prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Även lokalt utvecklingsarbete bör kunna stödjas när det har eller kanbedömas få nationellt intresse. Av årsredovisningen framgår att resursemaanvänts till områden som är av nationellt intresse. Regeringen noterar vidare att en uppföljning av deutvecklingsinsatser inom skolområdet som gjorts för tiden - 1992 bl.a.visar att det är svårt att mäta effektema av satsningama och att spridningen avresultaten är dålig. Regeringen ser det därför som angeläget att redovisningenav utvecklingsprojekt framöver innehåller analyser och kvalitativabedömningar av utförda prestationer så att de mer långsiktiga effekterna avdet statliga stödet till utveckling av skolväsendet kan bedömas. 4. till Stöd för utveckling av skolväsendet /96 anvisar ett reservationsanslag på . Forskning inom skolväsendet Prop. 1993/94 Utgift 26 548 577 Reservation 828 652 ''' 1994/95 Anslag 26 134 000 1995/96 Förslag 40 430 000 Frånanslaget bekostas forskning inom ungdomsskolan och vuxenutbildningen samtinformationsåtgärder i samband härmed. Målet för Statens skolverks forskningsprogram äratt öka kunskapen om svenskt utbildningsväsendes fömtsättningar och resultat påvetenskaplig gmnd. har i sin årsredovisning redovisat attdet tidigare utarbetade programmet fortsatt med att 30 nya forskningsprojektpåbörjats. Arbetet har bedrivits i samarbete med den av regeringen tillsattaforskningsnämnden och forskningsråd. Vidare har insatser gjortsför att främja utnyttjande av forskning och forskningsresultat, bl.a. genompublikationer och nätverk. Även det intemationella samarbetet har under åretutvidgats. Regeringenfinner att forskningsprogram bör fuUföljas i enlighet med tidigaregivna riktlinjer till och med utgången av . 5. till Forskning inom skolväsendet för budgetåret1995/96 anvisar ett reservationsanslag på . Utgift 83 729 407 Reservation Anslag 98 416 000 Under anslaget beräknasmedel för statlig rektorsutbildning samt för sådan fortbildning av personalinom skolan som beslutar om. Från anslaget lämnas vidarebidrag till lärarstipendier och medel för produktion av utbildningsprogram förfortbildning. Avårsredovisningen framgår att ser fortbildning som ett led i ettlångsiktigt utvecklingsarbete för skolan. Högskolor har fått medel förUtveckUng av fom:\er för fortbildning, t.ex. uppbyggnad av nätverk, utvecklingav distansundervisning och skolbaserad kompetensutveckling. Särskilduppmärksamhet har riktats mot gymnasieskolans yrkesförbe- redandeprogram, praktiska och estetiska ämnen, nya program i gym- Prop. 1994/95:100nasieskolan, naturvetenskap och teknik, skolledare och andra nyckelperso- Bil. 9 ner med ansvar för fortbildning. Den tidigare skolledarutbildningen harnu avslutats och den nya statliga rektorsutbildningen genomförs av sex högskolorpå uppdrag av . Stiftelsen i Ltdeåhar inkommit medanhållan om fortsatt statsbidrag till sin verksamhet. Enligtvad som framgår av årsredovisningen har använt sina resurser på ettsätt som stämmer med de prioriteringar riksdag och regering gett. Fortfarandefinns det dock föga underlag för att bedöma effektema av insatta medel.Regeringen ser det därför som angeläget att redovisningen av Skolverketsfortbildningsprojekt framöver innehåller analyser och kvalitativa bedömningarav utförda prestationer så att de mer långsiktiga effektema av det statligastödet till fortbildning kan bedömas. Av om Skolan ochlärarfortbildningen (Rapport nr 49) framgår att en viktig fömtsättning för enframgångsrik och effektiv fortbildningsstrategi för lärare ar att rektoraktivt deltar i fortbildningsplaneringen. Om lärare ges delaktighet ochinflytande ökar dessutom möjligheten att fortbildningsaktivitetema blir ettmedel för kompetensutveckling mot gemensamma mäl i skolan. Regeringen serrapportredovisningen som ett stöd för att särskilt betona rektors roll ipersonalens kompetensutveckling. Teknikens Hus i har /92fått särskilda medel avsatta för sin fortbildningsverksamhet inom ramenförfortbildningsanslaget. Regeringen bedömer verksamheten som värdefull, men serinte längre nägot skäl att särbehandla den. Medel till Teknikens Hus bör därföringå i de medel som står till disposition för fortbildning avlärare. Det ankonmier på att genom fortbildningstödja skolans utveckling i riktning mot de nationella mål som staten lagtfast i skollag, läroplaner och kursplaner. Ansvaret för att skolans personalfår adekvat och planerad kompetensutveckling är dock helt och hållet kommunalt.1 utvecklingsplanen för skolväsendet (regeringens skrivelse 1993/94:183) 'betonades att en fömtsättning för statens engagemang är att fortbildningen ises som en del av den utvecklingsstrategi som fastställts för den enskildaskolan. Först om fortbildning sätts in i en medveten strategi att utveckla denlokala verksamheten ger den effekter. Detta leder till att rektorer ochfortbildningsansvariga behöver utveckla sin förmåga au säUa in fortbildningeni ett utvecklingsperspektiv och att formulera detta. behöverfortbildningsproducentema bli bättre på att åstadkomma fortbildningar som äranpassade till ett sådant lokalt utvecklingsperspektiv. Kunskaperna omutvärdering och om hur man ger stöd och stimulans åt lokalt utvecklingsarbetebehöver ocksä förbättras lokalt. Avstatsfinansiella skäl föreslås att anslaget minskas med 19 500 000 49 vilket innebär att merparten av de särskilda medel som avsatts för4 Riksdage/i1994/95. Dessa medel konuner inte att utnyttjas under Prop. 1994/95:100 innevarande budgetår. 6. till Fortbildning m.m. för /96anvisar eU reservationsanslag på . 1993/94 Utgift 103 734 355 Reservation 21 265 645 1994/95 Anslag 128 975 000 1995/96 Förslag 156 277 000 varav104 143 000 beräknat för Anslagetskall användas för information och fortbildning om nya läroplaner ochbetygssystem för skolväsendet. disponerar medel för nationellainsatser. Hämtöver finns medel till regeringens disposition. Anslaget skall vidare användas för insatser isamband med införandet av den nya gymnasieskolan. Enligt förordningen (SKOLFS1993:16) om statsbidrag till kommunema för planering och information vidinförandet av de nya programmen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (ändradSKOLFS 1994:15) lämnas bidrag med per elev och årskurs. Vidare lämnas innevarande budgetår bidrag tillkommunema för utbildning av handledare vid den arbetsplatsförlagda delen avgymnasieutbildningen samt för utmstning till skolor som startaryrkesförberedande program i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Arbetetmed att informera alla berörda om de nya läroplanema, kursplanema ochbetygssystemen pågår under innevarande budgetår och beräknas till viss delfortsätta även nästa budgetår. insatser inriktas på att ge utinformations- och stödmaterial orn reformeringen av skolväsendet och om betygoch betygskriterier och lokalt utvecklingsarbete samt på att följa, dokumenteraoch sprida erfarenheter från genomförandeprocessen genom samarbete med ett antals.k. Vidare anordnas seminarier kring kursplaner och betyg. Med hänsyn till det statsfinansiella läget och tillden information och fortbildning som redan skett samt till aU de nyaprogranunen i gymnasieskolan till stor del är under införande, föreslårregeringen att en viss minskning av anslaget sker. Förelagtill riksdagsbeslut Prop. 7. till Genomförande av skolreformer för budgetåret1995/96 anvisar eu reservationsanslag på . Särskilda insatser på skolområdet 1993/94 Utgift 217 470 871 1994/95 Anslag 230 170 000 1995/96 Förslag 358 003 000 varav230 470 000 beräknat för juh 1995 - -enligt förordningen (1991:931)om statsbidrag till särskilda insatser på skolonuådet, -för ett elevbaserattilläggsbidrag till , , och kommuner förspeciellt anpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever, -till kommun enligt avtalmellan staten och kommunen om viss statlig ersättning avseende gymnasialutbildning i för döva och hörselskadade elever samt -för särskilda statsbidragenligt avtal mellan staten och , respektive länslandsting om bidrag till kostnader för viss riksrekryterande utbildning förelever med utvecklingsstöming. i skolan ()har i sin årsredovisning beträffande medel som fördelar under detta anslagredovisat följande fördelning (): 59,6 för särskild undervisningpå sjukhus och behandlingshem, 12,5 tiU kunskapscenterverksamhet, 23,7 förregionala undervisningsinsatser, 2,8 till stöd för elever med flera funktionshinderi särskolan och 3,3 till regionala dataresurscenter (REDA) för den pedagogiskaanvändningen av datorer. Medlen till behandlingshem gäller elever med särskildabehov på behandlingshem som är knutna till en bam- och ungdomspsykiatriskklinik. Stödet till kunskapscentra avser verksamhet vid tio kunskapscentra, femför elever med rörelsehinder och fem för hörselskadade eller döva elever.Verksamheten och resurstilldelningen vid dessa centra regleras genom kontraktmellan och respektive center. Detta ger enligt bättre fömtsättningarför uppföljning och utvärdering av resuhat. En kvalitativ uppföljning avmedlens användning görs under innevarande budgetår. ResuI tal bedöm n ing Denredovisning som har gjort ger en bättre uppfattning om verksam heten än tidigare men finns inte underlag för en bedömning av 51 insatsemas värde föreleven. redogörelse för skolsituationen Prop. 1994/95:100 förelever med behov av särskilt stöd har varit otillräcklig, vilket Bil. 9 regeringen uppmärksammat i såväl utvecklingsplan som i regleringsbrev.Redovisning saknas t.ex. av utbildningen vid riksgynmasiema dels för döva ochhörselskadade elever, dels för svårt rörelsehindrade elever med behov avspeciellt anpassad gymnasieutbildning. Antaletelever vid riksgymnasiema för döva och hörselskadade i är innevarandeläsår 440 och beräknas /96 ha i stort sett sanuna omfattning. Enligt 9 kap. gynmasieförordningen (1992:394) skallbestämmelser som gäller gymnasieskolan tillämpas i fräga om utbildning vidriksgymnasiema i för döva och hörselskadade elever. I vissa fall harelever efter genomgången gymnasieutbildning haft behov av en ettårigpäbyggnadsut-bildning, främst inom data-/teknikomrädet. Regeringen anser detviktigt att behälla möjligheten till ettårig teknikemtbildning för elever somgenomgått gymnasial utbildning vid riksgymnasiema i för döva ochhörselskadade elever. Dessa utbildningar anordnas inom den konununalavuxenutbildningen (komvux). Regeringen avser aU undersöka möjligheten att iavtalet mellan staten och också ta med ettårig påbyggnadsutbildninginom teknikområdet. kommun är också enligt 9 kap.gymnasieförordningen skyldig att anvisa kost och logi för elever vidriksgymnasiema som behöver och önskar det. Kostnadema för detta finansieras förnärvarande genom att elevema har rätt till särskilt bidrag enligt förordningen(1987:406) om arbetsmarknadsutbildning. Detta bidrag lämnas somstudiestöd ges enligt gällande studiestödssystem. Bidraget administreras avförsäkringskassan i och belastar elfte huvudtitelns anslag A 2. Huvuddelen av elevema vid riksgynmasiema för döva och hörselskadadeelever har också rätt till sjukbidrag eller förtidspension ochhandikappersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). De ovanangivna förmånema gäller också elever vid Rh-anpassad gymnasieutbildning. Någonsamordning av dessa förmåner har inte skett, vilket medfört attelevema kunnat disponera en i förhållande till andra ungdomar mycket stor summapengar för eget bmk. Regeringen anser att det finns eU behov av enöversyn av det ekonomis ka stödet till riksgymnasieelevema. Översynens syfte bör vara att åstad komma en samordning av det totala stödet till dessa elever. Regeringen avser att ta initiativ i frågan. I avvaktan på resultatet av denna översyn bör ett särskilt bidrag, som ersätter det särskilda bidraget enligt förord ningen om arbetsmarknadsutbildning (1987:406) och behovsprövas i förhållande till elevens rätt till bidrag enligt andra bestämmelser, bör utformas och bör få i uppdrag att admini strera det. Det bör ankonuna pä regeringen att utfärda bestämmelser för detta. Regeringen har beräknat medel härför under anslaget E 6. sättningar vid vissavuxenutbildningar m.m. Rh-anpassadutbildning för svårt rörelsehindrade Prop. Bil.9 Genom beslut med anledning avpropositionen Växa med kunskaper - om gymnasieskolan och vuxenutbildningen(prop. 1990/91:85, bet. 1990/9l:UbU 16, rskr. 1990/91:356) fick kommunemaskyldighet att erbjuda alla ungdomar en treårig gymnasieutbildning pånationella eller individuella program. Bam och ungdomar som inte kan gå i gmndskolanrespektive gymnasieskolan därför att de har en utvecklingsstöming har rätttill utbildning i särskolan. Särskolan syftar till au ge utvecklingsstörda bamoch ungdomar en till varje elevs fömtsättningar anpassad utbildning som sålångt det är möjligt motsvarar den som ges i gmndskolan och gymnasieskolan. Särskolan omfattar obligatorisk särskola(gmndsärskola och träningssärskola) samt gymnasiesärskola (nationella,specialutformade och individuella program). Den obligatoriska särskolan är nioårig med rätt förelevema till ett frivilligt tionde skolår. Gymnasiesärskolan bygger på denobUgatoriska särskolan. Bam som fullgjort sin skolplikt i särskolan är intebehöriga att antas till gymnasieskolans nationella program. Däremot kan, undervissa fömtsättningar, en utvecklingsstörd elev enligt 5 kap. 13 § skollagen(1985:1100) tas emot i gynmasieskolan på ett individuellt program. I propositionen om vissa ändringar i skollagen(prop. 1993/94:242) föreslog regeringen ett förtydligande av bestämmelsema i 5kap. 28 § , skollagen så att den som skall gå Rh-anpassad utbildning måste varabehörig till utbildning på nationella program i gymnasieskolan. Riksdagenavslog förslaget och tillkännagav att regeringen borde överväga möjlighetenatt ändra utbildningsutbudet vid Rh-gynmasiema tiU att även om-faua individuella program (bet. 1993/94:UbU20, rskr. 1993/94:421). Intentionema vid införandet av den Rh-anpassadeutbildningen (prop. 1989/90:92) var aU sörja för tillgäng tillgymnasieutbildning även för den mycket lilla gmpp svårt rörelsehindrade eleversom har behov av så stora och samordnade resurser och personal med speciellkompetens vad gäller utbildning och habilitering att det inte är praktisktmöjligt att anordna deUa på den egna gymnasieorten. Regeringen anser därför,med den möjlighet till specialanpassning av utbildning på nationella programsom finns för denna gmpp elever, inte att det föreligger några pedagogiska skälaU införa individueUa program. Regeringen anser inte heller att det finns andraskäl att utöka Rh-utbild- ningen till att omfaUa individuella program. Enligt vår uppfattning vore det olyckligt att i den lilla gmpp svårt rörelsehindrade elever med rätt till Rh-anpassad utbildning inkludera även de utvecklingsstörda elevema, eftersom dessa elever kräver ytterligare förstärkning i form av andra lärare etc. Mot den nu angivna bakgmnden föreslår regeringen att bestämmelsen i 5 kap. 28 § skollagen om rätt till Rh-anpassad utbildning ändras så att rätten tillkommer svårt rörelsehindrade ungdomar efter avslutad gmndsko- leutbildning eller motsvarande. Uttrycket avslutad gmndskoleutbildning eller motsvarande överensstämmer med vad som föreskrivs i 5 kap. 1 §. Av förarbetena till den bestämmelsen (prop. 1990/91:85 s. 180) framgår 53 att särskoleutbildninginte kan anses motsvara gmndskoleutbildning. Vidarebör bestämmelsema justeras i analogi med bestämmelsema för Prop. gymnasieskolan vad gäUerrätten att slutföra studiema. När rätten till Rh- Bil. anpassad utbildninginfördes begränsades den åldersmässigt på så sätt att eleven skulle påbörjautbildningen före utgången av vårterminen det kalenderår eleven fyller21 år och ha möjlighet att fullfölja utbildningen till utgången avvårterminen det kalenderår eleven fyller . allmänna bestänunelsemaför gymnasieskolan gäller att eleven har rätt att fullfölja utbildningenoberoende av ålder. Regeringen har dock rätt att begränsa denna rätt ochhar i gynmasieförordningen föreskrivit att rektor får besluta att eleven fårgå en kurs tvä gånger, om särskilda skäl finns. Något skäl att ha enspecialreglering för Rh-anpassad utbildning kan inte Riksgymnasieverksamhet för svårt rörelsehindradeelever finns fr.o.m. innevarande läsår pä fyra orter i landet. Antalet eleverberäknas /96 tiU 125 (-1-6). Deförslag som regeringen nu lagt fram under avsnitten 3.1, 3.3 och 4 iInledningen till littera A. samt under detta anslag kräver i fråga om skollagen(1985:1100) att 5 kap. 9, 14 och 28 § och bilaga 2 till lagen samt punkt 6 iövergängsbestänunelsema till lagen (1991:1107) om ändring i nämnda lag ändras.1 enlighet med vad regeringen anfört har inom Utbildningsdepartementetutarbetats förslag till ändring i skollagen (1985:1100). Förslaget bör bifogastill detta protokoU som bilaga 9.1. 8.antar ett inomUtbildningsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100), 9.till Särskilda insatser påskolområdet för /96 anvisar ett förslagsanslag på 358 003 000kr. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet m.m. 1993/94Utgift 1 306 081 243 1994/95 Anslag 1 469 587 000 1995/96 Förslag 1 644 605000 varav1 628 928 000 beräknat för -särskilt verksamhetsstöd tillbl.a. vissa riksrekryterande gymnasiala utbildningar och tiU vuxenutbildningsom är av riksintresse, -bidrag till kostnader förgymnasiala utbildningar som övervägs att överförastill annan utbildningsform, 54 - bidrag till kostnader för anslutningtill examensorganisatio- Prop. 1994/95:100 nen () i , samt Bil. särskiltstatsbidrag till och kommuner till kostnader förIB-utbildning, ersättningtill kommun och landsting för merkostnader för nordiska elever på gymnasialnivå, -ersättning för personskada tillelev i viss gymnasieutbildning, -bidrag till konsumentekonomiskautbildningar vid tre lanthushållsskolor. Frän anslaget har vidare innevarande budgetårutbetalats särskilt statsbidrag till kommuner och landsting för särskildautbildningsinsatser i gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen(komvux). Av Statens skolverks redovisning över extrastatsbidrag till särskilda utbildningsåtgärder mot arbetslösheten för läsåret1993/94 framgår att verksamheten omfattade 25 200 elever i gymnasieskolan och23 200 elever i komvux. Verksamheten beräknas innevarande läsår omfatta 22000 elever i gymnasieskolan och drygt 32 000 elever i komvux. Deltagandet avkvinnor överväger i båda skolformema. Svenska och främmande språk dominerarutbudet i komvux. Naturvetenskap och tekniska ämnen studeras av avde studerande i komvux. redovisar vidare när det gäller användningenav medel som beräknats för utbildningscheckar att av det uppskattadeantalet helärsplatser beräknas användas för sådana checkar och att medelmotsvarande ca 3 500 helärsplatser kommer att omfördelas till komvux. Hälften av platserna har anordnats av varderaprivata utbildningsföretag respektive studieförbund medan friståendegymnasieskolor och folkhögskolor stått för en mindre del. Vad gäller nivån har1 av 4 platser legat på högskolenivå. Den dominerande inriktningen avutbildningar har gällt främmande språk och/eller data. Regeringenkonstaterar att verksamheten med sysselsättningsskapande åtgärder i gymnasieskolan och komvux verkar ha avsedd effekt. Den fortsatt höga arbetslösheten bland ungdomar är särskilt allvarlig. Som ett led i åtgärdema för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och för att kunna uppfylla ambitionen att alla ungdomar får arbete, utbildning eller annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd senast efter 100 dagars arbets löshet måste fler utbildningsplatser i gymnasieskolan och komvux inrättas. Omvandlingen av gymnasieskolan från en tvåårig yrkesinriktad och en treårig teoretisk utbildning till genomgående treåriga program är snart genomförd. kommer emellertid ett antal elever att gä ut gymnasieskolan från en tvåårig yrkesinriktad linje. Det är lika viktigt för denna årskull som tidigare årskullar att få den fördjupning och breddning 55 som ett tredje gymnasieårger. Dimensioneringen bör uppgå till 16 000 platser, vilket beräknasräcka till dels dem som lämnar en tvåårig linje i Prop. 1994/95:100 vår,dels ett ytterligare antal platser för dem som inte tidigare genomgått Bil.9 ett tredje gymnasieår. finns det mänga något äldre ungdomarsom inte gått det tredje gymnasieåret. För deras del finns det anledning atterbjuda ett tredje år anordnat inom komvux. Många som lämnat gymnasieskolan påtvååriga linjer är inte så studievana. Det har också gått sedan delänmade skolan. För denna gmpp bör förstärkta komvuxresurser satsas sä att defär en undervisning som till innehåll och omfattning motsvarar gynmasiesko-lansoch som alltså ställer något mindre krav på självstudier än vad som gällernormalt i komvux. Behovet av särskilt stöd kan också vara större i den härgmppen. Skärpta krav på undervisningsvolymen kommer att ställas. Vad beträffar övrig gynmasial komvuxutbildning börsom språk, svenska såväl som främmande språk, och naturvetenskapliga ochtekniska ämnen prioriteras. Den ökning av komvux som genomfördes inför vårterminen1995 bör också fullföljas. För att öka andelen naturvetenskapligt/teknisktutbildade finns det s.k. basåret, som ger behörighet för naturvetenskapliga ochtekniska studier i högskolan. Resultaten bland dem som påbörjat sådanutbildning har varit goda, men tillströmningen inte sä stor som önskvärt.HittiUsvarande satsning, I 500 extra platser inom högskolan, bör behållas menen utvidgning förläggas till komvux, så att den geografiska spridningenförbättras. Insatsen bör vända sig till både dem som är i"komvuxåldem" och dem som är under den åldersgränsen. Det är också angeläget att redan vid introduktionenväcka ett stort intresse för denna utbildningsväg. Kommunema måste informera omerbjudandet. Vi gör dock bedömningen att den kommunala informationen börkompletteras med en rikstäckande informationskampanj. bördärför fä i uppdrag att pä riksnivå sprida information. Vi föreslår också attett stipendium införs under /96. Stipendiet föreslås uppgå till och ges till de studerande som, med godkänt resultat, fullföljer basåreti komvux. Enligt vår bedömning har kommunema möjligheter ochberedskap för att kunna fullfölja dessa extra satsningar under /96.Planeringen av utbildningsinsatsema måste samordnas med att kommunema mycketiiktivt och börjar informera ungdomama om möjlighetema.Under detta anslag har I beräknats för dels 16 000 platser igymnasieskolan, dels inom komvux för 17 000 platser för utbildningarmotsvarande ett tredje gymnasieår för ungdomar över 20 är och 24 000 platserför gymnasial komvux och dels - inom komvux - 750 platser för basår för eleverunder och 750 platser för basår för elever . För att uppnåflexibilitet bör kunna göra omfördelningar mellanutbildningsplatsema i gynmasieskolan och inom komvux. Regeringen vill dock understryka det gmndansvarkommunema har för att tillgodose behoven av vuxenutbildning. Det finns anledning att göra denna markering så att det står alldeles klart att de statliga bidragen skall 56 användasför utbildningsplatser utöver det ordinarie utbudet. 9 Under anslaget har varje är sedan budgetåret1991/92 beräknats vissa medel för bidrag till kommuner som anordnar sådanvuxenutbildning som det är av riksintresse att vidmakthålla och som kan påvisaett försämrat utnyttjande av antalet utbildningsplatser under det pågåendeläsåret jämfört . Då sådant bidrag ännu aldrig kommit tillanvändning bör medel inte längre beräknas för detta ändamäl (- ). Under anslaget anvisas medel bl.a. förverksamhetsstöd till vissa utbildningsanordnare för konsumentekonomiskautbildningar, däribland lanthushållsskolan i . Eftersom dennaövergått från landstingskommunalt huvudmannaskap till dels fristående skola,dels anslutande kompletterande skola (Hushållsskolan i ) har medlenavseende verksamhetsstöd till denna skola överförts till anslaget A 15. Bidragtill driften av fristående skolor (- I ). 10, till Bidrag till viss verksamhet inom detkommunala skolväsendet m.m. för /96 anvisar ett förslagsanslagpå 1 . 1993/94 Utgift 27 076 535 1994/95 Anslag 31 058 000 1995/96 Förslag 48 768 000 varav32 028 000 beräknat för juU 1995 -