prop · GH03178 · 1994-01-01 00:00:00 — Således skall beslutet om kontrollplan enligt 9 kap. 9 PBL också beakta de krav som ställs på skyddsrummet. Genom hänvisningen till 9 kap. 10 PBL blir bestämmelserna om slutbevis också tillämpliga. Detta innebär att slutbevis inte skall utfärdas om kontrollplanen inte uppfyllts med avseende på skyddsrummet. Det innebär att kan besluta om användningsförbud för byggnaden om brister med avseende på skyddsrummet inte åtgärdas. Ett sådant förbud kan förenas med vite enligt 10 kap. 18 a . 10.4Förslaget till lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822) Ändringen är föranledd av den nya bestämmelsen i 8 kap. 5 första stycket (1987:10) som avser bygglovsbefrielse inom områden med detaljplan enligt den lagen. 10.5Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Ändringen innebär att skattemyndigheten också skall få del av uppgifter i bygganmälningar enligt 9 kap. 2 (1987:10). 10.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring Ändringen, som innebär att kravet på byggfelsförsäkring knyts till bygganmälan i stället för bygglov, är föranledd av det nya systemet för teknisk kontroll i (1987:10), PBL. Den förändringen innebär att bygglovsprövningen inskränks till i huvudsak en lokaliseringsprövning. Det nya systemet innebär inte någon förändring av skyldighet enligt 8 kap. 26 PBL att i beslut om bygglov i förekommande fall upplysa om krav på byggfelsförsäkring. Vidare skall frågan om byggfelsförsäkring avhandlas i samband med samrådet, vilket framgår av att enligt 9 kap. 7 PBL skall bereda försäkringsgivaren tillfälle att närvara vid byggsamrådet. Ändringen är en följdändring av det nya 9 kap. PBL. Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1993:94) Anpassad kontroll av byggandet Min uppgift är att göra en bred översyn av plan- och bygglagstiftningen mot bakgrund av vunna erfarenheter av PBL-reformen och de nya förutsättningar som samhällsutvecklingen inneburit för planeringen av mark- och vattenanvändningen och för byggandet. Den viktigaste nyheten i (1987:10), PBL, som trädde i kraft , var decentraliserandet till kommunerna av ansvaret för beslut om fysisk planering och lokalisering av bebyggelse. Andra viktiga ambitioner med PBL var ett utökat medborgarinflytande, förenklingar för den enskilde och ett ökat ansvar för byggherren. I mina direktiv pekas på att de erfarenheter som vunnits tyder på att reformen på vissa viktiga punkter ännu inte fått sitt genombrott. Detta gäller bl.a. i fråga om lättnader för den enskilde som förutsätter kommunala beslut. Vad gäller nya förutsättningar i samhällsutvecklingen som bör vara vägledande i översynsarbetet pekas bl.a. på - att samhället måste riktas in mot ett mer effektivt resursutnyttjande, bl.a. genom återanvändning och återvinning (kretsloppsprincipen), - att behovet av avreglering och förenkling rörande byggregelsystemet vuxit sig allt starkare som behovet att hävda väsentliga samhällsintressen finns kvar, - att den ekonomiska utvecklingen har lett till att den statliga och kommunala administrationen måste minskas, - att synen på den offentliga sektorns roll i förhållande till den enskilda förändrats, varvid som exempel på sådant som kan påverka lagstiftningen nämns stärkt äganderätt, minskad detaljreglering och ökad privatisering. Jag har funnit det ändamålsenligt att i utredningsarbetet först behandla de frågor som rör bygglov och byggkontroll, inklusive samordningen med den nya byggproduktlagen som är en följd av . Mina överväganden och förslag i dessa frågor presenteras nu i detta delbetänkande, Anpassad kontroll av byggandet. I betänkandet lämnas förslag till lagändringar på en rad olika punkter. Till en början föreslås att den nuvarande tillståndsprövningen (bygglovet) inskränks till att avse endast en prövning av lokaliseringen och den närmare placeringen och utformningen av byggnader m.m. I ett fristående förfarande, som skall inledas med en anmälan (bygganmälan), sker en kontroll av att de tekniska egenskapskraven på byggnader och andra anläggningar uppfylls. Begreppen bygglov, rivningslov och marklov ersätts av begreppen byggtillstånd, rivningstillstånd och marktillstånd. En sådan uppdelning mellan lokaliseringsprövningen och bygg- kontrollen är enligt min mening nödvändig för att uppnå en bättre anpassning av samhällets kontroll rörande fysisk planering och byggande till de verkliga behoven i enskilda fall. Enligt PBL är det kommunerna som med beaktande av vissa riksintressen skall ha ansvaret när det gäller beslut om fysisk planering och lokalisering av bebyggelse. Kommunernas lagliga möjligheter att differentiera sin lokaliseringsprövning är dock mycket begränsade . Delvis har detta sin grund i den koppling till även byggnadstekniska krav som finns i dagens bygglov, men även ambitionen att ha generella regler för hela landet spelar in. Hittillsvarande erfarenheter visar också att kommunerna har varit obenägna att använda det utrymme till variation i lovplikten som finns i nuvarande system. För att uppnå en bättre anpassning av tillståndsplikten till det verkliga behovet av lokaliseringsprövning är det enligt min mening rimligt att ta fasta på principen att den fysiska planeringen i huvudsak är en angelägenhet och låta den enskilda kommunen utifrån sina lokala förutsättningar i ökad utsträckning få avgöra vilken prövning som är erforderlig. Vad gäller områden med detaljplan föreslås att kommunen skall kunna besluta att genomförandet av planen skall kunna ske utan någon tillståndsprövning. I lagen skall finnas krav på byggtillstånd för i huvudsak samma åtgärder som kräver bygglov, bortsett från vissa inre åtgärder som bara skall bli föremål för kontroll av de tekniska egenskaperna. Det skall emellertid var möjligt att i detaljplanen besluta att tillstånd inte krävs för genomförandet. I planen skall därvid som villkor för befrielse från krav på tillstånd kunna närmare anges hur åtgärderna skall utföras. Undantag från krav på tillstånd skall inte få beslutas när de frågor som inte har avgjorts genom planen är av sådant intresse för sakägare och andra intressenter och i vissa fall för staten att de bör bli föremål för tillståndsprövning. I planen skall redovisas de överväganden som legat till grund för tillståndspliktens omfattning. Förhållandena i olika delar av landet och inom de enskilda kommunerna är mycket skiftande. Tillståndsplikten i områden utanför detaljplan bör enligt min mening kunna varieras mycket mer än , om kommunerna ges ett lämpligt och effektivt verktyg för en sådan anpassning. Direkt enligt lag föreslås tillstånd krävas bara i viss grundläggande omfattning. Krav på tillstånd härutöver skall beslutas av kommunerna i översiktplan. I viss utsträckning skall finnas en skyldighet för kommunerna att besluta om krav på tillstånd för tillgodoseende av grannars och allmänna intressen. Regeringen skall kunna förelägga kommunen att ändra översiktsplanen, om tillståndsplikten inte har ökats i tillräcklig omfattning för att riksintressen skall kunna bevakas. Även om bygglovsplikten generellt sett förväntas minska, förutsätter förslaget att kommunerna i översiktsplanen ökar tillståndsplikten i stor omfattning. Den föreslagna grundnivån för tillståndsplikt är nämligen av annat slag än dagens generella regler om bygglovsplikt. I dagens system innebär beslut i områdesbestämmelser om ökning eller minskning av lovplikten att det görs undantag från vad som kan betraktas som normala krav på bygglov. Det nu föreslagna systemet är av en annan karaktär. Normeringsmakten är enligt förslaget genom delegation delad mellan riksdag och kommunerna. De i lagen uppställda minimikraven på tillstånd kräver komplettering genom kommunala beslut. Sådana beslut om ökning av tillståndplikten är alltså inte att betrakta som undantag utan som självklara kompletteringar av de lagliga kraven. Enligt nuvarande regler skall på ansökan ge förhandsbesked huruvida en åtgärd som kräver bygglov kan tillåtas på den avsedda platsen. På grund av att tillståndsprövningen enligt ovannämnda förslag och nuvarande prövning av förhandsbesked i stort rör samma frågor, föreslås att reglerna om förhandsbesked upphävs. Tillsyn och kontroll av de tekniska egenskapskraven På det tekniska tillsyns- och kontrollområdet pågår tillbaka en genomgripande förändring såväl inom som internationellt. Ett mer renodlat produktansvar har lagts på tillverkarna, bl.a. genom den nya produktsäkerhetslagen och lagen om byggfelsförsäkring. Konkurrensen på marknaden har gynnats genom en rad åtgärder, bl.a. den nya konkurrenslagstiftningen. De nya regler som införs på tillsyns- och kontrollområdet bygger i huvudsak på de principer som ligger bakom EG:s sk. helhetssyn på provning och kontroll. Den innebär att man gör en klar boskillnad mellan å ena sidan de tekniska kraven på en produkt och å andra sidan systemet för kontroll av att dessa krav uppfylls. Att uppställa de tekniska kraven anses vara en uppgift för staten och dess föreskrivande myndigheter, medan det är producenternas skyldighet att styrka att deras produkter uppfyller kraven. Myndigheterna beslutar hur sådana bestyrkanden skall ske. Funktionen att kontrollera att producenten tar detta ansvar skall enligt på förhand fastställda regler vara öppen för var och en som har kompetens för detta och som förutsätts finansiera sin verksamhet på marknadsmässiga grunder. Mot denna bakgrund framstår PBL:s bygglovsförfarande och det till detta knutna byggkontrollsystemet som föråldrat. Det finns bl.a. en risk att utvecklingen på marknaden leder till att nya system byggs upp utan statlig kontroll och styrning och att dessa faktiskt tar över . Redan nu förekommer det parallella kontrollsystem där man inte utnyttjar möjligheten till samordningsvinster. Till detta kommer det oklara ansvarsförhållande som rådet mellan byggherren och . I praktiken får kommunerna ett med byggherrarna delat ansvar för uppfyllandet av kraven, nämligen i de avseenden som efter granskning godtagit ett visst utförande. Systemet med bygglovsavgifter stimulerar inte heller till kostnadsbesparingar. Tvärt om kan det vara lönsamt för byggherren att i så stor utsträckning som möjligt förlita sig på kontroll. Byggkontrollen bör enligt min mening utformas så att man gör en klar skillnad mellan de statliga egenskapskraven på byggnader och ansvaret för att uppfylla dessa krav. Den tredjepartskontroll som kan erfordras bör utövas av fristående organ som har en kompetens och ett oberoende som gör dem lämpliga för en sådan uppgift. Huvudprincipen bör vara att det åvilar byggherren att bestyrka att byggnaden uppfyller egenskapskraven, medan samhället beslutar om på vilket sätt sådana bestyrkanden skall ske. Egenskapskraven En förutsättning för ett system där byggherren själv har ansvaret för uppfyllandet av de statliga kraven på en byggnad förutsätter att dessa inte lämnar utrymme för alltför vida tolkningar. Därutöver är det givetvis angeläget att kraven verkligen är grundade på väsentliga allmänna intressen. Därför har i utredningen prövats dagens tekniska egenskapskrav på byggnader i 3 kap. PBL. När det gäller dessa krav föreslås att nuvarande trevnadskrav samt krav på material och utförande med hänsyn till reparations, underhålls och driftskostnader skall upphävas. Övriga tekniska egenskapskrav på en eller anläggnings inre föreslås behållas i allt väsentligt och samordnas med byggproduktlagens regler i en ny lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Nuvarande ombyggnadsbegrepp föreslås dock utmönstras. I fortsättningen skall behandlas endast två typer av förändringsåtgärder rörande en byggnad; tillbyggnader och ändringar. Med ändring skall avses en åtgärd som förändrar en konstruktion, funktion eller utseende. Det uttalas vidare att det är angeläget att samhällskraven vid ändring i bl.a. tillämpningsföreskrifter preciseras på ett sätt som skapar förutsebarhet. Tillsynen och kontrollen Ett från tillståndsprövningen fristående tillsyns- och kontrollförfarande föreslås införas rörande de tekniska egenskapskraven på byggnader och andra anläggningar. I detta förfarande ges byggherren det fulla ansvaret för att byggnaden uppfyller samhällets krav, medan får ett renodlat tillsynsansvar. Förfarandet inleds med en anmälan (bygganmälan) från byggherren. En sådan anmälan till är obligatorisk före påbörjandet av byggnadsarbetena. Den efterföljande kontrollen skall dock anpassas till det enskilda projektets art och komplexitet, förtillverkningsgraden, annan myndighetskontroll samt byggherrens kompetens och egna kontrollsystem. Vid ett samrådsmöte mellan samt byggherren och dennes entreprenörer m.fl. skall diskuteras bl.a. hur samhällskraven skall bestyrkas för projektet. Ett sådant samråd kan undvaras vid enkla projekt eller där t.ex. samhällskraven bevakas av annan myndighet. Vid samrådet eller möjligt därefter skall , om det inte är obehövligt, godkänna en kvalitetsplan för arbetena, som anger vilken kontroll m.m. som skall utföras. Kontrollen skall i huvudsak utövas genom dokumenterad egenkontroll eller av fristående sakkunnig. Övergångsvis bör dock även byggnadsnämndsbesiktningar kunna användas. När arbetena slutförts, skall lämna ett slutgodkännande under förutsättning att det kan antas att samhällskraven uppfyllts. Denna prövning skall normalt grundas på uppföljning av kvalitetsplanen. Byggnaden skall inte få användas förrän sådant godkännande lämnats, om inte särskilt medger det. Jag föreslår att de nya bestämmelserna träder i kraft . Att direkt i pengar värdera mina förslag torde vara en mycket svår uppgift. I stället måste analysen av effekterna grundas på vissa beteendeantaganden. T.ex. kan man förvänta sig att en byggherre, som vill minimera sina kostnader, söker efter den lösning, som uppfyller de tekniska egenskapskraven till lägsta kostnad. Detta leder till en för honom optimal situation. För att detta även skall vara optimalt för samhället krävs att priset på de resurser som byggherren använder är korrekt från en samhällsekonomisk synvinkel. Detta kan uppnås genom att även privata organ ges möjlighet att konkurrera om att erbjuda byggherrarna sina tjänster. Huruvida den faktiska utvecklingen kommer att följa den skisserade banan blir ytterst en empirisk fråga. Utredningens analys måste av naturliga skäl grundas på antaganden. Exempel på sådana antaganden på vilka jag grundat min analys är - att ett i sig dåligt anpassat prövningssystem är hämmande för en naturlig samhällsutveckling, - att oklara ansvarsförhållanden samt överlagrande och ej samordnade kontrollsystem innebär risk för dålig kvalitet i byggandet och ett re- sursslöseri, - att kommunernas byggkontroll skattefinansieras i inte ringa utsträckning, - att många kommuner inte har resurser att pröva mer komplexa byggprojekt. Med hänsyn till dessa grundläggande antaganden har jag försökt finna ett system för samhällets kontroll av byggandet som - bättre än det nuvarande - anpassar samhällsinsatserna till väsentliga samhällsintressen, ger möjlighet till samordningsvinster med andra kontrollsystem, bl.a. byggherrens egenkontroll, låter byggbranschen i större utsträckning få stå för sina egna kostnader samt främjar konkurrens och utvecklandet av nya rationella metoder. Den av mig föreslagna tillståndsprövningen rörande byggnaders och anläggningars lokalisering m.m. bör generellt sett innebära kostnadsbesparingar för enskilda genom bortfallet av bygglovsavgifter. För samhället - kommuner och länsstyrelser - torde systemet inledningsvis kräva relativt stora planeringsinsatser. I det längre perspektivet kan dock förväntas samhällsekonomiska vinster av en bättre översiktsplanering. Det föreslagna tillsyns- och kontrollförfarandet rörande de tekniska egenskapskraven förväntas innebära lägre kostnader för kommunerna, eftersom dagens byggnadsnämndskontroll skattefinansieras i viss utsträckning. Kostnadsökningarna för byggherrarna torde bli obetydliga med hänsyn till möjligheterna att samordna de av begärda bestyrkandena med entreprenadkontrollen. Kostnadsökningarna kan dessutom förväntas väl uppvägas av lägre avgift till , ett förenklat förfarande och en förbättrad tillsyn av de väsentliga egenskapskraven. Bilaga 2 Lagförslag i betänkandet (SOU 1993:94) Anpassad kontroll av byggandet 1 Förslag till lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs i fråga om (1987:10)[1] dels att 3 kap. 4-9 , 8 kap., 9 kap. samt 16 kap. 2 och 3 skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 3, 4, 6 och 9 , 2 kap. 1 och 2 , 3 kap. 3, 10, 11, 13, 14 och 16 , 5 kap. 1, 7, 8, 16, 26 och 36 , 6 kap. 16 och 24 , 10 kap. 1, 4, 6, 7, 12, 14, 19, 21 och 27 , 11 kap. 1, 2 och 5 , 12 kap. 4, 6 och 7 , 13 kap. 2 och 4 , 14 kap. 5, 7 och 8 , 16 kap. 1 och 17 kap. 7, 16, 17 och 18 a samt att rubriken närmast före 3 kap. 1 skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya kapitel, 8 kap. och 9 kap., samt fem nya paragrafer, 4 kap. 1 a , 5 kap. 5 a , 10 kap. 3 a , 13 kap. 2 a och 16 kap. 1 a , av följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 3 Varje kommun skall ha Varje kommun skall ha en aktuell en aktuell översiktsplan, översiktsplan, som som omfattar hela omfattar hela kommunen. Översiktsplanen Översiktsplanen skall i skall i stort ange hur stort ange hur mark- mark- och vattenområden är och vattenområden är avsedda att användas och avsedda att användas och hur hur bebyggelseutvecklingen bebyggelseutvecklingen bör ske. I översiktsplanen bör ske. Översiktsplanen får regleras huruvida är inte bindande för åtgärder kräver tillstånd myndigheter och enligt denna lag. övrigt är översiktsplanen inte bindande för myndigheter och enskilda. Regleringen av markens användning och av bebyggelsen inom kommunen sker genom detaljplaner. En detaljplan får omfatta endast en begränsad del av kommunen. För begränsade områden av kommunen som inte omfattas av detaljplan får områdesbestämmelser antas, om det behövs för att syftet med översiktsplanen skall uppnås eller för att säkerställa att riksintressen enligt lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. tillgodoses. Fastighetsplaner får antas för att underlätta genomförandet av detaljplaner. För samordning av flera kommuners planläggning får regionplaner antas. 4 Till byggande och Till byggande och rivning av byggnader rivning av byggnader samt till schaktning, samt till schaktning, fyllning, trädfällning fyllning, trädfällning och och skogsplantering skogsplanering fordras fordras tillstånd i form tillstånd i form av av bygglov, rivningslov byggtillstånd, respektive marklov i rivningstillstånd den omfattning som respektive marktillstånd följer av denna lag. i den omfattning som följer av denna lag och föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Vid utfärdandet av sådana föreskrifter skall allmänna och olika enskilda intressen be- aktas. Beträffande åtgärder som kräver bygglov får ges förhandsbesked huruvida byggande kan tillåtas på den avsedda platsen. 6 För att mark skall få För att mark skall få användas för bebyggelse användas för bebyggelse skall den vara från skall den vara från allmän allmän synpunkt lämplig synpunkt lämplig för ända- för ändamålet. Lämplighetsbedömningen Lämplighetsbedömningen sker vid planläggning sker vid planläggning eller i ärenden om eller i ärenden om bygglov eller förhands- byggtillstånd. 9 Särskilda bestämmelser Särskilda bestämmelser om om byggprodukter finns tekniska egenskapskrav på i byggproduktlagen byggnader och andra (1992:1535). anläggningar samt byggprodukter finns i lagen (0000:000) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. 2 kap. 1 Planläggning skall ske så att den främjar en från allmän synpunkt lämplig utveckling och ger förutsättningar för en från social synpunkt god bostads-, arbets-, trafik- och fritidsmiljö. Hänsyn skall därvid tas till förhållandena i angränsande kommuner. Mark- och vattenområden skall användas för det eller de ändamål förvilka områdena är mest lämpade med hänsyn till beskaffenhet och läge samt föreliggande behov. Vad som anges i första Vad som anges i första stycket skall beaktas stycket skall beaktas även i ärenden om byggloväven i ärenden om och förhandsbesked. 2 Vid planläggning och i Vid planläggning och i ärenden om bygglov och ärenden om byggtillstånd förhandsbesked skall skall lagen (1987:12) om lagen (1987:12) om hus- hushållning med hållning med naturresurser m.m. naturresurser m.m. tillämpas. 3 kap. Nya byggnader Byggnader 3 Byggnader skall medge Byggnader skall godhushållning med uppfylla de tekniska energi. I områden där egenskapskrav som anges knapphet på vatten råder i 3 lagen (0000:000) om eller kan befaras tekniska egenskapskrav på uppkomma skall bygg- byggnadsverk, m.m. nader dessutom medge god hushållning med vatten. I byggnader som innehåller bostäder eller arbetslokaler skall uppvärmningssystemet i skälig utsträckning utformas så att skilda energislag som är lämpliga från allmän energisynpunkt kan an- vändas utan omfattande ändringar. En- eller tvåbostadshus som i huvudsak skall värmas upp med el eller naturgas skall i skälig utsträckning utföras så att ett byte till uppvärmning med annat energislag underlättas. Sådana byggnader får förses med uppvärmningssystem för direktverkande elvärme endast om det finns särskilda skäl. 10 Tillbyggnader, Tillbyggnader och ombyggnader och andra ändringar av en byggnad ändringar av en byggnad skall utföras varsamt så skall utföras varsamt så att byggnadens särdrag att byggna-dens särdrag beaktas och dess beaktas och dess byggnadstekniska, histo- byggnadstekniska, riska, kulturhistoriska, historiska, miljömässiga och kul-turhistoriska, konstnärliga värden tas miljömässiga och till vara. konstnärliga värden tas Med ändring avses en till vara. åtgärd som förändrar en Härutöver skall tillses konstruktion, att funktion eller utseende. 1. tillbyggnader som kräver bygglov uppfyller kraven i 1-8 och att andra tillbyggnader uppfyller dessa krav i skälig utsträckning, 2. ombyggnader utförs så att de delar som byggs om tillförs de i 1-8 angivna egenskaperna i den omfattning som följer av föreskrifter meddelade med stöd av denna lag, 3. andra ändringar än tillbyggnad eller ombyggnad utförs så att ändringarna i skälig utsträckning uppfyller kraven i 1-8 . I detaljplan eller områdesbestämmelser kan kommunen ställa lägre krav än vad som följer av andra stycket 2 under förutsättning att bebyggelsen inom området får långsiktigt godtagbara egenskaper. Vid tillämpning av andra och tredje styckena skall hänsyn tas till byggnadens förutsättningar. Vid ändring av fritidshus med högst två bostäder gäller inte bestämmelser- na i 3 första stycket första meningen, andra och tredje styckena samt 7 och 8 och skall, även såvitt avser tillbyggnader som kräver bygglov och ombyggnader, kravet i 3 första stycket andra meningen gälla endast i skälig utsträckning. 11 Med ombyggnad avses I fråga om åtgärder som fordrar byggnadsåtgärder som får bygglov och avsevärt vidtas utan bygganmälan förlänger brukstiden för enligt 9 kap. 2 skall byggnaden eller en del bestämmelserna i 1, 2 av den. Även sådant och 10 tillämpas i skälig inredningsarbete som utsträckning. syftar till en väsentligt ändrad användning av byggnaden eller en del av den utgör ombyggnad. 13 Byggnader skall Byggnadens yttre skall underhållas så att deras hållas i vårdat skick. egenskaper i de hän- seenden som avses i 3-7 i huvudsak bevaras. Anordningar som avser att tillgodose kraven i 6 och 7 skall hållas i stånd. Byggnadens yttre skall hållas i vårdat skick. Underhållet skall anpassas till byggnadens värde från historisk, kulturhistorisk, miljömässig och konstnärlig synpunkt samt till omgivningens karaktär. Byggnader som avses i 12 skall underhållas så att deras särart bevaras. 14 I fråga om anläggningar I fråga om anläggningar för vilka bygglov krävs som anges i 8 kap. 2 skall vad som föreskrivs första stycket skall 1-13 om byggnader i 1-13 tillämpas. I fråga om övriga anläggningar som anges i 8 kap. skall 1-13 tillämpas i skälig utsträckning.