prop · GI03127 · 1994-12-31 00:00:00 — Måletmed svensk handikappolitik är att alla skall vara delaktiga i samhället på likavillkor Ungdomar med funktionshinder är först och främst ungdomar, med krav påutbildning, fritid, bostad och arbete precis som alla andra ungdomar.Regeringens politik på de områden som redovisas i den här skrivelsen gälleräven ungdomar med funktionshinder Men det är också samhällets skyldighet att gepersoner med funktionshinder stöd, så att de kan leva ett så normalt liv sommöjligt. Vi vill därför redovisa de särskilda insatser som görs för unga medfunktionshinder Majoritetenungdomar med funktionshinder går i den vanliga skolan, med extra stöd om detbehövs. Men det finns ett fåtal elever som inte kan följa undervisningen i denvanliga skolan. Bam som inte kan gå i gmndskolan därför att de ärutvecklingsstörda, synskadade, döva, hörsel-eller talskadade kan gå i särskolaneller specialskolan. På gymnasienivå finns gymnasiesärskolan, särskildgymnasieutbildning för döva och hörselskadade i kommun samtriksgymnasier för svårt rörelsehindrade. Ungdomarmed funktionshinder har svårare än många andra ungdomar att fa ett arbete. Närarbetslösheten är hög drabbas de ännu hårdare. Desärskilda insatser som görs för unga funktionshindrade på arbetsmarknadenbörjade som ett projekt hos ,/91 är de en del av den ordinarie verksamheten vidarbetsförmedlingarna och vid (), Insatseraahandlar om att både arbetsförmedlingen och skall hjälpa funktionshindradeskolungdomar att fa kontakt med arbetslivet. Efter avslutad skolgång skall defa aktiv hjälp till ett arbete i stället för förtidspension. Mångaungdomar med funktionshinder är dessutom mycket aktiva användare av ny teknik.De använder nätverk och modema kommunikationssystem både i skolan och på sinfritid. finns det många arbetsplatser där den nya tekniken har encentral roll. Där är inte längre ett funktionshinder ett handikapp. Många funktionshindradeungdomar borde alltså kunna fa ett arbete just på sådana arbetsplatser Ungdomarmed funktionshinder bor ofta kvar i föräldrahemmet längre än andra ungdomar För ungdomar med stora funktionshinder har handikappreformen, som bland annat innefattar lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och lagen (1993:389) om assistansersättning, inneburit att de ändå kan leva ett självständigt liv, utan att alltid vara beroende av sina föräldrar 26 Funktionshindradeungdomar som flyttar hemifrån har rätt till en bostad medsärskild service, där de kan fa det stöd som behövs. För svårt Skr.1994/95:127 funktionshindrade kan personlig assistans göra det möjligt att bo ien egen bostad. Ungdomarmed funktionshinder skall ha samma möjligheter som alla andra att träffajämnåriga. Miljöer där ungdomar träffas skall vara tillgängliga för alla. Detkräver ombyggnad av många lokaler Regeringenhar föreslagit ett stöd på för reparation och ombyggnad avsådana lokaler 12 Vård och omsorg Skr. 1994/95 127 ,som hade i uppdrag att utreda hur socialtjänstlagen fungerade,lämnade över betänkandet Ny socialtjänstlag (SOU 1994:139). Därföreslås bl.a. att hjälp till bara och baraens rättigheter skall stärkasinom . Kommitténs förslag skall remissbehandlas . Socialtjänstensarbete med barn och ungdom Samhälletsansvar för de unga är enligt svensk lagstiftning mycket omfattande. De sociala myndighetemaär skyldiga att hjälpa ungdomar som har problem i sin uppväxtmiljö. Hjälpenskall ske i samarbete med familjen. Detkrävs nytänkande och utveckling av arbetsmetoderna inom individ- ochfamiljeomsorgen. och länsstyrelsema har under föregåendebudgetperiod haft pengar till sådant utvecklingsarbete. Regeringenhar föreslagit att sådana pengar avsätts även under /96. Lagenom vård av unga Lagenom vård av unga (LVU) är en tvångslag. Enligt denna lag kan ungdomar upp till20 år, som riskerar att skada sin egen utveckling och hälsa, omhändertas avsamhället för vård. Deomhändertagna ungdomama placeras oftast i familjehem, men de som behöversärskild tillsyn kommer till särskilda ungdomshem. Staten övertoghuvudmannaskapet för de särskilda ungdomshemmen och en nymyndighet inrättades, (). Antalet akutatvångsomhändertaganden av ungdomar har ökat , Det är oroande. SISuppger att nästan hälften av kommuneraas ansökningar om plats avser akutaplaceringar. av de tvångsomhändertagna ungdomama kommer från storstäderaa. Avsiktenmed statens övertagande av de särskilda ungdomshemmen är att vården nu skall blibättre och mer inriktad på individen. Stökiga ungdomar har ofta var och en sinaproblem som de måste fa hjälp att lösa. Vi hoppas också att de olikaungdomshemmen skall fa olika inriktning i sitt arbete. Det måste finnas olikavårdformer att välja mellan. Attsamla alla ungdomshem under ett tak ger också möjlighet att följa upp ochutvärdera vården. Målet med vården är ju att ungdomaraa skall fa hjälp attkomma på fötter och skapa sig en framtid. Regeringenhar avsatt för forskning, verksamhetsutveckling ochpersonalutveckling inom ramen för SIS verksamhet. 13 Ungdomar och brott skr. 1994/95 127 Detsjälvklara målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten. Därför ärdet en central uppgift för samhället att försöka förebygga brott. Det bästasättet är att försöka förhindra att unga människor kommer in i ett kriminelltlivsmönster Det är därför viktigt att kommuneraa utarbetar lokalabrottsförebyggande program. Iframtiden kommer den lokala polisen att arbeta mer med närpolisverksamhet. Dåblir det lättare för polisen att samarbeta med kommunen, med enskilda ochorganisationer i ett brottsförebyggande arbete. Mendet behövs också en nationell strategi fbr det brottsförebyggande arbetet.Brottsförebyggande rådet () kommer att redovisa ett underlagtill ett nationellt brottsförebyggande program. En central fråga i programmetbör vara hur vi förhindrar bara och ungdomar att dras in i missbmk ochkriminalitet. Skollagenhar kompletterats med en föreskrift som handlar om bl.a. mobbning. Där står detatt de som verkar inom skolan särskilt skall bemöda sig om att hindra varjeförsök från elever att utsätta andra för kränkande behandling. Rektorn i varjeskola har också, enligt de nya läroplaneraa, ett särskilt ansvar för attmotverka alla former av trakasserier och mobbning bland elever och anställda. Vadfinns det för olika metoder och arbetsmodeller för att stoppa mobbningen iskolan? Inom finns ett projekt som arbetar med den frågan. Nittonkommuner deltar i projektet. Mobbningär inte bara en fråga för skolan. Bara- och har, isamverkan med flera andra myndigheter och organisationer, startat en kampanjmot mobbning. kommer den att drivas vidare med Baraombudsmannensom huvudansvarig myndighet. Denanmälda brottsligheten i landet har minskat . Men särskilt blandunga män har antalet grova våldsbrott ökat . Forskningsrapportervisar att av våldsbrotten sker under alkoholpåverkan. Kampenmot våldet måste föras på alla nivåer i samhället - bland enskilda ochorganisationer, i skolan och på arbetsplatserna, i politiken och ivardagslivet. Enav statsmakteraas främsta uppgifter i detta sammanhang är att stödja insatserinom folkrörelseraa, skolan, fritidsverksamheten och liknande aktiviteter I detarbetet kan rättsväsendet, särskilt polisen, spela en viktig roll. Särskildainsatser krävs när det gäller våldsbrott riktade mot bam, 29 har nyligenskärpt lagstiftningen när det gäller sexualbrott Skr. 1994/95:127 mot bara. En utredning har tillsatts om samlade åtgärder mot bampomografi.Regeringen kommer också att ta initiativ till en fortsatt översyn av bestämmelsemaom sexualbrott i . Ar1996 kommer att vara värd för den första väridskongressen omkommersiell sexuell exploatering av bam. Detskall vara svårt att begå brott utan att bli upptäckt. När ett brott upptäcksskall rättsmaskineriet fungera effektivt och snabbt. De unga skall möta tydligareaktioner på sitt agerande. Ungdomsbrottskommitténöverlämnade sitt betänkande Reaktion mot ungdomsbrott (SOU1993:35). Kommittén har lämnat förslag på hur samhället bör ingripa när ungabegår brott. Kommitténmenar bl.a. att domstolama skall arbeta på ett sådant sätt när ungdomsmålbehandlas, att den unge far tydliga signaler Samhället accepterar inte brott.Handläggningen av ungdomsmål har behandlats i propositionen 1994/95:12. Därfinns en rad nya regler som skall påskynda ungdomsmålen i rättsprocessens allaled. har antagit förslagen. InomJustitiedepartementet arbetar man vidare med de andra förslagen från . EnligtFN:s barnkonvention skall varje frihetsberövat bara hållas avskilt från vuxnafångar. Undantag kan endast göras då det bedöms vara till baraets bästa.Konventionen gäller alla bara och ungdomar upp till . Fängelseutredningenhar behiuidlat frågan om ungdomar i anstalt i betänkandet Verkställighet avfängelsestraff (SOU 1993:76). Utredningens förslag bereds nu inomJustitiedepartementet. 14 Demokratin, ungdomama och framtiden skr. Regeringensekonomiska insatser i ungdomspolitiken under /96 har nuredovisats. Vi har också redovisat de utredningar som under den närmaste tidenskall arbeta med olika ungdomsfrågor Av vår redovisning framgår att det finnsmycket som bekymrar oss när det gäller den unga generationens framtid. Framförallt gäller det arbetslösheten, de ökade sociala skillnaderaa, de ökade skillnaderaamellan generationeraa, bostadssegregationen och boendekostnaderaa. 1en klok och omtänksam familj handlar man utifrån insikten att det är bamen ochde unga som är framtiden. I en sådan familj kan inte de vuxna ta för sig på bamensoch ungdomaraas bekostnad. I en sådan familj gör man inte heller skillnadmellan olika bara och ungdomar Det är regeringens avsikt att undermandatperioden arbeta med ungdomspolitiken utifrån de insikteraa. Dettaär av flera skäl inte en lätt uppgift. Det ena skälet är naturligtvis att detfinns begränsade ekonomiska resurser Det andra skälet handlar om demokrati ochinflytande. Denunga generationen far bära en stor börda i den ekonomiska krisen.Samtidigt har de alltför små möjligheter att ta till vara sina intressen ipolitiken, inom utbildningsväsendet, i arbetslivet, i föreningslivet och i sinnärmiljö, 1folkomröstningen om EU:medlemskap hade ungdomar en mer kritisk inställning änden äldre generationen. Många ungdomar har också uttryckt en oro införmedlemskapets effekter, bl,a. när det gäller demokrati och delaktighet. Närtiderna är svåra och man inte känner att man kan vara med och påverka till detbättre, varken för sig själv eller andra, grips man lätt av vanmakt. Vi vet attdenna känsla av vanmakt finns inom delar av den unga generationen. Men en tropå politikens möjligheter är själva livsnerven i ett demokratiskt samhälle.Därför är det regeringens ambition att stärka ungdomars inflytande över sinaegna liv och samhällsutvecklingen i stort. Pågåendearbeten om ungdom och demokrati FN:skonvention om baraets rättigheter tillförsäkrar bara och ungdomar upp vissa gmndläggande rättigheter har ratificerat konventionenoch därmed gjort ett interaationellt åtagande att följa den. Artikel 12 ikonventionen ger ett starkt stöd för bams och ungdomars inflytande i samhälletsbeslutsprocesser När ungdomar far beskrivavar i samhället de helst vill ha inflytande svarar de skolan. Det konstaterar i sitt betänkande Demokrati och makt i (SOU 1990:44). Samma utredning visar att skolan hamnar långt ner på listan när ungdomar tillfrågas om i vilka in stitutioner de anser sig ha inflytande. Enutvärdering av skolan visar att eleveraa har störst inflytande i de Skr.1994/95:127 lägre klassema. Ju äldre de blir, desto mindre anser de sig ha attsäga till om. Idet nya styrsystemet för skolan och inom ramen för de nya läroplanerna finnsett vidgat uttymme för elev- och föräldrainflytande i skolan. I Läroplanen förden obligatoriska skolan (Lpo 94), står det klart uttryckt att de demokratiska principemaatt kunna påverka, ta ansvar och vara delaktig skall omfatta alla elever också ökade möjligheter att själva välja sin studieinriktning. Samtidigtfinns det fortfarande hinder för ett formellt inflytande för föräldrar ochelever i skolan. Hindren finns i de regler som styr ansvarsfördelningen inomskolan och kommuneraa. Ensärskild utredare tillkallades därför (dir 1994:128). Utredaren hargjort en översyn .av elev- och föräldrainflytandet i skolan. Regeringen kommeratt redovisa sina ställningstaganden i dessa frågor inför . Studentemasinflytande genom representation i beslutande församlingar bör stärkas. Ett ledi detta är att har beslutat behålla kårobligatoriet. Det faktum atten student måste tillhöra en studentkår säkrar alla studenters möjlighet attvara med och påverka sin utbildning. 1993års universitets- och högskolereform har, bl,a, enligt FörenadeStudentkårer (SFS), inneburit ett försämrat formellt studentinflytande.Det beror på att antalet beslutande församlingar har minskat och att antaletplatser för studentrepresentanter i de församlingar som finns kvar också harminskat. Justnu pågår en uppföljning av reformen (93), Utredaren har fatt direktiv attsärskilt belysa vad som har hänt med studentinflytandet i de beslutande församlingama(dir 1994:126), Men regeringen avser redan nu att förändrahögskoleförordningen. Minst två studentrepresentanter skall ha rätt att ingå ivarje beslutande församling som behandlar utbildningsfrågor Ungakvinnors inflytande i beslutande församlingar måste öka. Regeringen har avsatt5 för projektverksamhet när det gäller kvinnors deltagande ochinflytande. Projekt som arbetar med inriktning på unga kvinnor kommer attprioriteras. Mångasvenska ungdomar är med i en eller flera föreningar. Statens bidrag till ungdomsorganisaticneraaär ett konkret sätt att stödja ungdomars eget engagemang. När ungdomar självafar ta ansvar för en omfattande verksamhet är det ett led i en demokratiskfostran. Regeringenvill betona att ungdomama själva skall ha inflytande över sina organisationerDe skall ha rätt att själva styra verksamheteraa. Densvenska idrottsrörelsen aktiverar fler ungdomar än någon annan 32 föreningsverksamhet.Staten stödjer idrotten för att den är viktig när det gällerde fysiska aktiviteteraa. Men också för att föreningslivet ger en Skr.1994/95:127 möjlighet till demokratisk fostran. Regeringenvill betona vikten av att fler ungdomar rekryteras till idrottens beslutandeförsamlingar initiativ "Den unga kraften" ärett steg i rätt riktning. Samhälletskulturliv är en väsentlig del av ungdomars fritid. Det pågår just nu enutredning om kulturpolitikens inriktning (Ku 1993:03). Regeringen har nyligenbeslutat om tilläggsdirektiv till den utredningen (dir 1994:146). Där angesspeciellt bara och ungdomar som angelägna att stödja. Det är särskilt viktigtatt lyfta fram den kulturverksamhet som bedrivs av ungdomar själva. Vidvilken ålder far man övningsköra? När far man ta körkort? När har man rösträtt?När får man gifta sig? När får man köpa sprit? När blir man insläppt på krogen?När får man starta eget? När får ungdomar helt självständigt ta ansvar för sinekonomi? Åldersgränseraa i samhället är viktiga signaler till de unga. Näranses de mogna att ta ansvar i olika sammanhang och därmed också ha rätt attutöva inflytande? Regeringenavser att ta initiativ till en samlad översyn av dagens åldersgränser Erfarenheterfrån kommunala och lokala demokratiprojekt Ungdomskommitténpresenterade sitt betänkande Ungdom och makt (SOU 1991:12). Statensungdomsråd (ombildat till ) fick då uppdraget att utvecklametoder som ökar ungdomars delaktighet och inflytande. Två projektsatsningarhar genomförts: *Försöksverksamhet i trettonkommuner som syftar till ett ökat inflytande för ungdomar *Initiativ för att skapa nyaträffpunkter för ungdomar Underår 1994 övergick dessa projekt i en bredare satsning på att utveckla ungdomarsinflytande i lokalsamhället. Erfarenheteraafrån de lokala projekten är mycket viktiga. De visar bl,a, att formeraa förinflytande måste utvecklas underifrån, ur ungdomaraas eget engagemang och påderas villkor Erfarenheteraavisar också att de vuxnas attityder är ett reellt hinder i ambitionen att stärkaungdomars inflytande. Den äldre generationen är ovillig att släppa ifrån sigmakt. De vill hellre styra än stödja. Påmånga håll i landet utvecklas just nu olika former av lokala ungdomsråd och ungdomsfora.De har startats för att skapa en dialog mellan ungdomar och beslutsfattare. 1flera kommuner har man gjort kommunala handlingsprogram för ungdomsfrågoma.Programmen har på några håll utarbetats tillsammans med ungdomar Att så ocksåsker bör vara ett självklart inslag i själva dialogen. Regeringenföljer med intresse den utvecklingen. Visst händer det en heldel, också inom demokratiområdet, mnt om i Men faktumkvarstår: ungdomar har för litet inflytande över sina liv och översamhällsutvecklingen. Att ha formellt inflytande är en sak. Hur det sedan skall gå tilli praktiken är en helt annan sak. från de lokala projektenvisar att vuxenvärlden ogäraa släpper ifrån sig Regeringenkan förvisso inte starta en ungdomsproteströrelse. Däremot kan vi ta reda påvar hindren finns för ungdomars delaktighet - både de formella och deinformella hindren. Vikan lägga fram förslag till lagstiftning där så behövs. Vi kan söka nya vägaroch lyfta fram goda exempel. Vi kan lyssna på ungdomar från olika delar avlandet, ungdomar med olika erfarenheter från olika sociala miljöer Hur vill deutforma fömyelsen av demokratin i och hur vill de vara med och påverkaEuropeiska unionens politik? Civildepartementetförbereder just nu olika insatser för att stärka arbetet med demokrati- och inflytandefrågoraa.Viktiga områden för ungdomar är ungdomspolitiken, konsumentpolitiken ochpolitiken om den tredje sektom (folkrörelser mm). Regeringenavser att lägga fram en ungdomspolitisk proposition . Denskall bl.a. innehålla förslag till nya mål för den nationella ungdomspolitiken. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , ,, , , , , , , Regeringenbeslutar skrivelse 1994/95:127 Ungdomsfrågor Soiab 47578, 1996