prop · GH0321 · 1994-01-01 00:00:00 — Ändringen när det gäller kretsen av de personer som inte får vara vittne överensstämmer med den ändring som gjorts i 3 §. I stället för att väljaren skall ange dagen för valsedelsförsändelsens upprättande på ytterkuvertet skall han intyga att han inte anordnat den tidigare än vad som sägs i paragrafens första och andra stycke. Genom denna ändring minskar man risken för att valsedelsförsändelser underkänns därför att väljaren av misstag angivit fel datum eller utelämnat datum. Om en valsedelsförsändelse lämnas i vallokal och den är i föreskrivet skick skall valförrättaren öppna ytterkuvertet och kontrollera de valkuvert som väljaren ställt i ordning. Kan kuverten godtas skall de läggas ner i urnan. I andra stycket sägs att ytterkuvertet för valsedelsförsändelsen skall sparas. skall förvara sådana kuvert till dess nästa val har vunnit laga kraft. Se också under special- motiveringen till ändringarna i 3 §. Ändringarna i första stycket är följdändringar. De föranleds av att väljaren inte längre särskilt skall ange dagen för när han ställde i ordning valsedelsförsändelsen. Ändringarna i andra stycket är också följdändringar. De hänger samman med att väljarens identitet skall kunna styrkas också på annat sätt än med hans pass. Ändringarna föranleds av att de särskilda innerkuverten tagits bort. I övrigt har bara språkliga ändringar gjorts. Ändringen i tredje stycket föranleds av att de särskilda innerkuverten tagits bort. I övrigt har endast språkliga ändringar gjorts. Ändringen i tredje stycket föranleds av att de särskilda innerkuverten tagits bort. I övrigt har endast språkliga ändringar gjorts. Det nya fjärde stycket motsvarar 11 kap. 7 § fjärde stycket. Ytterkuverten för val- sedelsförsändelse skall tas om hand av valförrätta- ren och överlämnas till valnämnden. skall förvara ytterkuverten valet gäller. Syftet med detta är att man skall kunna kontrollera om det förekommit oegentligheter. Ytterkuverten kan givetvis också få betydelse för att man skall kunna undanröja eventuella misstankar om oegentligheter. Kuverten skall bevaras av valnämnden till dess nästa val har vunnit laga kraft. Efter att ett val hållits kommer det, fram till dess att det valet vunnit laga kraft, att finnas ytterkuvert för valsedelsförsändelser från två val hos valnämnden. Ändringarna i paragrafens första stycke föranleds av att de särskilda innerkuverten tagits bort. I övrigt har endast språkliga ändringar gjorts. Ändringen föranleds av att de särskilda innerkuverten tagit bort. I övrigt har endast språkliga ändringar gjorts. Det förekommer inte så sällan, framför allt i stora kommuner, att fönsterkuvert kommer till valnämnden efter det att den s.k. onsdagsräkningen påbörjats. Sådana kuvert skall enligt nuvarande regler läggas åt sidan och inte räknas av valnämnden. Om fönster- kuverten kommer in innan förrättningen kommit så långt att valurnan beträffande något val har tömts skall fönsterkuverten i fortsättningen tas med i valnämndens preliminära rösträkning. Det preliminä- ra valresultatet skall så långt möjligt överensstämma med det slutliga resultatet. Så många röster som möjligt bör därför ligga till grund för detta preliminära resultat. Övriga ändringar föranleds av att de särskilda innerkuverten tagit bort. I paragrafen sägs att om ett fönsterkuvert kommer in efter det att någon valurna tömts så läggs kuvertet utan vidare åtgärd åt sidan. Kuverten skall därefter läggas in i ett eller flera omslag som förseglas och förses med anteckning om innehållet. Dessa omslag skall sedan enligt 11 § sändas till för att där finnas med i den slutliga sammanräkningen. Bestämmelsens nuvarande lydelse innebär att om det finns fler än tre valsedlar i ett valkuvert så är alla dessa valsedlar ogiltiga. Denna gränsdragning framstår inte som rationell. Förslaget innebär att om det finns flera identiska valsedlar i ett valkuvert så skall en av valsedlarna godkännas. Om valsedlarna inte är identiska men har samma partibeteckning så skall rösten tillgodoräknas partiet, men namnen på valsedeln skall anses obefintliga. I praktiken innebär detta att en av dessa valsedlar godkänns som en partimarkerad valsedel. Enligt de bestämmelser som gäller skall alla valsedlar, godkända som underkända, förvaras till utgången av den tid för vilket valet gäller, dvs. fram till dess att nästa val har vunnit laga kraft. För detta ändamål krävs relativt omfattande arkivutrymme. Det är angeläget att begränsa antalet valsedlar som skall förvaras. Antalet godkända valsedlar för respektive listtyp framgår av protokollet över den slutliga sammanräkningen. Vid sammanräkningen görs också en namnordning mellan de kandidater som deltagit i valet. Om det under löpande valperiod skall utses en ersättare för en ledamot som avgått eller avlidit, används uppgifterna i protokollet respektive namnordningen. I vissa fall kan strykningar eller tillägg på förändrade valsedlar ha betydelse när det gäller att utse ny ledamot eller ersättare för ledamot. Det förekommer därför att man måste gå tillbaka till de förändrade valsedlarna för att kunna utse rätt kandidat. De godkända valsedlar som inte är förändrade, dvs. inte har några strykningar eller tillägg, behöver man däremot inte kontrollera när valet väl har vunnit laga kraft. Uppgifterna om dessa valsedlar finns, som nämnts, i protokollet. Andelen ogiltiga eller förändrade valsedlar uppgår inte till av alla valsedlar. En begränsning av skyldigheten att förvara oförändrade valsedlar skulle därför innebära att ett relativt betydande arkivutrymme bör kunna frigöras. Ogiltiga valsedlar skall förvaras fram till dess att nästa val vunnit laga kraft. Samma skall gälla de godkända men förändrade valsedlarna. Giltiga, oförändrade valsedlar skall däremot bara förvaras fram till dess att det val de gäller har vunnit laga kraft. I andra stycket regleras vem som är berättigad att överklaga det valresultat som fastställts av centrala valmyndigheten eller . Tale- berättigad är i första hand den som finns med i röstlängd. Den som begärt rättelse enligt 4 kap. 4 eller 16 § men som ändå blev utesluten från rösträtt vid valet är också taleberättigad. Det är ju som framhållits i kommentaren till dessa bestäm- melser under valår bara möjligt att överklaga beslutet att inte rätta röstlängden i samband med att man överklagar valresultatet. Ändringen i femte stycket föranleds av att 4 kap. 8 § upphör och den nya ordningen för rättelseförfarandet. Bestämmelsen föranleds av att de särskilda innerkuverten tagits bort vid röstning med valsedelsförsändelse men att dessa måste få användas vid den särskilda makeröstningen som skall vara möjlig även . Bestämmelsen har motiverats närmare i den allmänna motiveringen. 10.2 Förslaget till lag om ändring i lagen om kyrkofullmäk-tigval, m.m.8 § Ändringen i andra stycket föranleds av att den allmänna röstlängden skall upprättas per . Ändringen i fjärde stycket är en följd av det nya rättelseförfarandet i vallagen. Ändringen motsvarar den ändring som gjorts i 8 kap. 8 § vallagen. Ändringen motsvarar den ändring som gjorts i 11 kap. 3 vallagen. Ändringen föranleds av att den särskilda budröstningen genom make skall upphöra. Hänvisningen till 11 kap. 1 § vallagen har därför tagits bort. Paragrafen har ändrats mot bakgrund av de nya reglerna om rättelse av röstlängd. Enligt förslaget om ändring i vallagen skall den som är gift också under kunna rösta genom make enligt reglerna om särskild makeröstning. - Motsvarande bör gälla för de kyrkliga valen, vilket framgår av punkt 2. Vid sådan särskild makeröstning måste också de äldre bestämmelserna i fråga om bl.a. innerkuvert gälla och därför bör 37 §, vari hänvisning görs till 11 kap. 1 § andra stycket vallagen, inte upphöra att gälla förrän (punkt 1), se vidare motsvarande ändringar i vallagen. 10.3 Förslaget till lag om ändring i folkomröstningslagenÄndringen i denna lag är följdändring till de ändringar som vi föreslår beträffande vallagen och gäller det nya rättelseförfarandet i fråga om röstlängd. 10.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella samborÄndringen föranleds av de nya bestämmelserna om bud och vittne vid budröstning enligt vallagarna. Där anges att också sambo och sambos barn kan vara bud vid röstning med valsedelsförsändelse men också att sådana personer inte får vara vittne vid budröst- ning; enligt förslaget till ny brevröstningslag anges att sambo eller sambos barn inte heller får vara vittne. 10.5 Förslaget till lag om försöksverksamhet vid de allmännavalen år 19941 och 2 §§ Utifrån vad utredningen föreslagit föreslår vi att det genomförs försöksverksamhet när det gäller vissa delar i valförfarandet vid de ordinarie valen . Så skall undantag kunna medges från reglerna i 13 kap. vallagen dvs. när det gäller den preliminära rösträkningen. Den försöksverksamhet som bör kunna genomföras är framför allt en sådan kombinerad sammanräkning av rösterna som tillämpats i kommun. En annan modell som bör prövas vid dessa val är en modell för rösträkning där valnämnden dagen efter valdagen genomför den slutliga rösträkningen och endast skall pröva förändrade valsedlar eller valsedlar som kan antas vara ogiltiga. Det är Posten som ansvarar för den institu- tionsröstning som genomförs söndagen före valdagen. En utvärdering av de ekonomiska och praktiska följderna av en försöksverksamhet där några representativa kommuner på försök administrerar denna röstmottagning bör kunna ge ett värdefullt beslutsunderlag när det gäller frågan om valnämn- derna skall ta över ansvaret för denna röst- mottagning. En annan typ av försöksverksamhet som bör genomföras vid val är att göra det möjligt att ha "ambulerande" röstmottagning. Enligt 3 kap. 3 § vallagen får ett valdistrikt omfatta mellan 800 och 1 800 röstberättigade. Arvodena till valförrättarna är den tyngsta posten när det gäller kommunernas kostnader för valens genomförande. Ett sätt att minska dessa kostnader utan att servicen till väljarna blir sämre kan då vara att göra ett visst valdistrikt större men att anordna röstmottagningen vid flera olika röstmottagningsställen i distriktet. En sådan lösning kräver att det medges undantag från de allmänna bestämmelserna om röstningen i 8 kap. 1 - 3, 5, 6, 10 - 13 och 15 §§. Den kräver också att det kan medges undantag från de särskilda bestämmelserna om röstning i vallokal i 9 kap. 1 - 3 och 5 §§. Man skulle också kunna tänka sig att röstmottagningen skulle kunna ske på annat sätt t.ex. att röstmottagarna söker upp väljarna och då för med sig valurnan. En sådan möjlighet finns i och , där det dock förutsätter att väljaren på grund av sjukdom eller handikapp inte kan inställa sig i vallokalen. I dessa länder förutsätter en sådan röstmottagning också att valmyndigheterna fattat ett särskilt beslut att väljaren skall få rösta på detta sätt. Denna form av röstmottagning kan således användas av i princip samma kategori väljare som i kan använda sig av möjligheten av budrösta. En ambulerande röstmottagning förutsätter emellertid att det blir möjligt att medge undantag också från de obli- gatoriska reglerna när det gäller röstningen i vallokal som finns i 8 och 9 kap. vallagen. Innan dessa former av röstmottagning görs generell bör de genomföras på försök i vissa kommuner i landet. Det bör vara RSV som avgör om och i vilken omfattning det skall genomföras försök och sålunda vara RSV som ger de närmare föreskrifterna om försöksverksamheternas genomförande. Om det för försöksverksamheten måste medges undantag från reglerna i 14 kap. 3 och 7 §§ vallagen när det gäller reglerna om slutlig sammanräkning måste emellertid den frågan prövas av regeringen. Det är väsentligt att genomförandet av försöken sker på sådant sätt att väljarens valhemlighet garanteras som valförfarandets säkerhet kan upprätthållas. För att försöksverksamheten skall kunna genomföras är det viktigt att de valadministrativa myndigheterna som berörs ställer sig positiva till försöket. I bestämmelsen sägs därför uttryckligen att innan RSV medger undantag från bestämmelserna i 3 kap. 3 § samt 8 kap. 1 - 3, 5, 6, 10 - 13 och 15 §§, 9 kap. 1 - 3 och 5 §§ samt 13 kap. vallagen så skall RSV ha samrått med läns- styrelse och valnämnd. När det gäller försöksverksamheten i fråga om institutionsröstningen bör inte bara länsstyrelse och valnämnd höras i frågan utan också Posten. Härigenom bör man kunna ta till vara Postens erfarenheter när det gäller denna röstmottagning. 10.6 Förslaget till lag om brevröstning i FörbundsrepublikenTyskland och i 1 § Bestämmelsen motsvarar 1 § i lagen (1991:189) om brevröstning i och (brevröstningslagen). Denna bestämmelse motsvarar 2 § brevröstningslagen. I andra stycket har innerkuvert bytts ut mot valkuvert. Vidare anges att inte heller sambo eller sambos barn får vara vittne, jämför motsvarande ändringar i vallagen. Skyldigheten att ange datum när försändelsen upprättats har ersatts med en föreskrift i paragrafens fjärde stycke att väljaren skall intyga att han gjort i ordning försändelsen inom de tidsfrister som gäller för detta. Paragrafen överensstämmer med 3 § i brevröstnings- lagen. Paragrafen motsvarar 4 § i brevröstningslagen. Paragrafen motsvarar 5 § i brevröstningslagen. I förhållande till brevröstningslagens 6 § har den ändringen gjorts att valnämnden inte skall kontrollera att väljaren angivit rätt datum på ytterkuvertet. Enligt förslaget i 2 § fjärde stycket behöver ju väljaren på ytterkuvertet endast intyga att han gjort i ordning försändelsen inom föreskriven tid. Eftersom de särskilda inner- kuverten avskaffas ersätts de med valkuvert. 11 Genomförande av förslagen11.1 IkraftträdandeDe föreslagna ändringarna bör träda i kraft för att kunna tillämpas vid de val som skall hållas . När det gäller den särskilda makeröstningen och att denna möjlighet skall gälla också har detta motiverats i den allmänna motiveringen till förslaget till lag om ändring i vallagen och i förslaget till lag om ändring i lagen om kykofullmäktigval, m.m. 11.1.1 Röstlängder och röstkort Den första allmänna röstlängden enligt det nya systemet skall således framställas . Denna röstlängd skall då inte tas ut på papper för att kunna granskas utan detta skall ske per terminal. Först när tiden för rättelse har gått ut skall längden skrivas ut på papper. Formellt blir det också möjligt att ta ut längderna på elektroniskt medium. Detsamma gäller den särskilda röstlängden. 11.2 Kostnader och besparingarDe förändringar som vi föreslår leder till att det uppkommer ett behov av att informera allmänheten om dessa. Kostnaderna för detta bör dock inte komma att leda till en större informationsinsats än den som RSV normalt gör inför allmänna val. 11.2.1 Partiernas rätt till gratis valsedlar De ändringar vi föreslår leder till att antalet beställda valsedlar sannolikt kommer att minska. Vi uppskattar denna besparing för staten till omkring 5 milj. kr. för en treårsperiod. 11.2.2 Röstlängder och röstkort När det gäller distributionen av röstkort skall det ske tidigare än vad som är fallet. När det gäller distributionen av annan information till väljarna bör det vara möjligt att kombinera detta med röstkorten även inom ramen för detta system utan att det uppkommer någon kostnadsökning för staten. Genom att röstlängder bara skall tas fram på papper då val skall hållas kan man spara omkring 1,4 milj. kr. på en treårsperiod. En mindre besparing uppkommer också till följd av att det inte längre skall kungöras var röstlängderna skall hållas tillgängliga för granskning. Denna besparing kan för en treårsperiod uppskattas till 0,6 milj. kr. 11.2.3 Röstning med valsedelsförsändelse Vårt förslag innebär att de särskilda innerkuverten vid röstning med valsedelsförsändelse tas bort. Slopandet av dessa innebär ett minskat totalbehov av kuvert. Vid valen förbrukades omkring 22 miljoner innerkuvert. Om innerkuverten slopas uppkommer ett ökat behov av valkuvert. Denna ökning kan uppskattas till omkring 11 miljoner. skulle slopandet av de särskilda innerkuverten leda till en besparing på ca 0,7 milj. kr. innebär våra förslag att de ytterkuvert som finns måste makuleras och ersättas med ytterkuvert som utformats mot bakgrund av att väljaren skall försäkra att han inte ställt i ordning försändelsen än vad som förutsätts i vallagen och att budet inte bara skall skriva på ytterkuvertet utan också anteckna sitt personnummer och adress. Kostnaderna för detta, som är av engångskaraktär, kan för en treårsperiod uppskattas till 0,1 milj. kr. 11.2.4 Röstning på valdagen Ett slopande av röstmottagning på posten under valdagen skulle enligt utredningens beräkningar innebära kostnadsbesparingar på omkring 8,4 milj. kr. En viss ökning av kommunernas kostnader skulle dock uppkomma. I vissa storstadsdistrikt skulle det sannolikt bli nödvändigt med en ökning av antalet valförrättare, den totala ökningen i landet har utredningen uppskattat till omkring 400 stycken. Därtill kommer att det måste tas fram nytt valmaterial och utbildningsmaterial för denna typ av röstning. För en treårsperiod kan enligt utredningen dessa sammanlagda kostnader uppskattas till omkring 1 milj. kr. Med den bedömning som regeringen gjort borde kost- naderna minska i stort med lika mycket som med utredningens förslag, om inte mer. 11.2.5 Försöksverksamheten vid val Våra förslag om försöksverksamhet vid val innebär naturligtvis på kort sikt ökade kostnader. Det gäller framför allt förslaget beträffande för- söksverksamhet med tekniskt stöd i röstsam- manräkningen. bör emellertid de investeringar det här kan bli tal om vara lönsamma. Det är naturligtvis svårt att nu uppskatta vilka kostnader som skall läggas ner i samband med de försök som vi föreslår. Enligt utredningens uppskattning innebär förslaget för en treårsperiod besparingar på omkring 20 milj. kr. innebär det kostnadsökningar om ca 3 milj. kr. Enligt vår uppfattning framstår det som rimligt att ett belopp motsvarande hälften av de direkta besparingar som uppkommer mot bakgrund av de nya reglerna om gratis valsedlar och den kostnadsminskning som beräknas när det gäller poströstningen på valdagen, eller omkring 8 milj. kr., avsätts för att bekosta de försöksverksamheter som vi föreslår vid valen . Vårt ursprungliga uppdrag har inneburit att anpassa valförfarandet till beslutade och planerade föränd- ringar inom bl.a. områdena för folkbokföring och regional skatteförvaltning samt till den tekniska utvecklingen inom framför allt ADB-området. Det har också inneburit att försöka lösa vissa valtekniska frågor i mera egentlig mening som t.ex. reglerna om röstlängder och röstkort, själva röstningsför- farandet, rösträkning, rapportering och slutlig sammanräkning. Vi har haft ett tilläggsuppdrag som har inneburit att undersöka möjligheten att underlätta för utlandssvenskarna att använda sig av den rösträtt de principiellt är tillerkända. Kostnaderna för valens genomförande Den största delen av de kostnader som uppkommer i anledning av allmänna val täcks av RSV:s allmänna valanslag. Det är inte bara RSV som kan belasta det allmänna valanslaget. Även länsstyrelserna kan direkt belasta valanslaget när det gäller vissa av de kostnader som uppkommer i den regionala valad- ministrationen. Andra administrativa kostnader täcks av resp. myndighets förvaltningskostnader. Mot bakgrund av särskilda rapporter från länsstyrelserna, skattemyndigheterna och vissa kommuner har RSV beräknat storleken på dessa kostnader för valen 1991. För samtliga val som hölls , dvs. både septembervalen och oktobervalen kan den sammanlagda sakkostnaderna och kostnaderna för administration av valen uppskattas enligt följande (milj. kr). Kommunernas kostnader 143,0 Länsstyrelsernas förvaltningskostnader 10,7 Skattemyndigheternas förvaltningskostnader 5,1 RSV:s förvaltningskostnader 5,9 Kostnader som belastat valanslag 177,6 Kostnader som länsstyrelserna belastat valanslaget med 9,0 Av de kostnader som belastat allmänna valanslag utgör 106 milj. kr ersättning till Posten för den röstmottagning m.m. som Posten ad-mini- strerar. Därtill kommer ersättning med 15 milj. kr avseende portokostnader för röstkort. Av de kost- nader som Posten ersattes för hänför sig ca 8 milj. till röstmottagningen under valdagen. Det framtida datorstödet i valförfarandet I vårt uppdrag ingår att kartlägga utvecklingen av olika tekniska hjälpmedel som kommer till använd- ning i olika länder. I sker en viss övergång till elektroniska röstningsmaskiner. Användningen av detta system är f.n. inte av den omfattningen att man kan dra några slutsatser beträffande an- vändning av elektroniska system på nationell nivå. I har det genomförts försök med två olika system med direkt- registrerande röstningmaskiner. I pågår också utvecklingsarbete när det gäller elektroniska hjälpmedel i valförfarandet. Så räknades vid kom- munalvalen i valsedlarna med hjälp av optiska läsare. Vid samma val genomfördes också försök med att ha röstlängden registrerad i en persondator i vallokalen. I pågår också ett utvecklings- arbete för att få fram direktregistrerande elektroniska röstningsmaskiner. Till de faktorer som påverkar valet av vilket system man bör välja i hör våra generösa möjligheter att förtidsrösta. Den gemensamma valdagen gör också att det ställs speciella krav på utformningen av en röstningsmaskin som kan användas i vårt valförfarande. Detsamma gäller den s.k. fria nomineringsrätten. I förekommer val så pass sällan att den investering det skulle innebära att förse samtliga vallokaler med elektroniska röst- ningsmaskiner knappast skulle bli lönsam. En övergång till skilda valdagar kan dock leda till att man kan finna det lönsamt att göra denna typ av investering. Slutligen har frågan om ett utökat personvalsmoment stor betydelse vid besvarandet av frågan vilket tekniskt stöd man skall ha i det svenska valförfarandet. Ett utökat personvalsmoment kan försvåra en räkning av valsedlar så mycket att någon form av tekniskt stöd blir nödvändigt. När det gäller den framtida tekniska utvecklingen så har vi inte undersökt om det vore tekniskt möjligt att t.ex. rösta per telefon. Problemet att upprätthålla valhemligheten med ett sådant system gör att vi inte tagit denna lösning under närmare övervägande. Vi rekommenderar för svenska förhållanden att röstningen också i fortsättningen skall ske med valsedlar i papper men att sammanräkningsproceduren datoriseras, dvs. en lösning av den modell som kommun har tillämpat. Vår rekommendation grundar sig framför allt på att investeringskostnaderna för specialtillverkade direktregistrerande röstnings- maskiner inte försvarar de kostnader som sådana maskiner medför. Kostnaden för att förse samtliga vallokaler i med sådana maskiner kan uppskattas till 432 milj. kr. Vi föreslår att det under de allmänna valen genomförs försök där man i vissa kommuner eller regionala valmyn- digheter använder sig av tekniska hjälpmedel vid den preliminära rösträkningen och den slutliga sam- manräkningen. På den regionala nivån i valorganisationen föreslår vi att länsstyrelserna ersätts av regionala valnämnder efter de ordinarie valen . Bakgrunden till detta förslag är framför allt att en fortsatt utveckling av tekniska hjälpmedel i valförfarandet enligt vår mening kräver att det finns ett lekmannainflytande även på den regionala nivån. Den osäkerhet som finns när det gäller den framtida regionala förvaltningen har också bidragit till vårt ställningstagande. Vi föreslår att det inrättas en regional valnämnd i varje län. Till den regionala valnämnden skall det knytas personal från såväl länsstyrelserna som skattemyndigheten. skall knytas till skattemyndigheten. Nämnden skall bestå av minst åtta ledamöter. Fem av dem skall väljas av . Dessa ledamöter skall representera de regionala men också de lokala intressena. Tre ledamöter skall utses av rege- ringen. Så skall regeringen utse nämndens ordföran- de. Regeringen skall också utse de ledamöter som skall representera resp. skattemyndigheten.