prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Dämtöver kommer intemationellt samarbete ochanvändning av informationsteknologi att öka i betydelse inom alla omräden.Distansundervisningen kommer att spela en viktig roll för att ökattllgängligheten till utbildning. har cirka en femtedel av landetsbefoUcning och utgör ett av landets mest expansiva omräden. haruniversitetet och högskoloma i området ttlldelats av detotala resursema för gmndutbildning i landet. Antalet sökande ull universitetoch högskolor i har varit extremt stort och många har intekunnat beredas plats. Andelen nybörjare i högskoleutbildning i Stockholmslän är emellertid lägre än riksgenomsnittet och detta gäller särskilt för densödra delen av länet. Kommittén konstaterar att den inomregionala obalansen ilänet är ett stort problem på gmnd av att det ger upphov till socialsnedrekrytering och de samhällsproblem som är relaterade till detta. Blandannat innebär det att vi har en outnyttjad begåvningsresurs, vilket leder tilleffektivitetsförluster för samhället i stort. Kommittén analyserar därefter hur en stmktur förutbyggnad i Stock-holmsormådet bör se ut och vilka faktorer som är av vikt.Tillgänglighet till högre utbildning på studentemas villkor är mycket vUctigt.Därmed avses inte bara det geografiska avståndet utan även det upplevda avståndet.Därmed avses också att studenten kan tillgodogöra sig utbUdningen samt attundervisningen läggs som passar de enskilda studentema. Föratt högskolan skall uppnå en hög kvalitet krävs en akademisk miljö. Dettakan endast uppnås vid en volym som kan bära de kostnader som är förknippadedärmed, t.ex. bibliotekskostnader Högskolans storlek för- Prop. 1994/95:100mödas vara avgörande vad gäller forsknings- och utbildningsprocessen. 9En kritisk massa måste uppnås för att ge tillfredsställande fömtsättningar fören kvalitativt högtstående forskningsverksamhet och för att ge utbUdningenakademisk bredd och djup. Kommittén ger därefter förslag till hur en nystmktur för högre utbildning och forskning i södra börutformas. Verksamheten föreslås organiseras som ettnätverksuniversitet med tre campus som enligt kommittén bör förläggas intillHuddinge sjukhus (Campus Spiran), i (Campus Äpplet) samt i Stockholmssödra innerstad (Campus Kronan). Campus Kronan bör lokaliseras till SödraHammarbyhamnen altemativt på Kvamholmen i kommun och till detta campusföreslår kommittén att i samt de konstnärligahögskoloma samlokaliseras. Varje campus bör kännetecknas av en egenutbildnings- och forskningsprofil. Inom och mellan campus bör modeminformationsteknik (IT) användas. IT bör även användas som stöd tiUdistansutbildning som skall kunna erbjudas i lokala studiecentra knutna till deolika campus. Söderstmkturen skall kännetecknas av enmångdisciplinär och gränsöverskridande ansats. Utbildningen bör därför ha enbetydande ämnes-mässig bredd och forskningen inriktas mot två huvudonuåden:forskning om och samt forskning om livsvetenskaper, därforskning om vård och omsorg ingår. Den mängdisciplinära och gränsöverskridandeansatsen styr även den av kommittén föreslagna intema organisationen avSöderstmkturen. För forskningen och forskamtbildningen inrättas enmångdisciplinär fakultet, viUcen indelas i sektioner med inriktning mot olikaprofilområden. Fakulteten svarar ej för gmndutbildningen; denna planeras ochgenomförs av en utbildningsnämnd. Denna uppbyggnad möjliggör, enligtkominittén, en fortlöpande utveckling och omprövning av olika gränsöverskridandeämneskombinationer och skapar en problemorienterad organisation. Kommittén förordar att Söderstmkturen skall varahelt fristående frän andra universitet och högskolor och att uppbyggnaden vidslutet av en första etapp omfattande budgetåren 1995/96 och 1997-1999 börmotsvara 4 500 helårsstudenter, varav 900 bör avse lokala studiecentra. I enandra etapp omfattande budgetåren 2000-2002 bör en utbyggnad med 2 900helårsstudenter äga mm, viUcet inom ramen för Söderstmkturen innebär resurser försammanlagt 5 400 helärsstudenter i Campus Spiran och Äpplet respektive 3 000 iCampus Kronan. Fömtom detta antal tUlkommer i varje campus studenter varsutbildningar anordnas av andra universitet och högskolor. Remissinstanseroch sammanställning av remissyttranden över SOU 1994:127; Kronan - Spiran -Äpplet ny universitetsstruktm' i södra Yttrandenhar inkommit frän Försvarsmakten, Statskontoret, Statens fastighetsverk.Statens lokalförsörjningsverk. , (), (),(), Centrala studiestödsnänmden (CSN),, , . (Kl), Kungl. Tekniska högskolan (KTH), , (), i (LHS), , Kungl.Konsthögskolan, Kungl. i , i ,i , Högskoleutbildning på , Statens kultunåd,och (RAÄ-SHMM), Botkyrkakommun, kommun, kommun, kommun, kommun,kommun, kommun, , , , stad, kommun, kommun, kommun.Upplands , , Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets , Kungl. för defria konsterna, , , Sverigesakademikers centalorganisation (), (), i (LO), Hälsohögskolan i , Svenskteateranion/Svenska , med anknytning tillÖstersjöregionen och () och AB StorstockholmsLokaltrafik (SL). Följande instanser har inkommit med spontanayttranden: . , /atfavdelning 214/06, universitets studentkår. Lärarhögskolansstudentkår i och LO-sektionen i . Betänkandetmottas över lag väl av remissinstanseraa och i stort sett alla remissinstanserstöder utgångspunktema för kommitténs förslag. De kritiska åsikter som framförsredovisas nedan. framför farhågor beträffandestora satsningar på uppbyggnad av nya universitet och högskolor när signalerges om kraftiga resursnedskämingar på de redan existerande. Att ytterligaresplittra resurseraa ser som felaktigt. och menar attde nationella resur- Prop. 1994/95:100 sema är för knappa för en spridning avforskningen till ytterligare en Bil. RRV ifrågasätter nödvändigheten av en nyuniversitetsstraktur. De verksamheter och inriktningar som lyfts fram somcentrala i förslaget skulle kunna införas i utbildningsuppdragen till delärosäten som redan tidigare är etablerade i södra delen av fortsatt utbyggnad skulle då kunna ske under nuvarande utbildningsanordnare. , RRV samt LOframför att ett nytt universitet bör ses ur ett nationellt perspektiv, ej somen Stockholmsfråga. SCB ifrågasätter den koppling utredningen gör mellantillgänglighet till högre utbUdning länsvis och andel högskolestuderande inomlänet. SCB menar att den låga övergångsfrekvensen lika väl kan bero på andrafaktorer, t.ex. en jämförelsevis god möjlighet att få arbete i Stockholmsområdet.En kapacitetsutbyggnad kan leda till att en högre andel av Stockholmsungdomaraastuderar vidare inom länet och att en lägre andel kommer att studera utanförlänet. LO instämmer i att fler studerar vidare om tillgängligheten ökar, menvänder sig mot den argumentering fördetta som utredningen framför. LO menar attdet gynnar en region att ha en högskola dä det attraherar kunskapsintensivaföretag samt medför att en stor andel ungdomar flyttar in i kommunen ochstannar kvar. Utredningens argumentering därför är fehdctig, anser LO,eftersom den leder fram till att en utebliven högskoleutbyggnad i att innebära att andra delar av landet utsätts för"brain-drain" då kommer att kräva en högre andelhögutbildade än riksgenomsnittet. Utgångspunktenför kommitténs uppdrag har varit att Söderstmkturen skall fungera som ettsjälvständigt universitet, men ledas av styrelsen vid universitet.Kommittén ser detta som en mindre lyckad lösning och förordar attSöderstmkturen helst bör utgöra en helt fristående organisation. I enlighet medutgångspunkten föreslår dock kommittén att fär tvåseparata utbildningsuppdrag för gmndläggande högskoleutbildning. Samverkan medandra utbildningsanordnare befästs genom särskilda anvisningar, vilka utgör delav dessa lärosätens utbildningsuppdrag. En vicerektor utnämns som ansvarar förSöderstmkturen. Nätvedcoch lokala studiecentra Prop. 9 Kommittén föreslår att verksamhetenorganiseras som ett nätverksuniversitet med tre campus - Spiran, Äpplet ochKronan - som vart och ett har en egen profil, samt i lokala studiecentra. Distansutbildningbör ges från varje campus inom ämnen som anknyter till dess profil. Inomvarje campus samverkar flera utbildningsanordnare, även om Söderstmkturen blirutbildningsanordnare vid alla campus för den övervägande andelen utbildningar.Vissa av de utbildningar som lokaliseras till Spiran kommer således att ha Kleller KTH som utbildningsanordnare. Vissa utbildningar som ges vid Äppletkommer att ha KTH som utbildningsanordnare och vid Kronan kommer utbildningaratt anordnas av LHS, konstnärliga högskolor och eventuellt olika privatautbildningsanordnare. Organisationenbör vara problemorienterad och möjliggöra fortlöpande utveckling och omprövningav olika gränsöverskridande ämneskombinationer. För planering och genomförandeav utbildningar ansvarar vid varje campus en utbildningsnämnd, vilken delegerartill underställda nämnder som ansvarar för ett antal utbildningar. För forskningen och forskamtbildningen inrättas enmångdisciplinär fakultet som indelas i sektioner med inriktning mot olikaprofilområden. Fakulteten svarar inte för gmndutbUdningen. Tills vidare börmedlemmarna av fakulteten också kunna vara medlemmar vid den fakultet varstjänsteförslagsnänmd varit ansvarig vid tillsättningen. Söderstmkturen föreslås bli organiserad iakademiska och administrativa basenheter - avdelningar - med utgångspunkt iinriktningen av läraraas forskning. Alla lärare föratsätts både undervisa ochforska. Genom undervisningen är de knutna till avdelningama och tillutbildningsnämnder och genom forskningen knyts de till den mängdisciplinärafakulteten. Remissopinionenär delad vad gäller självständigheten för Söderstmkturen. Mänga remissinstanserkommenterar ej denna fråga. Av de instanser som kommenterar den är dock enmajoritet negativ till att Söderstmkturen skall ligga under Stockholmsuniversitet. Stockholmsuniversitet avvisar den organisationsform som är kommit téns huvudförslag och förordar att Söderstmkturen organiseras som en ny 345 23 1994/95. enhetsom redan från början är ekonomiskt och organisatoriskt helt fristå- Prop.1994/95:100 ende. Även Kl, , Stockholmsstad, kommun, , kommun, Salems kommim och anser att det vore bättre med en självständig högskola med en egen styrelse.Tyresö kommun påpekar att detta skulle ge stöne möjligheter att etablera nyasamverkansformer med näringslivet. RRV anser att man genom att knyta bygger in problem som kan undvikas om högskolan ärhelt självständig. Problem kommer att uppstå vid den interaa resursfördelningenoch vid åtenapporteringen när de två enheteraa är uppbyggda på olika sätt. Dessutombegränsas flexibiliteten mer än pä andra högskolor då statsmakteraa genom dennakonstmktion styr utbildningsinriktningen mer än vad som är fallet med andrahögskolor, påpekar RRV. KTH och anser att Söderstmkturenåtminstone på läng sikt bör vara ett självständigt universitet med en egenstyrelse. Enknapp majoritet av remissinstanseraa tillstyrker ett nätverksuniversitet. Blanddessa ingår CSN, KTH, LHS. Liindstingsförhundet och kommun. Fleraremissinstanser tycker att förslaget är mycket spännande, till exempelKidturråilet och stad. Kritiska synpunkter framförs dock av flera avremissinstansema. RRV framför starka tvivel vad gäller nätverksstmkturen ochifrägasätter var helhets- och samordningsansvaret skall ligga när de olikahuvudmännen skall ansvara för sina respektive verksamhetsgrenar. Verket anserockså att kommittén ej har lyckats visa att ett nätverksuniversitet är en bralösning resursmässigt sett. I och bedrivs redan utlokaliseradverksamhet av Kl, KTH samt vars omfattning kan utökasutan att ett nätverksuniversitet skapas. RRV menar att de mål som eftersträvasi Söderstmkturen lika väl kan nås genom särskilda åtaganden till de respektiveutbildningsanordnama. Hälsohögskolan iStockholm, , och Salems kornmun anser att det endast börvara ett campus. Detta bör vara förlagt till . Hälsohögskolan iStockholm motiverar det med att detta ger en starkare ställning för bådeutbildning och forskning. anser att ett campus är attföredra, då IT aldrig kan ersätta mänsklig kontakt. Enligt den ämnesindelningsom gjorts vid de olika campuslokaliseringama förefaller risken, enligt Lundsuniversitet, också stor att det kan bli ett kvinno- och ett mansuniversitet.Även stad anser att faran för könssegregation måste beaktas. i tillstyrker ej förslagetom avsikten är att införa regionala beslutsnivåer över självständiga högskolor. Om nätverks däremot syftar till att förbättra ert"arenhetsutbytet är deposi tivt inställda. 9 Lokala studiecentra uppfattas positivt av istort sett alla remissinstanser Alla kommuner anser det vara ett bra förslag,och mänga, tex. stad, kommun och kommun, ärangelägna om att inom sin kommun få ett lokalt studiecenter. Stockholmsuniversitet och KTH vill dock vänta med en generell utbyggnad av lokalastudiecentra. De vill börja med försöksverksamhet i begränsad skala där delokala fömtsättningama är mycket gynnsamma, t.ex. i . RRV är av åsikten att varje lärosäte själv börbestämma om studiecentra skall byggas upp knutna till dem. Enmajoritet av remissinstanserna är positivt inställda till att den intemaorganisation kommittén föreslår bör vara problemorienterad ochämnes-överskridande och att forskningen bör organiseras i en mångvetenskapligfakultet. , , ,. Hälsohögskolan i och många kommuner -stad, kommun, kommun, kommun ochNynäshamns kommun - står bakom förslaget. Hälsohögskolan i ser förslagetsom mycket intressant. För dem är det mycket viktigt att ha en naturligfakultetsanknytning. En sektion för Uvsvetenskaper vid den mängdisciplinärafakulteten skulle ge en gemensam bas för forskning och forskamtbildning inomvård- och omsorgsområdena. Det vore också bra, påpekar , medgränsöverskridande änmeskombinatio-ner. kommun framför att harbehov av ett universitet med en nydanande akademisk organisation och enintemationeU, mångdisciplinär och gränsöverskridande inriktning. , som ärpositivt inställd till den mångvetenskapliga fakulteten, menar dock attforskningstjänstema bör vara knutna till en normal ämnesstmktur, då det krävsspecialistkompetens i någon disciplin för att det gränsöverskridande arbetetskaU bh fmktbart. Även kompetensuppbyggnad kräver disciplinorientering. ärden enda remissinstans som kommenterar förslaget om att lärama skall haämnesanknytning till en traditionell fakultet. Rådet påpekar att dettaförefaller organisatoriskt svårhanterligt och menar att detta gäller ävenforskamtbildningen. Kl instämmer med konunitténs förslag atttillsättningen av lärare och doktorander i uppbyggnadsskedet bör bygga pä deltagande av tjänsteför slagsnänmdema från de ämnesinriktade fakulteteraa i . Kl framhåller också att undervisningen och forskningen inom värd- och omsorgsomrädet bör vara organiserat under Kl och ej brytas ut för att ligga under Söderstrakturen. är av samma mening som Kl och föreslär att den nya hälsohögskolan bör övervägas få ställning som värd vetenskaplig fakultet och knytas till Kl. Det skulle befrämja en starkare 347 kopplingtill den medicinska vetenskapen och stimulera till forsknings- Prop.1994/95:100 aktiviteter och intemationella kontakter. TCO föreslår att en mångdisciplinär fakultetinrättas till att börja med, men att särskilda disciplinfakulteter, t.ex. envärdfakultet, inrättas efter hand. KTH och är kritiska till attkommittén föreslår att gmndutbildningen skall skiljas från forskningen ochforskamtbildningen genom olika organ. Båda instansema avråder frän attinstifta en tematiserad, mångdisciplinär fakultet och forskamtbildning. Dettakommer att försvära kontakter med övriga högskolor både nationeUt och intemationellt.De examinerade kommer även att missgynnas i sin fortsatta kaniär av detta, dådet är tveksamt om fakulteten blir intemationellt slagkraftig. KTH påpekarockså i sitt remissvar att den tekniska utbildningen i kommer ha sinforskning vid KTH. är starkt kritiskt till attSöderstmkturen alls skall ha en fast forskningsorganisation.Forskningsanknytningen bör i stället lösas i samverkan med Stockholmsuniversitet. Kl och KTH. motiverar denna ståndpunkt med att detfinns för få kvalificerade forskare och lärare inom universitetsområdet underde närmaste 15 åren för att kunna splittra forskningsresursema på ytterligareett universitet. finner organisationen oklar. De efterlyser enorganisationsskiss där det framgår vilka delar av den högre utbildningen ochforskningen som skall ingå i den nya stmkturen samt hur styraingen av de nya enhetemaskall fungera. Alla konstnärliga skolor anser det gmndläggande atten fortsatt .självständighet garanteras om de skulle ingå i Söderstmkturen. 4Lokalisering av Kronan, Spiran och Äpplet, samt dessas tyngd i relation tillvarandra. Kommitténföreslår att de tre nodema förläggs i (Äpplet), i anslutning tillHuddinge sjukhus (Spiran) och i södra innerstad (Kronan). Tvåförslag finns till var det centralt belägna campus skall förläggas; SödraHammarbyhamnen alteraativt Kvaraholmen. Kommittén framför dessa som likvärdigalokaliseringar med jämbördiga fördelar respektive nackdelar. Utgångspunkteraaär dels befintlig verksamhet, dels kommitténs förslag om samlokalisering avvissa konstnärliga högskolor i . Det campus som föreslås lokaliseras vid Huddingesjukhus blir något stöne i omfång än de övriga med en starkareforskningsorganisation. Allaremissinstanser är överens om Spirans förläggning till / . Allaremissinstanser, fömtom konimun, är ocksä överens om att /Novumbör utgöra tyngdpunkten i Söderstmkturen. kommun anser att den egnakommunen bör ges stöne tyngd. Spiran bör ej vara underordnad vad gällerforskningsanknytning och antal studenter. Deenda remissinstanser som kommenterar är kommun vars åsikterredovisas ovan, samt kommun som anser att det är riktigt att ej geÄpplet andra forskningsresurser än de som är kompetens-uppehållande. Avde fyra forskningsråd och akademier som yttrar sig kommenterar och A ntikvitetsakademin samt denna fråga.Kungl. Vitterhets Historie och A ntikvitetsakademin är positiv till denutbyggnad som föreslås. stöder remissvar somframhåller vikten av fortsatt självständighet och eget lokalförsörjningsansvar.Konstakademien framhåller även vikten även lokalisering i city. A konstnärliga högskolor, fömtom Kungl.Musikhögskolan och i viss mån DI, är mycket negativa till att sarrdokaliserasmed LHS på campus Kronan. Samlokalisering till ett mindre campus är godtagbart,enligt de högskolor som har bra lokaler, och eftersträvansvärt enligt de som äri behov av nya lokaler. De högskolor som är mest positiva till ett campus menardock att en snabb lösning är viktig, då de omgående behöver nya lokaler. Dettamedför att även andra altemativ måste granskas, samt att möjUgheter tillsamlokalisering för de konstnärliga högskolor som är i behov av nya lokalerbehöver utredas. Krav som alla konstnärliga högskolor ställer föratt ingå i en campuslo-kalisering är fortsatt självständighet samt ett centraltläge. De enda högskolor som kommenterar de tvä föreslagna lokaliseringarna ärdock av olika åsikt. förordar som mest attraktivtoch Kungl. förordar under fömtsättning attalla konstnärliga högskolor och LHS lokaliseras dit. RAÄ -SHMM förordarKvamholmen. Alla konstnärliga högskolor samt SvenskTeatemnion/anser det mycket viktigt att de konstnärliga högskoloma återfårsin beslutsrätt när det gäller lokalförsörjningen. Botkyrkakommun, kommun, kommun och Söder- täljekommun anser att ett tredje campus bör lokaliseras till Prop.1994/95:100 istället för Kvamholmen/. 9 kommun framhåller att LHS bör lokaliseras till . Huddingekommun och kommun är mindre kategoriska och menar att LHSlokalisering bör lösas inom ramen för det nya på Södertöm.Lidingö kommun anser att LHS bör inrymmas i antingen Spiran eller Äpplet, ej iKronan. kommun anser att Kvaraholmen är den bästalokaliseringen och stöder samlokaliseringen av de konstnärliga utbildningaraaoch LHS där. och anser i stället att SödraHammarbyhanmen är den bästa lokaliseringen. motiverar dettamed att är lättare tillgängligt från södra änKvarnholmen och menar att är mer centraltoch har bättre kollektivtrafikförbindelser. avstyrker både ochKvamholmen/som campus och vill endast ha ett campusbeläget i . LHS vill kommunen dock lokalisera i . kommun är tveksam till ytteriigareetablering i . Kommitténföreslår att Söderstrukturen skall kännetecknas av en mångdisciplinär ochgränsöverskridande ansats. En strategisk utgångspunkt är därför en betydandeämnesmässig bredd i utbildningen. Universitetsstmkturen skall baseras på denfortsatta expansionen av verksamheten inom filosofisk fakultet, samverkan medKTH, LHS och de konstnärliga högskoloma samt en samlad lokalisering förvårdhögskoleutbildning som drivs av . Med hänsyn till den brist som råder på studentermed förkunskaper inom teknik och naturvetenskap skall Söderstmkturen anordnabehörighetsgivande fömtbildning inom dessa ämnen. Laborativ naturvetenskaplighögre utbildning skall byggas ut så snart som möjlighetema att rekryteralärare och studenter medger det. Utbildningen skall dels inriktas motungdomsstudenter, dels tillgodose behov av långsiktig kompetensutbildning. Forskningenbör inriktas mot två huvudområden. Ett huvudområde bör vara forskning omÖstersjöområdet och . Inom detta område bör län- derstudier, språkstudieroch forskning om ledning och styrformer i samhälle Prop. 1994/95:100 och organisationer initieras. Inom det andra huvudområdet bör forskning om vårdoch omsorg samlas. Området bör betecknas såsom forskning om livsvetenskaper ochbedrivas av främst samhällsvetenskaplig och medicinsk fakultet, men också inommatematisk-naturvetenskaplig och teknisk fakultet genom samarbete med institutionemai och vid KTH. Deflesta remissinstansema tillstyrker i huvudsak den inriktning som föreslagitsför Söderstmkturen. En mångdisciplinär och gränsöverskridande ansats uppfattassom positiv. KTH menar dock att utbildningsutbudet är alltför inriktat mot denoffentliga sektom. framhåller att det är viktigt attprova sig fram med inriktningar och studieformer. De former som väljs blir,enligt , beroende av ämneskompetens och de bedömningar man kangöra av rekryterings- och arbetsmarknadsmöjligheter. Ett sådant synsättavvisas delvis av . Utbyggnaden bör styras av efterfrågan, ochej av producentledet, menar förbundet. kommun och kommun vill tillföraspråk och kulturvetenskap till utbildningsutbudet. kommun anser ocksåatt en tydligare profilering är nödvändig mellan de olika campus. Huddingekommun menar att den tvärvetenskapliga ansatsen även bör innebära att utbildningamaär ämnesintegrerade. Att inlemma de konstnärliga utbildningama iutbildningsutbudet och genom detta skapa nya, spännande gränsöverskridningargenom samarbete med i första hand LHS bedöms olika av remissinstansema. LHS ärsjälv positiv till förslaget. RRV menar att de konstnärliga skolomaslokalproblem bör utredas som en egen fråga i ett första steg. Därefter kan manta ställning till om och eventuellt hur de skall samverka med Söderstmkturen.SACO anser att de konstnäriiga högskolomas lokalproblem bör lösas genom attsamlokalisera dem i anslutning till och att LHS bör lokaliseras tillRålambshovsområdet. De konstnärliga högskoloma är själva till största delnegativa till förslaget. De stöds i sin uppfattning av Svensk Teatemnion/,samt några kommuner är negativt tillsamlokalisering med LHS på gmnd av risken att de konstnäriiga högskoloraa kantappa den egna självständigheten och profilen. Majoriteten av kommunema samtövriga remissinstanser är dock positivt inställda till förslaget. Statskontoret argumenterar för att stöne hänsyn till den förväntade efterfrågan inom Södertömskommunema vid utformningenav utbildningsutbudet och att fler utbildningsplatser bör gå till kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning. KTH framhåller att det tekniska basåret bör liggakvar som ett särskilt åtagande för KTH och ombesörjas av KTH:s ingenjörsutbildningsenheter för att minimera antalet avhopp. Bil.9 De forskningsområden som föreslås avkommittén stöds av en övervägande del av remissinstansema.