prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — AMS rapportför visar art i genomsnitt uppgick de utomnordiskamedborgamas andel i åtgärder under /94 till vilket endastmarginellt översteg deras andel av de arbetssökande som uppgick till 9,5 %.Trots att de utonmordiska medborgama - vid en jämförelse mellan budgetåren1993/94 och 1992/93 - fick en ökad andel av varje enskild åtgärd, minskade deutomnordiska medborgamas andel av de totala åtgärdema. Detta berodde på artarbetsmarknadsutbildning - som utnyttjas mest för de utomnordiska medborgama -minskade i omfattaing medan ALU och utbildningsvikariat ökade i omfattning.Andelen utomnordiska medborgare uppgick till av samtliga iarbetsmarknadsutbildning. ALU var inte akmellt för en stor del av deutomnordiska medborgama eftersom de inte kvalificerat sig för KAS ellerersättning från arbetslöshetskassa. Vidare var ungdomspraktiken endast akmellför en begränsad del av de utomnordiska medborgama eftersom denna gmpp hade enhögre genomsnittsålder än övriga sökande. Utomnordiska ungdomar var /94 underrepresenterade i ungdomspraktiken jämfört med derasandel av det totala antalet arbetssökande. AMS har uppskattat kostnaden för utomnordiskamedborgares arbetsmarknadspolitiska åtgärder under /94 tillmellan 2,5 - 3 miljarder kronon I AMV:s budget har fiinnitssärskilda medelför insatser för flyktmgar och mvandrare som /94 Prop.1994/95:100 uppgick till 150 miljoner kronon Medlen var avsatta för förhöjtrekryte- Bilaga 11 ringsstöd och för andra åtgärder bl.a. i form av olikaarbetsmarknadspolitiska projekt. Medlen har dock utnyttjats i litenomfattaing. Endast , dvs. , utbetalades /94. Detfakmm art nuvarande arbetsmarknadsläge för invandrare är fortsart mycket dåligtvisar med all önskvärd tydlighet att insatsema är långt ifrån tillräckliga.Kraftfiilla ansträngningar måste göras för art öka möjlighetema för invandrareart fä arbete. Flera faktorer har sannolikt haft en negativ inverkan påinvandramas möjligheter till arbete. Exempelvis har lediga arbeten utan krav påutbUdning eller erfarenhet minskat Kraven på svenskkunskaper och specifikkompetens har ökat. Rekryteringsprocessen har förändrats och personkontakterspelar en störte roll. Invandringen har ändrat karaktär och är mer heterogen.Dessutom har främlingsrädsla och okunskap om invandrares kompetens försvåratmöjligheten för invandrare art komma ut på arbetsmarknaden. Det är angelägetart en störte del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärdema utnyttjas förflyktingar och invandrare. Hälften av de utländska medborgama i bor ide fre storstäderna. I dessa kommuner har sysselsättaingsutvecklingen förinvandrare varit mer negativ än i landet i övrigt. För art bryta den negativautvecklingen måste invandrama fä del av de lediga platsema i betydligt störteutsträckning . Vidare är det mycket angeläget art omedelbaraätgärder sätts in för att invandrare och andra som är boende i invandrartätaområden far samma fömtsättaingar som andra för arbete och utbildning. Mot denna bakgmnd kommer regeringen föreslå art 125miljoner kronor avsärts under /96 under ert nytt anslag underUttera D på denna huvudtitel benänmt Särskilda insatser i invandrartäta områden.Finansieringen av det nya anslaget bör ske genom omfördelnmg av resurser förersättaing till kommunema för flyktingmottagandet. Regeringen har för avsiktatt föreslå yrteriigare särskilda insatser i invandrartäta områden i detprogram för användning av medel från Europeiska socialfonden som ska överiämnastill före . Regeringen återkommer under vårenmed närmare förslag till inriktning av dessa insatser och hur Sverigesmedfinansiering ska ske. I många fall har det tagit alltför innanflyktingama kan etablera sig i kommunema. Detta kan medföra risk för attyrkeskunskaper går förlorade och att flyktingama passiviseras. Den långaetableringsfasen för nyanlända flyktingar behöver förkortas. Den nyainvandrarpolitiska utredningen har till uppgift att bl.a. se över omförändringar kan ske i flyktingmortagandetför att underlätta för flyktingar art snabbare kunna Prop. 1994/95:100 försörja sig genom arbete. Svårigheter art få ert vanligt arbete eller enadekvat arbetsmarknadspolitisk åtgärd har medfört att ert betydande antalinvandrare väljer art starta eget företag. Det är angeläget art verka för ökatstöd och handledning till de invandrare som önskar starta eget företag. Det ärönskvärt art de invandrartäta storstadskommunema överväger möjligheten att påprov bygga upp ett mångkulturellt företagamtveckiingsinstimt där kunskaper omekonomisk utveckling bland invandrargmppema kan tas tillvara och utvecklas.Erfarenheter från länder som , och inom derta område tillvara. Invandrarpraktikinfördes som en försöksverksamhet under /95.Syftet med invandrarpraktiken är att invandrare som har vistats i ihögst och som har yrkesutbildning eller yrkeserfarenhet, ska fä enchans att skaffa sig erfarenhet på en svensk arbetsplats. I en särskild lagföreskrivs art den som anvisats invandrarpraktik inte ska anses somarbetstagare under praktiken. Finansieringen av invandrarpraktiken sker underinnevarande budgetår med del av de särskilda medel för Insatser för flyktingaroch invandrare. För innevarande budgetår har dessa ökat från tidigare 150miljoner kronor till 476 miljoner kronon Enligt beräkningama kan 5 000 personervarje månad sysselsärtas inom ramen för invandrarpraktiken. Åtgärden harhittills haft en mycket liten omfattaing. Antalet personer uppgick i början avnovember till cirka 1 000 personen Denlåga omfartningen av invandrarpraktiken kan inte bero på ekonomiskasvårigheter för arbetsgivaren att ta emot invandrarpraktikanter eftersomåtgärden är helt kostaadsfin. Visserligen kräver nya åtgärder förart fä genomslag, men främlingsrädsla och osäkerhet mför invandrarens kompetenskan ha påverkat omfartningen på invandrarpraktiken. Regeringen ser positivt på invandrarpraktiken somkan komma art betyda mycket för de invandrare som deltar i den liksom förarbetsgivaren och arbetskamraterna som tar emot invandraren. Regeringen bedömerdet som angeläget art arbetsförmedlingen aktivt använder derma åtgärd förinvandrare. Speciellt bör AMS arbeta för art invandrarpraktiken kommer tillanvändning vid mindre och medelstora företag. Regeringenföreslår mot denna bakgmnd art försöksverksamheten med Prop. 1994/95:100invandrarpraktiken bör omfatta även /96. Regeringen 11bedömer art medel för invandrarpraktiken bör beräknas för 5 000 personer igenomsnitt . Kostaaden för utbildningsbidrag till prakti-kantemaberäknas till 662 miljoner kronon Regeringen kommer senare att uppdra åt AMSart senast i febmari 1995 redovisa de dittiUsvarande erfarenhetema avinvandrarpraktik och då speciellt belysa problem av undanträngningskaraktär. Regeringen föreslår att samtliga särskilda medelför insatser för flyktingar och mvandrare används enbart tillinvandrarpraktiken. Det förhöjda rekryteringsstödet bör i stället beräknasunder medlen för rekryteringsstöd. Vidare bör andra åtgärder i form av projektför flyktingar och invandrare i stället finansieras inom ramen för deottaditionella medlen. Förslaget i fråga om invandrarpraktik föranleder en lagom invandrarpraktik. Lagen bör gälla under /96. Ert lagförslaghar upprärtats inom . Förslaget finns i bilaga 11.1. Lagförslaget är av enkel beskaffenhet varförLagrådets hörande torde sakna betydelse. Sedanden är starta-eget-bidraget en prioriterad åtgärd inomarbetsmarknadspolitiken. Starta-eget-bidraget ger arbetslösa en möjlighet artstarta egen näringsverksamhet och avser att vara ett tillskott tillny-företagarens försörjning under inledningsfasen av verksamheten som egenföretagare. Åtgärden har fatt en ökad prioritet och omfartningunder . Länsarbetsnämndernas och arbetsförmedlingens msatser föratt stödja arbetssökande som önskar etablera egna företag har ökat markant.Under /94 har starta-eget-bidraget fått en störte omfattning ännågonsin tidigare. Antalet beslut om starta-eget-bidrag ökade fråncirka 9 000 /93 till cirka 18 000 /94. Mest harbidragen gått till nyföretagande mom handel, restaurang och konsultverksamhet.Det genomsnirtliga antalet personer med starta-eget-bidrag uppgickunder budgetåret till cirka 7 600. Totalt var det 16 500 personer som fickbidrag under budgetåret. För budgetåretberäknades , vilket skulle räcka till i genomsnirt 4 000personer . Totalt utbetalades , dvs. mer än dubbeltså mycket medel som beräknats. AMS har under budgetåret utarbetat en sfrategi förarbetet med arbetssökande som vill starta eget företag. demaoch har AMS konkretiserat den nya stt-ategin till ett Prop. 1994/95:100utvecklingsprogram för nyföretagare. Programmet ska bettaktas som en Bilaga 11miniminivå där regionala avvikelser kommer art finnas, men där ambitionsnivåninte ska underskridas. Målsättaingen med programmet är att fä en effektivareoch mer likformig handläggning av starta-eget-bidraget i hela landet.Programmet ska vara fiillt genomfört i hela landet under /95. Inomarbetsmarknadspolitiken lämnas ett betydande stöd till nyföretagare genomstarta-eget-bidraget. Omfattningen av starta-eget-bidraget har under budgetåret1993/94 fördubblats gentemot föregående år. Åtgärden har därmed fatt enväsentligt störte omfattamg än vad som beräknats. Art främja ny- ochsmåföretagandet är viktigt för art skapa ökad sysselsärtning . Denya arbetstillfällena måste i första hand komma till stånd i näringslivet.Tillväxten måste främjas i främst små och medelstora företag. Bidraget ska sålångt som möjligt stimulera nyföretagande på marknader där det bidrar till enförbättrad konkiurenssimation och i övrigt hanteras så att riskema försnedvridning av konkurtensen minimeras. Den ökade omfartningen av åtgärden kanbl.a. förklaras med art en rad förändringar gjorts. Bidrag fär även lämnas tillpersoner som inte är men riskerar art bli arbetslösa. Bidraget kan även lämnasför verksamhet på deltid. Arbetshandikappade som vill börja en verksamhet somegenföretagare kan kombinera starta-eget- bidrag med näringshjälp. Inom ramenför starta-eget-bidraget kan också stöd till kooperativa företagsformer ges. Det är angeläget att uppmuntra och främja kvinnorsnyföretagande. De s.k. kvinnolånen som adminisfreras från Industti- ochNyföretagarfonden, med lån på små belopp till nyetableringar och befintligaföretag, har visat sig vara mycket efterfrågade. Dessa lån kan i många fallfimgera som ert komplement och en förstärkning till det stöd som lämnas viastarta-eget-bidraget. För art tydliggöra hur AMV tänker medverka till attstimulera kvinnors företagande kommer regeringen senare att uppdra åt AMS artsenast redovisa en sfrategi för hur man avser verka för artöka kvinnors företagande. Av sttategm bör också framgå hur AMS avser artsamverka med inom detta område. Framöver föreslås långivningen ske enbart genomALMI:s regionala bolag (f d. utvecklingsfonden). På regional nivå bör detdärför ske en samverkan om detta mellan ALMLs regionala bolag, länsarbetsnämndema,arbetsförmedlingama och lokala nyföretagarcentra i kommunema. Regeringen kommerunder tolfte huvudtiteln, (), föreslå att långivningenfortsätter under nästa budgetår och art avsärts för sådanalån. Vissapersoner kan behöva en förlängd förberedelsetid för att komplet- Prop.1994/95:100 tera egna förkunskaper eller brister i affärsplanen. Mot bakgmnd avBilaga 11 detta infördes under /94 möjligheten art förbereda nyföretagaren tor starta-eget-bidraget genom arbetsmarknadsutbildning och ALU.ALU-anordnare kan vara ALMI:s regionala utvecklingsbolag ochnäringslivsorganisation. Dessa möjligheter att förbereda nyföretagaren förestart av eget företag bör kvarstå även under nästa budgetår. visar att många av dem som söker starta-eget-bidrag ärmer beroende av stöd och utbildning än av själva bidraget för att komma i gångmed sin verksamhet. Kvinnor, ungdomar och invandrare bör fortsätta attuppmunfras att delta i deima typ av verksamhet eftersom det finns stora, doldaföretagsresurser inom dessa gmppen Mot denna bakgmnd föreslår regeringen art medlenför starta-eget-bidraget under /96 ökas till 1 323 miljonerkronor, vilket räcker till 8 000 platser . För art effektivisera insatsema och för att stödjanyföretagandet är det angeläget art den operativa nivån samverkar i högre grad.Det bör ske genom art de regionala ALMI-bolagen, länsstyrelserna,länsarbetsnämndema och de lokala arbetsförmedlingama utformar gemensammahand-luigsprogram om hur insatsema ska läggas upp under ett verksamhetsår. Ettsamlat program för stöd till personer som vill starta eget företag bör såledestas fram i respektive län. konjunkmmppgång som råder ökar företagens behov av ny arbetskraft. Mångaföretag låter i stället ordinarie personal arbeta övertid och väntar med artnyanställa. Arbetsförmedlingen har här en viktig uppgift art informera om deresurser som den har till sirt förfogande för att stödja företagen artnyrekrytera. För art arbetsgivama ska kunna nås av informationom tjänster och åtgärder riktade för nyrekrytering, måste AMV mycket aktivtsprida information om dessa åtgärden Enligt en uppföljnmg som IMU Testologen,efter uppdrag från AMS, redovisade är användningen av ochkännedomen om de olika åtgärdema störst bland de stora och medelstoraföretagen. En stor del av de nya sysselsärtnmgstillfällena förväntas dockbland de mindre företagen. Framför allt dessa företag behöver få del avinformationsinsatsema. Därför är det av yttersta vikt att AMV genomför enbred informationskampanj om de stöd som samhället ställer till buds för attunderiärta nyanstälhiingar. Redan under innevarande budgetår kommer regeringenatt öka möjlighetema för AMV i detta avseende, bl.a. mot bakgmnd av dettidigare aviserade nya anställningsstödet. Mot denna bakgmnd föreslår regeringen art av medlenunder anslaget Prop. 1994/95:100 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder /96 får användas Bilaga 11 högst förinformation i nu nämnda avseenden. Regeringenhar i handlingsprogrammet redovisat en strategisom lyfter fram det ömsesidiga åtagandet mellan individen och samhället.Samhället tar ansvar för att det finns tillgång till utbildnmg, åtgärder somger arbetsfräning, rehabilitering och stöd i den omställning som ert nyrtarbete kan innebära för art peka på några viktiga inslag. För individen gällerart ta anvisade lämpliga arbeten och stå till förfogande för åtgärder som kanbli aktaella. Det innebär också art den som är arbetslös kan erhållaarbetslöshetsersättaing. Respekten för detta ömsesidiga åtagande måsteupprätthållas. Regeringen har därför lagt fram särskilda förslag med deninnebörden. Det är i korthet frågan om att stärka platsförmedlingen, utvecklaförslag om arbetsplatskontakt, tydligt markera de krav som gäller för art fåarbetslöshetsersättaing, utreda förslag om arbetsföretag, lägga injobb-sökar-aktiviteter i flertalet åtgärder, utforma särskilda kontrakt mellanden arbetssökande och arbetsförmedlingen, vidgad arbetsprövning och stöd tillde fackliga projekt som tar sikte på att mobilisera arbetskraften. Detfinns tecken som tyder på att de yrkesmässiga- och kompetensmässiga obalansemapå arbetsmarknaden kan ha ökat. För att arbetsmarknaden ska kunna återhämta sigär det av stor vikt art det inte uppstår brist på vissa yrkesgmpper eller påarbetskraft i vissa regionen En väl fungerande arbetsmarknad ställer storakrav på arbetsmarknadspolitiken och på närliggande poUtikområden.Flexibiliteten på arbetsmarknaden måste vara så hög att företagen snabbt färden arbetskraft de behoven Det är endast då som inflationsdrivande flaskhalsarkan undvikas. En tUlräcklig flexibilitet kan endast åstadkommas genom en stärktarbetslinje inom arbetsmarknadspolitiken och en kraftigt utbyggdutbildningskapacitet inom såväl det reguljära utbildningsväsendet somarbetsmarknadspolitiken samt en uppbrytning av den starkt könsuppdeladearbetsmarknaden. Regeringen föreslår därför en omfattande satsning inom helautbildningsområdet såsom högskoleutbildning, komvux, gymnasieskolan, ocharbetsmarknadsutbildning samt förbätfrade villkor för dem som anordnarutbildningsvikariat. D I* t, fl- Bilaga 11 AvAMS årsberärtelse för arbetsmarknadsutbildningen avseende budgetår 1993/94framgår art det genomsnittliga antalet personer som deltog iarbetsmarknadsutbildning var betydligt lägre än under föregående budgetår.Trots detta var omfattaingen fortfarande avsevärt högre än vid tiden före denstora öknmg som påbörjades . Rapporten visar även art stora förskjutaingar ägtmm i utbildningens inriktning. Utbildningar med inriktning motadmmistration/ADB ökade markant, från . Detta bekräftar engenomgående tendens på hela arbetsmarknaden, nämligen de ökade kraven på,datakunskaper inom såväl tjänstesektom som inom uidustriområdet. Förberedandeutbildningar och allmänteoretiska utbildningar minskade med åtta procentenheterfrån budgetåret innan. Yrkesutbildningamas andel av arbetsmarknadsutbildningen,exkl. utbildning i företag, ökade till vilket är en ökning med fyraprocentenheter jämfört med /93. Av dem som påbörjade en arbetsmarknadsutbildningökade andelen personer med utbildning och erfarenhet i det sökta yrket.Utvecklingen återspeglar läget på arbetsmarknaden och bekräftar art nya gmppermed en starkare yrkesbakgmnd blivit arbetslösa samt att andra åtgärder änarbetsmarknadsutbildning har tagits i anspråk för i första hand ungdomar. EnligtAMS årsberärtelse för arbetsmarknadsutbildningen avseende /94deltog drygt 168 000 personer i arbetsmarknadsutbildning varav i densärskilt anordnade utbildningen och resten inom det reguljärautbildningsväsendet. I genomsnirt omfattade arbetsmark-nadsutbildnmgen, exkl.utbildning i företag, ca 55 000 deltagare under budgetåret.Motsvarande siffra för budgetåret innan var 74 000 deltagare. De förändringar som ägt mm under det gångnabudgetåret visar art omfattaingen startade på en låg nivå för att däreftersuccessivt öka . Det är främst två faktorer som förklarar varförAMS inte lyckats uppnå den höga omfattaing av arbetsmarknadsutbildningen somhade behövts under den extremt djupa lågkonjunkmr som satte sin prägel på förtabudgetåret. Den ena faktom handlar om efterverkningar av föregående budgetårsexpansiva ökning av omfattaingen inom arbetsmarknadsutbildningen vilketmedförde art ökningen i omfattaingen tog än vad som bmkar varavanligt . dockomfattaingen legat på en högre nivå än Prop.1994/95:100 året innan. Den andra förklaringen till nedgången finns artsöka i de förändrmgar i smdiefinansieringen som ägde mm från och med den 1 juli1993 för deltagare i utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet och förungdomar i särskih anordnad arbetsmarknadsutbildning. Sammanfattningsvis kan konstateras art det igenomsnirt deltog 3 800 färte personer iarbetsmarknadsutbildning under budgetåret än vad regeringen beräknat. Avårsberärtelsen framgår vidare att antalet utbildningsanordnare fortsatte artöka. Det innebar art länsarbetsnämndemas möjligheter art sprida sin upphandlingpå fler utbildningsanordnama var god. har genom detma utveckling förloratsin tidigare helt dominerande ställning som utbildningsanordnare. Minskningenför gmppen uppgår till jämfört med året dessförrinnan.AmuGmppen AB har av marknadsandelama för den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen. Utbildningsföretagen ökade i sin mr sin andel till av marknaden. Även den kommunalauppdragsutbildningen fortsatte art expandera inom denna sekton Dengenomsnittliga kurskostnaden minskade i fasta priser för gmppen somhelhet. Det finns flera förklaringar till varför kursprisema fortsatte artsjunka. En sådan var de fördelaktiga avtal som kunde slutas till lägre priseröver hela linjen till följd av skickligt genomförda upphandlingar samt enfortsatt konkiurens mellan kursanordnarna. Dessutom har AMS genom utbildning,seminarier och konsultinsatser inför läns-genomgångama omsorgsfiiUt arbetat förbärtra kvaliteten i upphandlingen. Ytterligare effektiviseringarförväntas kunna uppnås under kommande budgetår genom pågående arbete medframtagnmg av ett nytt åtgärds- och uppföljningssystem som bland aimat kommeratt förbättra beslutsunderlaget. Anmälningstiden,kursavbrotten och arbetsplaceringarna Dengenomsnittliga anmäUiingstiden före placering i utbildning har enligt AMS ökatunder . har denna tidvarierat mellan . /92 har anmälningstidenökat markant och stannade förta budgetåret . Anlednmg härtill var denökade tillsfrömningen av arbetslösa till förmedlingen samt art antaletutbildnmgsplatser inte tilläts art öka i samma takt. Det skedde också en tydlig förskjutaing avkursdeltagarnas utbild- Prop. 1994/95:100 ningsbakgrund mot en högre formellutbildning. Andelen deltagare med Bilaga 11 gymnasial och eftergynmasialutbilchiing var /93. Under förta budgetåret steg siffran till . AMS genomför urvalsundersökningar meddeltagare i arbetsmarknadsutbildningen. Bland annat ställs frågor omkursavbrott och orsaker till dessa. Vid den senaste undersökningen som avsågsimationen fullföljde mte avkursdeltagarna utbildningen. Det är uppenbart art kursdeltagarna i allmänhetfunnit att det varit rationeUt att fiiUfölja utbildnmgen med tanke på rådandearbetsmarknadsläge. av kursdeltagarna avbröt utbildningen på grundav art de fart arbete. Undersökningen visar också att den andel avkursdeltagarna som fick arbete efter utbildningen sjönk under budgetåret1993/94. efter utbildningens slut hade av deltagamafart arbete, vilket kan jämföras vid förta lågkonjunkmren. Andelen avde utbildade som var arbetslösa vid uppföljningstillfället var , medan befann sig i nya åtgärden Resterande hade lämnat arbetskraften sexmånader efter utbildnmgens slut. /94 präglades av vissa stömingar i planerings- och budgetarbetetpå länsarbetsnämndema vilket fick konsekvenser för omfattningen påutbildningen i början av budgetåret. Regeringen ser positivt på art den genomsnittligautbildningstiden inte ökade tmder förta budgetåret. Det är av stor betydelseart denna utveckling fortsärter och art arbetsmarknadsutbildningen ävenframledes håller en hög och jämn kvalitet Regeringen vill understtyka attarbetsmarknadsutbildningen i första hand ska ha en klar yrkesinriktaing.Allmänteoretisk utbildning ska ges när den är en nödvändig fömtsättaing föreller en del av en yrkesutbildning. Regeringen vill i detta sammanhang ocksåhänvisa till den beredskap som finns för extra ordinära insatser inom andrautbildningsformer och som tidigare redovisats under åttonde huvudtitehi(Utbildnmgsepar-tementet). Dessa innebär i korthet 16 000 platser igymnasieskolan, 17 000 platser för stadier motsvarande det fredje gymnasieåretinom komvux och dessutom ytterligare 17 500 platser mom övrigautbilchiingsinriktaingar inom komvux utöver de 13 000 platser som inrättasunder och som ligger kvar . Folkbildningen föreslås fäen tilldelning på för särskilda kurser för arbetslösaförlagda till smdieförbund och folkhögskolon Dessutom föreslår regeringen attfolkbildningen ökas till 10 000 platser vid folkhögskolor ochvåren 1995/96 vilket beräknas kosta 439 miljoner kronon Behörighetsgivande fömtbildning s.k. basår förungdomar som behöver Prop. 1994/95:100 behörighet inför tekniska ochnaturvetenskapliga högskolesmdier kom- Bilaga 11 mer art finnas tillgängligtför ytterligare 1 500 staderande nästa budgetår till en totalkostnad av 119miljoner kronon Högskolan föreslås fa en kraftig ökning av antaletplatsen Särskilda resurser föreslås till gmndläggande högskoleutbildning medmriktaing på i första hand teknik och namrvetenskap samt i viss mån språk.Resurserna innebär att ytterligare 10 000 helårsstadenter i första handrekryterade bland yrkesverksamma kan beredas plats framåt. Därutöverföreslås art de 4 000 platser som inrättas ligger kvar underhösten. 3 500 nya smdieplatser inrättas också /96. Övrigautbildningsinsatser i detta sammanhang är den föreslagna aspiranmtbildninginom högskolan som ska varvas med företagspraktik och syfta till enärrmesfördjupning. Denna satsning är i första hand avsedd för arbetslösainvanchare med akademisk utbildning. Denna insats innebär sammanlagt 1 500platser och . Vidare gäller det platser vid sommaruniversitet/sommarhögskolasom beräknas fä en omfattaing av 25 000 platser .