prop · GH0322 · 1994-01-01 00:00:00 — Har ett patent Om ett patent har förklarats ogiltigt upphävts eller genom dom som vunnit förklarats ogiltigt laga kraft, får rätten genom ett beslut inte enligt 57-60 §§ eller en dom som har döma till straff, vunnit laga kraft, meddela vitesförbud, får rätten inte enligt utdöma vite eller 57-60 §§ döma till ersättning eller straff, meddela förordna om säkerhetsåt- vitesförbud, döma ut gärd. vite eller ersättning eller förordna om säkerhetsåtgärd. Förs talan rörande patentintrång och gör den mot vilken talan förs gällande att patentet är ogiltigt, får frågan om ogiltighet prövas endast 3 Senaste lydelse 1986:233 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse sedan talan om detta har väckts. Rätten skall förelägga den som gör gällande att patentet är ogiltigt att väcka sådan talan. Förs i samma rättegång talan om patentintrång och talan om patentets ogiltighet och är det med hänsyn till utredningen lämpligt att frågan huruvida patentintrång föreligger avgörs särskilt för sig, får på begäran av någon av parterna särskild dom ges i den frågan. Om särskild dom ges, får rätten förordna att målet om ogiltighet skall vila till dess domen har vunnit laga kraft. Har patentsökande, i Om en patentsökande annat fall än som eller en avses i andra patenthavare trots stycket, lidit att han har rättsförlust på grund av iakttagit all omsorg att han ej vidtagit som har betingats av åtgärd hos omständigheterna, i patentmyndigheten annat fall än som inom tid som avses i andra föreskrivs i denna lag stycket, har lidit eller med stöd därav, rättsförlust på grund men har han gjort av att han inte har allt vad som skäligen vidtagit en åtgärd hos kunde krävas av honom patentmyndigheten för att iakttaga inom tid som fristen, och vidtager föreskrivs i denna han åtgärden inom två lag eller med stöd av månader från det lagen och vidtar han förfallet upphörde, åtgärden inom två måna- dock senast inom ett der från det förfallet år från fristens utgång, upphörde, dock senast skall patent- från myndigheten förklara fristens utgång, att åtgärden skall skall anses vidtagen i rätt patentmyndigheten tid. Vill förklara att åtgärden patentsökanden vinna skall anses vidtagen sådan förklaring, skall i rätt tid. Om han inom tid som patentsökanden eller föreskrivits för åtgärden patenthavaren vill få hos patentmyndigheten en sådan förklaring, göra skriftlig skall han inom den framställning därom och tid som har sagts erlägga fastställd för åtgärden begära den avgift. skriftligen hos patentmyndigheten patentsökande och betala en fast- eller patenthavare ställd avgift. icke erlagt årsavgift Om en patentsökande inom frist som eller en föreskrives i 41 § patenthavare inte tredje stycket eller har betalat årsavgift 42 § tredje stycket, inom den frist som har bestämmel- sägs i 41 § tredje stycket eller 42 § tredje stycket, skall 4 Senaste lydelse 1984:937 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse serna i första stycket motsva-rande bestämmelserna i tillämpning, dock att första stycket till- årsavgiften skall vara ämpas, dock att årsav- erlagd och giften skall vara framställningen gjord betald och begäran senast inom sex gjord senast inom månader från fristens från utgång. Första stycket gäller Första stycket ej frist som avses i gäller inte en frist 6 § första stycket. som avses i 6 § första stycket. I fråga om en internationell patentansökan som har fullföljts i enligt 31 § tillämpas första stycket också om den patentsökande har lidit rättsförlust på grund av att han inte har iakttagit en frist gentemot den mottagande myndigheten, den internationella nyhetsgranskningsmyndigheten, myndigheten för internationell förberedande patenterbarhetsprövning eller internationella byrån. Den åtgärd som inte har vidtagits inom fristen skall i de fall som avses här vidtas hos patentmyndigheten. Bestämmelserna i detta stycke gäller inte den frist inom vilken en internationell patentansökan skall göras för att få åtnjuta prioritet från en tidigare ansökan. Andra slutliga Andra slutliga beslut av beslut av patentmyndigheten än patentmyndigheten än som avses i 24 § samt som avses i 26 § samt beslut enligt 42, 72 beslut enligt 42, 72 eller 73 § får över- eller 73 § får över- klagas till klagas till patentbesvärsrätten Patentbesvärsrätten genom besvär inom två från månader från beslutets beslutets dag. Ett slutligt Ett slutligt beslut beslut av Patent- av patentbesvärsrätten besvärsrätten får får överklagas till överklagas till regeringsrätten genom Regeringsrätten inom besvär från be- från beslutets dag. Därvid Därvid tillämpas tillämpas bestämmel- bestämmelserna i 35-37 §§ serna i 35-37 §§ förvaltningsprocesslagen förvaltnings- (1971:291) om besvär processlagen över kammarrättens (1971:291) om besvär beslut. Patent- över kammarrättens besvärsrättens beslut beslut. Patent- skall besvärsrättens beslut skall innehålla uppgift 5 Senaste lydelse 1986:1156 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse innehålla uppgift om att det krävs särskilt om att det krävs tillstånd för prövning särskilt tillstånd för av besvär till rege- prövning i Rege- ringsrätten och om de ringsrätten och om de grunder på vilka sådant grunder på vilka ett tillstånd meddelas. sådant tillstånd med- delas. 13 Kap. Tilläggsskydd för läkemedel Enligt bestämmelserna i detta kapitel kan efter ansökan erhållas tilläggsskydd för en aktiv ingrediens eller en kombination av aktiva ingredien- ser i ett läkemedel. Tilläggsskydd meddelas, om 1. den aktiva ingrediensen eller kombinationen av aktiva ingredienser skyddas av ett patent som gäller i , 2. den aktiva ingrediensen eller kombinationen av aktiva ingredienser ingår i ett läkemedel som är godkänt för för- säljning enligt 5 § läkemedelslagen (1992:859), 3. godkännandet är det första som omfattar den aktiva ingrediensen eller kombinationen av aktiva ingredienser, Nuvarande lydelse samt 4. tilläggsskydd inte har meddelats för den aktiva ingrediensen eller kombinationen av aktiva ingredienser. En ansökan om tilläggsskydd skall göras skriftligen hos patentmyndigheten. Ansökningen skall göras från det att läkemedlet godkändes. Om godkännande lämnades innan patentet meddelades, skall ansökningen göras från det att patentet meddelades. Ansökningen skall innehålla uppgift om patentets nummer och uppfinningens benämning. Ansökningen skall också innehålla en identifiering av den aktiva ingrediensen eller kombinationen av aktiva ingredienser och en dokumentation av beslut om det första godkännandet av läkemedlet. Sökanden skall betala en fastställd ansökningsavgift. skall kungöra ansökningen. Om det finns förutsättningar för tilläggsskydd enligt 106 och 107 §§, skall patentmyndigheten bifalla ansökningen. Beslutet skall kungöras. När beslutet att bifalla ansökningen har kungjorts, är ett tilläggsskydd med- delat. Ett meddelat tilläggsskydd skall Nuvarande lydelse antecknas i patentregistret. Tilläggsskyddet börjar gälla vid utgången av patentets giltighetstid. Tilläggsskyddet kan upprätthållas under en så som svarar mot den tid som förflöt då ansökningen om patent gjordes till dagen för det första godkän- nandet av läkemedlet, minskad med . Tilläggsskyddet kan dock aldrig upp- rätthållas . Tilläggsskyddet omfattar, inom ramen för det skydd som följde av patentet, den aktiva ingrediens eller kombination av aktiva ingredienser som ingår i det godkända läkemedlet samt sådan användning av den aktiva in- grediensen eller kombinationen av aktiva ingredienser i läkemedel som god- känns innan skydds- tiden har löpt ut. Det enligt första stycket bestämda tilläggsskyddet har samma rättsverkningar som patentet hade. För tilläggsskyddet skall betalas årsavgift. Avgiftsåret räknas från den dag då tillläggsskyddet började gälla och därefter från motsvarande dag. Om en årsavgift inte betalas enligt vad som är föreskrivet, är tilläggsskyddet förfallet från och med ingången av det avgiftsår för vilket avgiften inte har betalats. Tilläggsskyddet är också förfallet, om godkännandet av läke- medlet upphör att gälla. På talan om det skall rätten förklara tilläggsskyddet ogil- tigt, om 1. tilläggsskyddet har meddelats trots att villkoren i 106 § inte var uppfyllda, 2. patentet har slutat gälla innan giltighetstiden enligt 40 § första stycket har löpt ut, eller 3. patentet förklaras ogiltigt så att den aktiva ingrediens eller den kombination av aktiva ingredienser för vilken tilläggs- skydd har meddelats inte längre täcks av patentkraven eller det sedan patentet har slutat gälla finns grund som skulle ha gett rätt till sådan förklaring. Om inget annat följer av föreskrifterna i detta kapitel, skall vad som sägs i 2, 5-10 och 12 kap. tillämpas på en ansökan om tilläggsskydd och på ett meddelat Nuvarande lydelse tilläggsskydd. Invändning kan dock inte göras mot ett meddelat till- läggsskydd. Ett avgörande om tilläggsskydd får överklagas i enlighet med vad som gäller för motsvarande avgörande om patent. Denna lag träder i kraft . Om en ansökan om patent har gjorts före ikraftträdandet, skall äldre bestämmelser gälla. Om en ansökan om tilläggsskydd avser ingrediens i ett läkemedel som har godkänts efter men före ikraftträdandet av denna lag, får ansökan trots vad som sägs i 107 § andra stycket första meningen göras . Om en ansökan om tilläggsskydd avser ingrediens som skyddades av ett patent men patentets giltighetstid har löpt ut före ikraftträdandet av denna lag, får ansökan trots vad som sägs i 106 § 1 göras . Ett tilläggsskydd som har meddelats efter ansökan enligt första stycket börjar gälla när det har meddelats. Har någon efter utgången av patentets giltighetstid men innan ansökningen om tilläggsskydd enligt första stycket gjordes i god tro börjat utnyttja uppfinningen yrkesmässigt här i landet, får han utan hinder av tilläggsskyddet fortsätta utnyttjandet med bibehållande av dess allmänna art. Sådan rätt till utnyttjande har under motsvarande förutsättningar även den som har vidtagit väsentliga åtgärder för att utnyttja uppfinningen yrkesmässigt här i landet. Rätt enligt tredje stycket får övergå till någon annan endast tillsammans med den rörelse i vilken den uppkommit eller utnyttjandet avsetts skola ske. Lag om ändring i lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar Härigenom föreskrivs att 12 § lagen (1971:1078) om försvarsupp- finningar1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har ansökan om Om det har lämnats patent på uppfinning en underrättelse som avses med för- enligt 19 § första ordnande enligt 6 § stycket patentlagen godkänts för utläggning, (1967:837) med skall ansökningen anledning av en förklaras vilande i ansökan om patent på avbidan på att en uppfinning som förordnandet upphör att avses med förordnande gälla. Så länge enligt 6 §, skall förordnandet består ansökningen förklaras skall 20-22 §§ patent- vilande i avvaktan på lagen (1967:837) ej att förordnandet tillämpas på upphör att gälla. Vid länge förordnandet tillämpning därefter av består skall 19 § dessa paragrafer andra stycket och skall i 20 § angivna 20-22 §§ patentlagen tider räknas från den inte tillämpas förordnandet ansökningen. Vid upphörde att gälla och tillämpning därefter får patentmyndigheten skall de tider som icke hålla anges i 19 § andra handlingarna i ärendet och tredje styckena tillgängliga förrän tre räknas från den dag månader förflutit från förordnandet upphörde nämnda dag, om ej att gälla och patent- sökanden begär det. myndigheten får inte hålla handlingarna i ärendet tillgängliga förrän månader har förflutit Har förordnande , om enligt 6 § meddelats inte sökanden begär beträffande interna- det. Om ett förordnande enligt 6 § har meddelats i fråga om 1 Lagen omtryckt en 1978:157 tionell eller Föreslagen lydelse europeisk patent- ansökan, får ansökningen internationell eller icke vidarebefordras en europeisk för fortsatt patentansökan, får an- handläggning som sökningen inte internationell eller vidarebefordras för europeisk patentan- fortsatt handläggning sökan. som internationell eller europeisk patentansökan. Denna lag träder i kraft . Om en patentansökan har gjorts före ikraftträdandet, gäller äldre bestämmelser. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , P. och Proposition om tilläggsskydd för läkemedel, m.m. Ett patent ger skydd för en uppfinning. Patentet kan definieras som en rättighet som i princip ger dess innehavare ensamrätt att utnyttja uppfinningen. Ensam- rätten är begränsad i tiden. Ett skäl för att ge uppfinnaren en sådan exklusiv rätt är att han genom sin uppfinning har gjort en värdefull insats och bör belönas för denna genom att få rätt att utan konkurrens från andra njuta frukterna av sin uppfinning. Det ligger naturligtvis också ett samhällsintresse i att uppfinningar görs, eftersom uppfinningar är en förutsättning för den tekniska utvecklingen. Möjligheten att få ett patent stimulerar till uppfinningar. Genom ensamrätten kan uppfinnaren nämligen räkna med att få en ekonomisk utdelning av sin insats. Mot uppfinnarens intresse av att få ensamrätt att utnyttja uppfinningen står samhällets intresse av att det inte skapas alltför långt gående monopol i fråga om rätten att utnyttja uppfinningar. Det är därför som ensamrätten är begränsad i tiden, i de flesta länder till . Normalt kan en produkt föras ut på marknaden efter det att en ansökan om patent har gjorts. Patenthavaren kan då med en gång dra nytta av sin ensamrätt. Det finns emellertid produkter som inte får säljas förrän det föreligger ett offentligt godkännande till det. Om det tar innan ett sådant tillstånd till försäljning ges, finns det risk för att den effektiva patenttiden blir så kort att patenthavaren inte kan få en skälig täckning för sina kostnader. Detta kan i sin tur leda till att samhällsnyttiga investeringar inte görs eller att produktionen flyttas till länder som ger ett bättre skydd. Problemet med en kort effektiv patenttid har medfört särskilda svårigheter för läkemedelsindustrin. har det därför förts fram önskemål om att ensamrätten till läkemedelsuppfinningar förlängs. Det är bakgrunden till att har antagit en förordning om supplerande skyddscertifikat för läkemedel. Enligt förordningen kan ett läkemedel, som måste gå igenom ett administrativt tillståndsförfarande innan det får säljas och därför förlorar en del av den effektiva patenttiden, under vissa förutsättningar beviljas ett förlängt skydd under högst efter det att patenttiden har löpt ut. Skyddet ger i stort sett samma rättigheter som patentet gav. Avsikten är att bestämmelser, som svarar mot dem i förordningen, skall gälla i hela EES efter beslut av sedan har trätt i kraft. Till protokollet i detta ärende bör fogas förordningen i engelsk lydelse som bilaga 1. utarbetades i en promemoria om EG-förordningen om supplerande skyddscertifikat för läkemedel (promemoria). Promemorian tar bl.a. upp frågan hur EES-regler om skyddscertifikat bör införlivas med svensk rätt. Promemorian har remissbehandlats. En samman- ställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (diarienr 92-3397). Praktiskt taget samtliga remissinstanser välkomnade förslaget promemoria. Från flera håll påpekades emellertid att det var angeläget att möjlighet till förlängt skydd infördes . Mot bakgrund av att det kan komma att dröja innan kan träda i kraft utarbetades i en ny promemoria om förlängt skydd för läkemedelsupp- finningar, i fortsättningen kallad promemoria (, diarienr 93-1593). promemoria föreslås att det och utan avvaktan på motsvarande EES-regler skall införas bestämmelser i patentlagen vilka ger möjlighet till ett förlängt skydd för läkemedel- suppfinningar. Promemorians lagförslag bygger på EG-förordningen och de anpass- ningar till denna som man har enats om i EES-förhandlingarna. Promemorian har remitterats till , , , , vid , , , , , , industrier samt läkemedelsföretag. har dessa instanser beretts tillfälle att vid en hearing framföra sina synpunkter på förslagen promemoria. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av promemoria som bilaga 2, dels promemorians lagförslag som bilaga 3. I en inom utarbetad promemoria, som gavs in till , föreslås vissa ändringar i patentlagen. Till en början föreslås att invändningsförfarandet skall äga rum efter och inte som före det att patentet meddelas. Vidare föreslås att det skall klarläggas att förutsättningarna för att få en för sent vidtagen åtgärd godkänd enligt 72 § skall vara desamma som gäller enligt motsvarande bestämmelse i den europeiska patentkonventionen. Slutligen föreslås att det skall införas en möjlighet för uppfinnaren att begära att hans namn inte skall anges i patentskriften. framställning har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av framställning som bilaga 4, dels framställningens lagförslag som bilaga 5, dels en förteckning över remissinstanserna som bilaga 6. Remissyttran- dena över framställning finns tillgängliga i (diarienr 92-3910). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till dels lag om ändring i patentlagen (1967:837), dels lag om ändring i lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar. Lagförslagen bör fogas till protokollet som bilaga 7. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 8. Jag har gjort några redaktionella ändringar i de remitterade lagförslagen. 2.1 Nuvarande förhållanden m.m. De grundläggande patenträttsliga bestämmelserna finns i patentlagen (1967:837). Närmare föreskrifter ges i patentkungörelsen (1967:838). Med stöd av kungörelsen har (), som är svensk patentmyndighet, utfärdat vissa föreskrifter av huvudsakligen formell karaktär (patentbe- stämmelser). I instruktionen för ges vidare i åtskilliga avseenden föreskrifter rörande handläggningen av patentärenden. Förfarandet i andra instans regleras i en särskild lag, lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten. Patentlagen inleds med en bestämmelse om att den som har gjort en uppfinning, som kan tillgodogöras industriellt, eller den till vilken uppfinnarens rätt har övergått, har rätt att efter ansökan erhålla patent på uppfinningen. Patent innebär en ensamrätt att yrkesmässigt utnyttja uppfinningen enligt vad som föreskrivs i patentlagen (1 § första stycket patentlagen). Såvitt avser läkemedel gällde i tidigare att patent inte fick meddelas på själva alstret utan endast på särskilt förfarande för framställning av detta. Genom patentlag upphävdes i princip förbudet mot produktpatent på läkemedel. I övergångsbestämmelserna till lagen (punkt 1, andra meningen) föreskrevs emellertid att patent intill dess regeringen förordnade annat inte fick meddelas på alster som var läkemedel. Som skäl för denna reglering angav föredragande departementschefen att det visserligen från samhällelig synpunkt inte fanns något hållbart skäl för förbud mot produktpatent på läkemedel men att förbudet borde bibehållas till dess motsvarande ändring allmänt hade genomförts i andra industriländer (prop. 1966:40 s. 70). Det meddelades emellertid inget förordnande med stöd av övergångsbestämmelserna. Genom lagstiftning upphävdes detta övergångsvis gällande förbud mot produktpatent på läkemedel. Patent kan alltså numera i meddelas på själva alstret, även om detta är ett läkemedel. I 2 § första stycket patentlagen föreskrivs som en förutsättning för att patent skall kunna meddelas bl.a. att uppfinningen är ny i förhållande till vad som har blivit känt före dagen för patentansökningen. I paragrafens andra stycke anges vad som skall anses känt. Som känt anses sålunda allt som har blivit allmänt tillgängligt före dagen för patentansökningen, oavsett på vilket sätt det har skett. Närmare föreskrifter om ensamrättens innehåll ges i 3 § första och andra styckena. Annan än patenthavaren får sålunda inte utan dennes lov utnyttja uppfinningen genom att tillverka, utbjuda, bringa i omsättning eller använda patentskyddat alster eller införa eller inneha sådant alster för dylikt ändamål. Vidare innebär ensamrätten bl.a. förbud för annan att använda patentskyddat förfarande. I 3 § tredje stycket görs vissa allmänna inskränkningar i patenthavarens ensamrätt. Från ensamrätten undantas främst utnyttjande som inte sker yrkesmässigt och utnyttjande av patentskyddat alster som har bringats i omsättning i av patenthavaren eller med dennes samtycke. Ytterligare inskränkningar i ensamrätten görs i 4 och 5 §§. Den som när patentansökningen gjordes utnyttjade uppfinningen yrkesmässigt i får sålunda utan hinder av patentet fortsätta utnyttjandet med bibehållande av dess allmänna art, om utnyttjandet inte innefattade uppenbart missbruk i förhållande till patentsökanden eller någon från vilken denne härleder sin rätt (s.k. föran- vändarrätt). En dylik föranvändarrätt tillkommer under motsvarande förut- sättningar den som har vidtagit väsentliga åtgärder för sådant utnyttjande. Det finns liknande bestämmelser om föranvändarrätt vid återupptagande av patent som har förfallit på grund av att årsavgift inte har betalts inom föreskriven tid (74 § andra stycket). Där föreskrivs bl.a. att den som har börjat utnyttja uppfinningen yrkesmässigt får fortsätta med detta utan hinder av patentet. Det krävs dock att han har varit i god tro. Ansökan om patent för skall göras skriftligen hos (7 och 8 §§ patentlagen). Som kommer att redovisas senare kan patent för emellertid också erhållas genom en europeisk patentansökan hos det europeiska patentverket. Sökanden skall betala en fastställd ansökningsavgift (8 § femte stycket). Finner vid sin granskning av ansökningen att denna är behäftad med brister eller att det annars föreligger hinder för bifall till ansökningen, skall sökanden föreläggas att avge yttrande eller vidta rättelse. Följs inte föreläggandet, skall ansökningen avskrivas. Sökanden har möjlighet att få en avskriven ansökan återupptagen, om han efter utgången av fristen kommer in med yttrande eller vidtar rättelse samt betalar en fastställd återupptagningsavgift. Om sökanden har avgett yttrande men det trots detta föreligger hinder för bifall till ansökningen, skall ansökningen avslås, om sökanden haft tillfälle att yttra sig över hindret och det inte finns anledning att ge honom ett nytt föreläggande (15 och 16 §§). Om ansökningshandlingarna är fullständiga och inte finner något hinder föreligga mot att meddela patent, vidtar det s.k. invändningsförfarandet. Sedan ansökningen har godkänts för utläggning, skall sökanden betala en särskild utläggningsavgift. I samband med utläggningen skall patentansökningen tryckas. Från och med den dag då ansökningen utläggs skall sålunda hos finnas tillgängliga tryckta exemplar av beskrivning, patentkrav och sammandrag, med uppgift om sökanden och uppfinnaren (21 § tredje stycket). Syftet med utläggningen är att ge tredje man tillfälle att göra invändning mot ansökningen. Invändning skall göras skriftligen hos från den dag då utläggningen kungörs (21 § andra stycket). Invändningsförfarandet tjänar till att komplettera den granskning som utför av sig självt. Genom invändning kan sålunda verket få uppmärksamheten riktad på material som den inte har beaktat. Var och en får göra invändning och invändningen kan grundas på varje omständighet som medför att ansökningen bör avslås. Som grund för invändning kan t.ex. åberopas att annan än sökanden är berättigad till patentet eller att uppfinningen inte är patenterbar därför att villkoren i 1 och 2 §§ inte är uppfyllda. Sådana fel i handläggning som har inverkat på det slutliga avgörandet får också åberopas, t.ex. att ansökningen hade bort avskrivas. Påstående om fel som inte har kunnat påverka utgången i ärendet, t.ex. att anstånd med ingivande av yttrande över föreläggande inte hade bort beviljas, utgör däremot inte grund för invändning. I invändningen skall anges grunden för denna, dvs. de faktiska omständigheter som invändaren åberopar till stöd för invändningen (33 § andra stycket patentkungörelsen).