterkommer att minska. Anslaget föreslås därför föras upp på stetsbudget tiU enoförändrad nivå. Regeringen föreslår att tiUUtlänningsärenden för /96 anvisar ett förslagsanslag på . c. Åklagarväsendet Prop. Bilaga 3 Allmänt om reformarbetet Åklagarväsendetslokala organisation har varit föremål för ett flertal utredningar de senastetolv åren. tiUsattes en parlamentariskt sammansatt kommitté för att seöver åklagarverksamheten och fömndersök-ningsreglema. Kommittén, som antognamnet Åklagamtredningen -90, lämnade betänkandet Ett reformeratåklagarväsende (SOU 1992:61). Genom vissa lagar som beslutetom har antegits vissa förändringar på det straffrättsliga (x;h processrättsUgaområdet (prop. 1994/95:23, bet. 1994/95: JuU2, rskr. 1994/95:40). I organisatoriskt hänseende föreslogÅklagamtredningen -90 införandet av en s.k. regionmcxIeU. Modellen innebar attsamtiiga åklagarmyndigheter inom en region läggs samman tiU en enda myndighetmed lokala enheter på ett antal orter Efter remissbehandling av förslagetbeslöt regeringen att åklagarväsendets organisatoriska uppbyggnad medlokal och regional nivå inte skuUe ändras. För att särskilt belysa frågan omåklagardistriktens indelning och åklagarmyndighetemas dimensionering uppdrogregeringen åt Riksåklagaren att bl.a. se över indelningen iåklagardistrikt. Huvudsyftet med uppdraget var att åstedkomma en effektivareorganisation och ett optimalt utayttjande av resursema. fickRiksåklagaren tUläggsuppdraget att utreda om det finns anledning att ändraarbetsfördehungen meUan de regionala och lokala myndighetema. I uppdraget angavsatt en utgångspunkt skuUe vara att åttninstone de större och medelstoramyndighetema skulle kunna handlägga i stort sett aUa på respektive myndighetförekommande mål som de fördelar som är förknippade med regionalaåklagarresurser kan behåUas. I uppdraget ingick även att överväga om det ärmöjUgt och lämpligt att lokaUsera de åklagare som på regional och lokal nivåfrämst arbetJir med bekämpning av ekonomisk brottslighet i nära anslutning tiUpolisens motsvarande ftinktioner Riksåklagaren har redovisat sina tvåuppdrag i rapporten och indelning på regionaloch lokal nivå (Åklagarväsendets rapport 1994:2). I rapporten föreslåsförändringar av flera slag. När det gäller den lokala och regionala distriktsindehiingenföreslår Riksåklagaren bl.a. att 19 av de nuvarande 86 åklagardistrikten läggssamman tUl nio nya distrikt, att två utstetionerade åklagare dras in samt atttvå regionåklagarmyndigheter läggs samman. Rapporten har remissbehandlats.Flera av remissinstensema är negativa tiU förslagen rörande sanmianläggning avmyndigheter De i Riksåklagarens rapport föreslagnaförändringama bör i viss mån kunna medföra en rationeUare resursanvändning. Vad som föreslagits är emeUertid enligt regeringens mening inte tiUräckUgt långtgående för att skapa en effektiv åklagarorganisation. Frågan har för övrigt nära anknyt ning tiU de frågor om decentiaUsering av beslutandeansvaret som Riks- 4q åklagaren har för avsUd att utredavåren . attdenna dag ge Riksåklagaren i uppdrag att i ansluttiing tiU den översyn Prop.1994/95:100 av beslutsstmkturen som han avser att göra också se överorganisationen 3 i dess helhet. Målet skaU vara att skapa enorganisation som på bäste sätt kan anpassa verksamheten tiU vad som behövs påden lokala och regionala nivån. I avvaktan på denna utredning bör någon sammanläggningav distrikt och regioner inte genomföras . Förslagtill en ny tjänstestruktur för åklagarväsendet m.m. Ifebmari 1994 tiUsattes en arbetsgmpp inom med uppgift attse över bl.a. tjänstesttiiktiiren inom åklagarväsendet. Arbetsgmppenredovisade sina överväganden och förslag i promemorian Tjänste-stiiikttiren föråklagare, m.m. (Ds 1994:95). I promemorian föreslås bl.a. att det som enavsluöiing på äklagamtbUdningen - i likhet med vad som gäller momdomstolsväsendet - mförs ett andra prövningstiUfåUe, attbefordringsmöjlighetema utökas, att det anställs bitiädande överåklagare ochbiträdande chefsåklagare samt att åklagartitiama ses över. Dessutom behandlasett antal frågor som Riksåklagaren själv beslutar om, bl.a. åklagamtbildningensutformning. Förslagen har vid remissbehandUng tiUstyrkts av flertaletremissinstanser