prop · GH0348 · 1994-01-01 00:00:00 — I fråga om beslut som har meddelats före ikraftträdandet enligt punkterna 1 respektive 2 skall 15 kap. 7 § inte tillämpas. HUVUD 2 Förslag till Lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 16, 17 och 18 §§ kommunallagen (1991:900) skall ha följande lydelse. MULTI 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse MULTI 3 kap. 16 § Kommuner och landsting får genom beslut av fullmäktige lämna över vården av en angelägenhet, för vars handhavande särskild ordning inte föreskrivits, till ett aktiebolag, ett handelsbolag, en ekonomisk förening, en ideell förening eller en stiftelse. Vården av en angelägenhet som innefattar myndighetsutövning får dock enligt 11 kap. 6 § regeringsformen överlämnas endast om det finns stöd för det i lag. MULTI 2 Om allmänhetens rätt att ta del av handlingar hos vissa kommunala företag finns bestämmelser i 1 kap. 8 § sekre- tesslagen (1980:100). 17 § MULTI 2 Innan en kommun eller ett landsting lämnar över vården av en ange- lägenhet till ett aktiebolag där kommunen eller bestämmer ensam, skall fullmäktige Innan en kommun eller ett landsting lämnar över vården av en ange- lägenhet till ett aktiebolag i vilket kommunen eller innehar samtliga aktier, skall fullmäktige MULTI 1. fastställa det kommunala ändamålet med verksamheten, MULTI 2 2. utse styrelseledamöter och minst en revisor, 2. utse samtliga styrelseledamöter och minst en revisor, 2 3. se till att fullmäktige får yttra sig innan sådana beslut i verksamheten som är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt fattas, samt 4. besluta om att allmänheten har rätt att ta del av handlingar hos företaget enligt de grunder som gäller för allmänna hand- lingars offentlighet i 2 kap. tryckfrihetsför- ordningen och sekretesslagen (1980:100). 3. se till att fullmäktige får yttra sig innan sådana beslut i verksamheten som är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt fattas. MULTI Detsamma gäller, när kommunen eller ensam bildar en stiftelse för en angelägenhet. HUVUD MULTI 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse MULTI 18 § Innan vården av en angelägenhet lämnas över till ett bolag eller en förening där kommunen eller bestämmer tillsammans med någon annan, skall fullmäktige se till att den juridiska personen blir bunden av de villkor som avses i 17 § i en omfattning som är rimlig med hänsyn till andelsförhållandena, verksamhetens art och omständigheterna i övrigt. Detsamma gäller, om kommunen eller tillsammans med någon annan bildar en stiftelse för en angelägenhet. HUVUD MULTI 2 I fråga om sådana juridiska personer som avses i första och andra styckena och som inte omfattas av 1 kap. 8 § andra stycket sista meningen sekre- tesslagen (1980:100), skall fullmäktige verka för att all- mänheten skall ha rätt att ta del av handlingar hos företaget enligt de grunder som gäller för allmänna handlingars offentlighet i 2 kap. tryckfrihetsförord- ningen och sekretesslagen (1980:100). Denna lag träder i kraft . I fråga om aktiebolag i vilka kommuner eller landsting själva eller gemensamt innehar mindre än två tredjedelar av aktierna eller mindre än två tredjedelar av de med aktierna i bolaget förenade rösterna samt på ekonomiska föreningar i vilka det också finns andra medlemmar än kommuner eller landsting skall dock äldre föreskrifter tillämpas till och med utgången av . HUVUD 3 Förslag till Lag om ändring i arkivlagen (1990:782) Härigenom föreskrivs i fråga om arkivlagen (1990:782) dels att 8 och 14-16 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse. MULTI 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse MULTI 2 a § MULTI 2 Vad som enligt denna lag gäller för kommunala myndigheters arkiv skall gälla även för arkiv hos sådana juridiska personer som avses i 1 kap. 8 § andra stycket tredje meningen sekre- tesslagen (1980:100). 8 § Regeringen bestämmer vilka arkivmyndigheter som skall finnas för tillsynen över de statliga myndigheterna. Tillsynen över att sådana organ som avses i 2 § fullgör sina skyldigheter enligt 3-6 §§ ankommer på de statliga arkivmyndigheterna. MULTI 2 Kommunstyrelsen är arkivmyndighet i kommunen och för- valtningsutskottet i landstingskommunen, om inte kommun- fullmäktige eller har utsett någon annan nämnd eller styrelse till arkivmyndighet. Kommunstyrelsen är arkivmyndighet i kommunen och lands- tingsstyrelsen i , om inte kommunfullmäktige eller har utsett någon annan nämnd eller styrelse till arkivmyndighet. MULTI MULTI 2 Den kommunala arkivmyndigheten skall se till att sådana juridiska personer som avses i 2 a § fullgör sina skyldigheter enligt 3-6 §§. I de fall flera kommuner eller flera landsting bestämmer tillsammans i ett sådant företag fullgörs uppgiften av arkivmyndigheten i den kommun eller det landsting som kommunerna eller landstingen kommer överens om. MULTI HUVUD MULTI 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse MULTI 14 § MULTI 2 Om en myndighet har upphört och dess verksamhet inte har förts över till en annan myndighet, skall myndighetens arkiv överlämnas till arkivmyndigheten , såvida inte kom- munfullmäktige eller har beslutat något annat. Om en myndighet har upphört och dess verksamhet inte har förts över till en annan myndighet, skall myndighetens arkiv överlämnas till arkivmyndigheten , såvida inte kommunfullmäktige eller landstingfull- mäktige har beslutat något annat. 15 § MULTI 2 Utöver vad som följer av bestämmelserna i 9, 10 och 14 §§ får en myndighet avhända sig allmänna handlingar endast genom sådant återläm- nande eller överläm- nande som sker med stöd av 1. lag, eller 2. särskilt beslut av kommunfullmäktige eller . Utöver vad som följer av bestämmelserna i 9, 10 och 14 §§ får en myndighet avhända sig allmänna handlingar endast genom sådant återläm- nande eller överläm- nande som sker med stöd av 1. lag, eller 2. särskilt beslut av kommunfullmäktige eller landstings- fullmäktige. MULTI HUVUD Första stycket gäller inte handlingar som en myndighet har fått som lån. 16 § MULTI 2 Kommunalfullmäktige eller får meddela föreskrifter om arkivvården inom kommunen, i den utsträckning något annat inte är särskilt föreskrivet. Kommunalfullmäktige eller lands- tingsfullmäktige får meddela föreskrifter om arkivvården inom kommunen, i den utsträckning något annat inte är särskilt föreskrivet. Denna lag träder i kraft . I fråga om sådana aktiebolag i vilka kommuner eller landsting själva eller gemensamt innehar mindre än två tredjedelar av aktierna eller mindre än två tredjedelar av de med aktierna förenade rösterna och sådana ekonomiska föreningar i vilka det också finns andra medlemmar än kommuner eller landsting skall de nya föreskrifterna i 2 a § dock träda i kraft . I fråga om sådana juridiska personer som avses i 2 a § skall arkivbeskrivningar och arkivförteckningar vara upprättade senast vid utgången av . För sådana juridiska personer som avses i punkten 2 gäller dock att arkivbeskrivningar och arkivförteckningar skall vara upprättade senast vid utgången av . HUVUD 4 Förslag till Lag om ändring i kommunalförbundslagen (1985:894) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § kommunalförbundslagen skall ha följande lydelse. MULTI 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse MULTI 3 kap. 5 §[5] MULTI 2 Bestämmelserna i 4 kap. 5, 6, 8, 9, 11-15 och 17-23 §§, 6 kap. 10, 11 och 18-31 §§ samt i 7 kap. 1-7 §§ kommunal- lagen (1991:900) skall i tilllämpliga delar gälla i fråga om förbunds- direktionen. Härifrån skall dock följande avvikelser gälla. **FOOTNOTES** [5] Senaste lydelse 1991:1695. Föreskrifterna i 3 kap. 16-18 §§, 4 kap. 5, 6, 8, 9, 11-15 och 17-23 §§, 6 kap. 10, 11 och 18-31 §§ samt i 7 kap. 1-7 §§ kommunallagen (1991:900) skall i tillämpliga delar gälla i fråga om förbundsdirektionen. Härifrån skall dock följande avvikelser gälla. MULTI I fråga om tillkännagivande om justering av förbundsdirektionens protokoll gäller föreskrifterna i 2 kap. 13 § denna lag. Sammanträde för fastställande av budget skall vara offentligt. Därvid skall bestämmelserna i 5 kap. 8-10 §§ och 39 § kommunallagen gälla i tillämpliga delar. Denna lag träder i kraft . Närvarande: hovrättspresidenten , justitierådet , regeringsrådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag om handlingsoffentlighet hos kommunala företag. Förslagen har inför lagrådet föredragits av departementssekreteraren . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: har verksamhet i kraftigt ökad utsträckning kommit att drivas i privaträttsliga former. Det har inneburit att kommunens och kommunmedlemmarnas möjligheter till insyn, inflytande och kontroll beskurits eftersom möjligheterna till insyn i privaträttsligt driven verksamhet är mera begränsade än i verksamhet som drivs inom ramen för . Genom de remitterade förslagen vidgas offentligheten i de kommunala företagen och ges en fastare rättslig stadga. Det är en åtgärd som måste hälsas med tillfresställelse. Den väg som valts för att vidga offentligheten innebär att reglerna om handlingsoffentlighet och sekretess i tryckfrihetsförordningen och sekre- tesslagen skall tillämpas på aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar och stiftelser i vilka kommuner eller landsting har ett bestämmande inflytande. Det leder till att reglerna om ansvar för tjänstefel i 20 kap. 1 § och reglerna om skadestånd i 3 kap. 2 § skadeståndslagen (1972:207) blir tillämpliga. Verksamheten blir dessutom underkastad ombudsmäns och Justitiekanslerns tillsyn. En ytterligare följd av förslaget blir att den som röjer en uppgift som han enligt sekretesslagen är skyldig att hemlighålla kan dömas till ansvar för brott mot tystnadsplikt enligt 20 kap. 3 § . Att på detta sätt överföra en offentligrättslig regelmassa på privaträttsliga subjekt är, som lagrådet kommer att utveckla i det följande, förenat med problem. Här skall endast sägas att det inte är självklart att de straffbestämmelser som ingår i den offentligrättsliga regleringen måste göras tillämpliga när en offentlig verksamhet drivs av privaträttsliga organ. Det kan diskuteras om det är lämpligt att driva konsekvensens krav så hårt som förslaget innebär eller om man kan nöja sig med de sanktioner som normalt tillgrips i privata företag vid brott mot tystnadsplikt och andra brott i ett anställningsförhållande. HUVUD Meddelarfrihet i kommunala företag I remissen diskuteras under avsnitt 8 tillämpningen inom de kommunala företagen av den princip om meddelarfrihet som har sin grund i bestämmelser i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Regeringens ståndpunkt är att något undantag från denna princip inte bör göras för de kommunala företagens del. Om inte överflyttningen av verksamhet från myndighet till företag skall leda till en försvagning av den offentliga insynen i den verksamhet som bedrivs i allmän regi är det enligt lagrådets mening väsentligt att meddelarfriheten behålls. Lagrådet har alltså samma grundinställning som regeringen. Även här visar det sig emellertid att tillämpningen av det offentligrättsliga regelkomplexet på de privaträtts- ligt organiserade kommunala företagen inte är så enkel som det i förstone kan tyckas. I remissen sägs att om inga undantag görs i 16 kap. sekretesslagen - dvs. det kapitel som anger de s.k. kvalificerade tystnadsplikterna - kommer meddelarfrihet att råda i de kommunala företag som jämställs med myndighet i samma utsträckning som hos de kommunala mydigheterna. Detta är emellertid en sanning med viss modifikation. Lagrådet vill i det följande i korthet ange vilka skillnader som kan uppstå, utan att göra någon mera ingående analys. Om en icke kvalificerad sekretess bryts genom ett publiceringsmeddelande från någon inom det kommunala företaget, där sekretesslagen är tillämplig, innebär meddelarfriheten otvivelaktigt att meddelaren går fri från straff och skadestånd på grund av sekretessbrottet. Beträffande en offentligt anställd person anses därutöver varje åtgärd som medför negativa konsekvenser otillåten, om den grundar sig på meddelandet. Det är något osäkert om detsamma gäller en anställd utanför den offentliga sektorn, t.ex. i fråga om avsked eller andra arbetsrättsliga påföljder (se SOU 1990:12 s. 63 och 74). Inom myndighetssfären anses funktionärerna kunna åläggas tystnadsplikt endast författningsvägen och inte genom avtal. Utanför myndighetssektorn kan däremot avtal om sekretess träffas med rättslig verkan. Inte sällan anses tystnadsplikt följa av den anställdes lojalitetsplikt. Det är en vedertagen uppfattning att sådana avtalsgrundade tystnadsplikter åtminstone i princip bryter meddelarfriheten (se härom nämnda betänkande s. 75 ff. och 1989/90:LU 37 s. 43 f.). Övergången från en offentligträttsligt till en privaträttsligt organiserad verksamhet kan alltså tänkas leda till en viss begränsning av meddelarfriheten. Särskilt intrikat blir bedömningen av frågan om meddelarfrihet när befattningshavare i t.ex. ett kommunalt bolag omfattas av en sekretessbestämmelse i sekretesslagen som viker för meddelarfriheten, som avtal, öppet eller underförstått, om tystnadsplikt på samma område har träffats inom bolaget. Så t.ex. bryter meddelarfriheten igenom den sekretess i myndigheters affärsverksamhet som föreskrivs i 6 kap. 1 § sekretesslagen, medan en arbetstagare i det privata näringslivet som i strid med ett avtal med arbetsgivaren röjer dennes skyddade företagshemligheter genom ett meddelande till massmedierna inte torde kunna undgå skadeståndsskyl- dighet enligt 7 § lagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter (se HUVUD 1989/90:LU 37 s. 43). Huruvida det senare skulle gälla också ett kommunalt bolag som i sekre- tesshänseende jämställs med myndighet får betecknas som ovisst; vissa skäl talar för att så skulle vara fallet (jfr SOU 1990:12 s. 78). Klart står naturligtvis att meddelaren inte kan drabbas av någon straffrättslig reaktion med anledning av publiceringsmeddelandet. Till undvikande av missförstånd kan tilläggas att en anställd inte kan bli skadeståndsskyldig enligt lagen om skydd för företagshemligheter, om han röjer en företagshemlighet för att offentliggöra eller för behörigt organ avslöja misstänkt brottslighet av viss svårhet eller annat allvarligt missförhållande; företagshemligheten är då inte skyddad (se 2 § i nämnda lag). Sammanfattningsvis kan konstateras att det åtminstone finns en viss risk för att utrymmet för meddelarfriheten krymps när en verksamhet flyttas från en nämnd till ett kommunägt bolag eller jämställt organ som behandlas som myndighet när det gäller handlingsoffentlighet och sekretess, detta även om något tillägg inte görs i 16 kap. sekre- tesslagen beträffande sekretessregler som bryter meddelarfriheten. Nära samband med meddelarfriheten har anonymitetsskyddet för bl.a. dem som lämnar meddelanden för publicering till massmedierna. Ano- nymitetsskyddet, som regleras i 3 kap. tryck- frihetsförordningen och 2 kap. yttrandefrihetsgrundlagen, innefattar dels en tystnadsplikt för funktionärer inom massmedierna, dels ett efterforskningsförbud. Tystnadsplikten kommer också meddelare i de kommunägda företagen till del. Förbudet att efterforska bl.a. den som har lämnat ett publiceringsmeddelande riktar sig emellertid till myndighet och "annat allmänt organ". De privaträttsligt organiserade kommunala företagen torde falla utanför denna beskrivning, (prop. 1975/76:204 s. 145), och den nu föreslagna bestämmelsen om likställighet med myndighet gäller beträffande tryckfrihetsförordningen endast bestämmelserna om rätt att ta del av allmänna handlingar, vilka återfinns i 2 kap. Även i det nu nämnda hänseendet innebär alltså övergången från myndighet tll bolag (förening, stiftelse) en viss försvagning av det yttrandefrihetsrättsliga skyddet. Förslag till ändring i sekretesslagen 1 kap 8 § I andra stycket av denna paragraf föreskrivs att bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar skall gälla också handlingar hos vissa organ som anges i en bilaga till sekretesslagen, i den mån handlingarna hör till den verksamhet som nämns där. De angivna organen skall vid tillämpningen av sekretesslagen jämställas med myndighet. Bland de organ som upptagits i den nämnda bilagan kan nämnas Aktiebolaget och (SFS 1992:319). I det remitterade förslaget jämställs på motsvarande sätt vissa kommunala företag med myndigheter vid tillämpningen av tryckfrihetsförord- ningens regler om allmänna handlingars offentlighet och vid tillämpHUVUD ningen av sekretesslagen. Det sker genom ett tillägg till andra stycket av 1 kap. 8 §. Enligt lagrådets mening bör bestämmelserna om de ifrågavarande kommunala företagen lämpligen tas upp i en ny särskild paragraf med beteckningen 1 kap. 8 a §. De kommunala företag som skall jämställas med myndighet skall vara organiserade som aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar eller stiftelser. Lagrådet föreslår att i paragrafen uttryckligen anges vilka juridiska personer som avses, för att undvika tolkningssvårigheter exempelvis om handlingsoffentlighet skall gälla också i kommunala enkla bolag. En förutsättning för att ett kommunalt företag skall jämställas med en myndighet är enligt förslaget att kommunala företrädare utövar ett bestämmande inflytande i företaget. Begreppet "bestämmande inflytande" användes redan i koncerndefinitionen aktiebolagslag. aktiebolagslag återfinns definitionen i 1 kap. 2 §. Enligt andra stycket av den paragrafen föreligger ett koncernförhållande om ett aktiebolag på grund av aktie- eller andelsinnehav eller avtal ensamt har ett bestämmande inflytande över en juridisk person och en betydande andel i resultatet av dess verksamhet. Uttrycket "bestämmande inflytande" återfinns i många andra lagar, t.ex. i 4 § första stycket 6 lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m. och i 3 § andra stycket insiderlagen (1990:1342). I 3 kap. 18 § kommunallagen återfinns ett besläktat uttryck nämligen "bestämmer". Trots att begreppet "bestämmande inflytande" således har lång tradition i svensk rätt är det uppenbart att det inte är så exakt som man skulle önska med hänsyn till de straffbestämmelser som ingår i det föreslagna regelverket. En befattningshavare i ett kommunalt företag som bryter mot sekretesslagens bestämmelser om tystnadsplikt skall enligt det remitterade förslaget dömas till straff, om de kommunala företrädarna har ett bestämmande inflytande i företaget, men gå fri från ansvar för brott mot tystnadsplikten, om det kommunala inflytandet inte har denna styrka. Med hänsyn till det anförda föreslår lagrådet att en definition av begreppet "bestämmande inflytande" tas upp som ett andra stycke i 1 kap. 8 a §. Flertalet av de ifrågavarande kommunala företagen är aktiebolag. När det gäller aktiebolag bör kommuner och landsting anses ha ett bestämmande inflytande, om de ensamma eller tillsammans äger aktier med mer än hälften av samtliga röster i bolaget eller eljest förfogar över så många röster i detta. En kommun eller ett landsting får anses ha rätt att förfoga över rösterna för vissa aktier, om kommunen eller genom t.ex. ett konsortialavtal försäkrat sig om att rösträtten för aktierna kommer att utövas på det sätt kommunen eller anvisar. Ett bestämmande inflytande i ett aktiebolag får också anses föreligga om kommuner eller landsting har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i styrelsen för aktiebolaget. Vad som sagts nu om aktiebolag bör gälla också för ekonomiska föreningar. I fråga om stiftelser föreligger ett bestämmande inflytande om kommuner eller landsting på grund av stiftelseförordnandet har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i styrelsen för en stiftelse. HUVUD Är det fråga om ett handelsbolag föreligger ett kommunalt bestämmande inflytande, om samtliga bolagsmän är kommuner eller landsting. Ett kommanditbolag där samtliga komplementärer är kommuner eller landsting bör betraktas som kommunalstyrt, även om bolaget har kommanditdelägare som inte hör till den kommunala kretsen, eftersom kommanditdelägare in dubio är uteslutna från förvaltningen (se 3 kap. 4 § lagen om handelsbolag och enkla bolag). I enlighet härmed bör i lagen före- skrivas att kommuner och landsting skall anses ha ett bestämmande inflytande i ett handelsbolag, om de utgör samtliga obegränsat ansvariga bolagsmän i bolaget. Det bestämmande inflytande som angivits nu kan helt eller delvis uppnås via företag som ägs av kommuner och landsting eller av dotterföretag till kommunal- och landstingsägda företag. Vid tillämpningen av definitionen på bestämmande inflytande skall inflytande som utövas av en juridisk person över vilken en kommun eller ett landsting bestämmer på sätt som anges i definitionen anses utövat av kommunen eller . Det innebär exempelvis att aktier i ett aktiebolag som ägs av ett kommunägt aktiebolag eller av ett helägt dotterbolag till ett sådant bolag räknas som ägda direkt av kommunen. Den definition av bestämmande inflytande som lagrådet föreslår är avsedd att vara uttömmande. Praktisk majoritet på bolagsstämma i ett aktiebolag kan, om aktieägandet är spritt, föreligga vid mindre aktieinnehav än som anges i den av lagrådet föreslagna definitionen. Att kommuner eller landsting har praktisk majoritet i denna mening gör emellertid inte att bestämmelserna om handlingsoffentlighet blir tilllämpliga på företaget. I det remitterade förslaget har upptagits en bestämmelse i tredje stycket som skall klargöra att sekretess enligt sekretesslagen inte hindrar en styrelseledamot, en verkställande direktör eller en revisor från att uppfylla den uppgiftsskyldighet som aktiebolagslagen eller lagen om ekonomiska föreningar ålägger honom gentemot bolags- eller föreningsstäm- man. Uppgift för vilken sekretess gäller enligt sekretesslagen får inte röjas för enskild (1 kap. 2 § sekretesslagen). Så som aktiebolagslagen och lagen om ekonomiska föreningar är konstruerad är bolagsstämman eller föreningsstämman ett särskilt organ och de aktieägare eller föreningsmedlemmar som deltar i stämman torde inte böra behandlas som enskilda i sekretesslagens mening. Även om verkställande direktören, stämman och revisorn, när bolaget eller föreningen enligt det remitterade förslaget skall behandlas som myndighet, ses som olika organ eller olika verksamhetsgrenar är att beakta att bestämmelserna i 14 kap. 1 § sekretesslagen blir tillämpliga. Sekretess hindrar då inte att uppgift lämnas från ett organ till ett annat eller från en verksamhetsgren till en annan på grund av en uppgiftsskyldighet som föreskrivits i lag eller förordning. Tillämpat på förevarande lagstiftningsärende innebär det anförda att en styrelseledamot, en verkställande direktör eller en revisor kan - inom de ramar som anges i 9 kap. 12 § aktiebolagslagen och 7 kap. 11 § lagen om ekonomiska föreningar - lämna upplysningar på bolagsstämman utan hinder av att upplysningarna enligt sekretesslagen HUVUD omfattas av sekretess. Någon uttrycklig bestämmelse i sekretesslagen som klargör detta behövs enligt lagrådets mening inte. I det remitterade förslaget har i tredje stycket första meningen av 1 kap 8 § upptagits bestämmelser om handlingsoffentlighet i företag i vilka kommuner eller landsting tidigare utövat ett bestämmande inflytande. Dessa bestämmelser bör tas upp som ett tredje stycke i 1 kap. 8 a §.Med kommuner och landsting bör i detta sammanhang uttryckligen jämställas kommunalförbund. En bestämmelse om detta bör upptas i ett fjärde stycke av den nya paragrafen. På grund av det anförda föreslår lagrådet att i sekretesslagen införs en ny paragraf, 1 kap. 8 a §, av följande lydelse: Vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet skall i tillämpliga delar gälla också handlingar hos aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar och stiftelser i vilka kommuner eller landsting utövar ett bestämmande inflytande. Sådana bolag, föreningar och stiftelser skall vid tillämpningen av denna lag jämställas med myndighet.