prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — BibUoteket har vidare en central utskrivningstjänst för dövblindaoch svarar för framställning av studielitteratur för läshandikappadehögskolestuderande (anslaget anvisas under åttonde huvudtiteln . Bidrag tillvissa studiesociala ändamål). Till är knuten en punktskriftsnämndsom enligt sin instmktion (SFS 1985:391) har att främja cxh utvecklapunktskriften för synskadade. Det statliga bidraget till () för produktion av videogram på teckenspråk /94 genom . TPB har i sin årsredovisning i de delar som avserresultatredovisningen redovisat verksamheten i delområdena talboksverksamhet,punktskriftsverksamhet, studielitteratur samt forskning och utveckling. Dendorrunerande verksamheten på TPB är talboksverksamheten och servicen tilllandets bibliotek. Följande mål för talboksverksamheten har lagts fast: Minst25 % av svartskriftsproduktionen under ett är skall finnas tUlgänglig påkassett samt att talboksutiåningen från landets bibliotek skall öka omåret. TPB konstaterar att kostnadema förtalboksverksamheten har minskat något , att biblioteken sedannägra är tillbaka uppfyller målet för förvärven men att talbokslånen ute pålandets läns- och kommunbibliotek minskat. TPB har i en rapport i enUghet medregleringsbrev särskilt belyst decentraliseringen av talboksutlåningen samtredovisat planerade cx;h genomförda stödinsatser till läns- ochkommunbiblioteken. I denna konstateras att talboksverksamheten stagnerat trotsganska vitala insatser från TPB och att de läshandikappade ännu inte får denservice frän kommunbiblioteken som skulle kunna motivera ett mer avspäntengagemang från TPB:s sida. Utlåningen är fortfarande låg rent generellt ochservicen mycket ojämn. TPB:s stödinsatser förändras och förbättras enligtbiblioteket och ett särskilt åtgärds-program skall arbetas fram och vara klartvåren . Beträffande punktskriftsverksamheten konstaterarTPB att utlåningen ökat, att kommunbiblioteken börjar förmedla punktskriftslån,att kostnaden för verksamheten sjunkit nägot och bör kunna sänkas ytteriigaremed förenklad Den individuellaservicen till punktskriftsläsare bedömer TPB som Prop. 1994/95:100 mycket hög. Anslagssparandet uppgår till , vilketutgör av det tilldelade anslaget. RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar. TPB:sårsredovisning visar att målet beträffande talboksproduktionen är uppnätt,däremot har utlåningen vid landets bibliotek sjunkit . Det senare kandock inte helt tillskrivas TPB. Regeringen anser det är av väsentlig vikt attarbetet med att integrera talboksverksamheten ute pä landets bibliotekintensifieras. TPB:s resultat totalt sett visar på ett rationelltresursutnyttjande. Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningari revisionsberättelsen avseende TPB. Deövergripande mål som gäller för perioden /94-1995/96 bör ligga fast. bör få ett bemyndigande att görabeställningar av talböcker, punktskriftsböcker och informationsmaterial somkommer att belasta anslaget . Bemyndigandet bör avse högst . Vid beräkning av anslaget har utöver pris- ochlöneomräkning kompensation beräknats för i statliga kollektivavtal avsattamedel för särskilda löneåtgärder inom kulturområdet. En nedjustering avanslaget har gjorts mot bakgmnd av att kompensation för lokalkostnader harberäknats utifrån den faktiska prisutvecklingen. Myndigheten omfattas av regeringens sparkrav påutgifter för statlig konsumtion. /96 har anslaget räknats nedmed . Regeringen föreslär att TPB för nästa budgetårbeviljas en låneram i på . Sammanlagd läneramuppgår till . 1. medger att regeringen lämnar Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket ett beställningsbemyndigande på för , 2. till Talboks- och /96 an vi sar ett ramanslag på . Bidrag till förproduk- Prop. 1994/95:100 tion av videogram på teckenspråk Bil. 1993/94 Utgift! 1994/95 Anslag 17 500 000 1995/96 Förslag 26 250 000 varav17 500 000 beräknat för 'Statsbidragpå förmedlades genom Talboks- och . Fränanslag utgår bidrag tiU () för produktion avvideogram på teckenspråk (SDR Media). Övergripande mål är att tillgodose dedövas behov av nyheter, information och kultur. Bam och ungdomar skallprioriteras. Verksamheten utgör en egen sektion varsstyrelse utses av regering och SDR. Bidraget förmedlades t.o.m. budgetåret1993/94 av Talboks- och (TPB) som /82 varittUlsynsmyndighet och bidragsförmedlare. TPB har i sin årsredovisning i särskild bilagaredovisat videogramverk-samhetens resultat och konstaterar att SDR under åretproducerat fler pro-gramminuter än tidigare till en högre teknisk kvalitet samtatt de genom de utökade sändningstiderna vid nått enbetydligt störte publik. Vidare att en övergäng skett från videoproduktion tillTV-produktion. SDR kommer, enligt TPB, att samla ihop och ge ut bamprogrammenpä särskilda kassetter för att kunna möta den efterfråga som finns på kommunbiblioteken. SDR Media har till regeringen lämnat enkelanslagsframstäUning inför /96. Motbakgmnd av den bidragshöjning som beslutade om bedömerregeringen att det härmed skapas goda föratsättningar att både kvalitativt ochkvantitativt öka programproduktionen på teckenspråk, inte minst med inriktningpå bam och ungdomar. Vid beräkning av anslaget har hänsyn tagits tillpris- och löneutvecklingen. Verksamheten omfattas av regeringens sparkrav påutgifter för statiig konsumtion. /96 har anslaget räknats nedmed . till Bidrag till förproduktion av videogram på teckenspråk /96 anvisar ettreservationsanslag på . Bidrag till och Prop. 1993/94 Utgift 3 128 000 1994/95 Anslag 3 219 000 1995/96 Förslag 5 113 000 varav3 410 000 beräknat för Frånanslaget utgår bidrag til! Svenska språknämndens och verksamhet. av Svenska språknämndens verksamhet bekostasav anslag från olika fonder m.m. har bidrag även från den . 1994/95 Regeringens förslag1995/96 (varav ) Bidragtill 2 476 000 3 898 000 (2610 000) språknämnden 743000 1215 000 (800 000) Vissajusteringar för att täcka en del kostnadsökningar för språknämndema har gjorts. Kompensation har getts för i statligakollektivavtal avsatta medel för särskilda löneätgärder inom kulturområdet. till Bidrag till ochSverigefinska språknämnden för /96 anvisar ett förslagsanslagpå . Bildkonst,konsthantverk m.m. Prop. 1994/95: lOO 12 C 24. 1993/94 Utgift 5 015 299 1994/95 Anslag 5 139 000 1995/96 Förslag 7 562 000 varav5 019 000 beräknat för har till uppgift att genom förvärvav konstnärliga arbeten till statens byggnader och andra lokaler för statligamyndigheter verka för att konstnärliga värden införiivas med samhällsmiljön. Rädet skall vidare lämna statliga, kommunala ochlandstingskommunala myndigheter samt enskilda personer och företag informationom förvärv av konstnärliga arbeten som är av betydelse för samhällsmiljön samti övrigt om konsten i denna miljö. Medel för konstrådets förvärv av konst anvisasunder anslaget Förvärv av konst för statens byggnader m.m. har i sin årsredovisning redovisatverksamheten i verksamhetsgrenarna Förvärv av konst till ny- ochombyggnadsprojekt, konstansökningar samt information. För resp. verksamhetsgrenhar mål och resultat redovisats. Förvärvav konst till ny- och ombyggnadsprojekt Målsättningen är att inom den byggproduktion somsker för statliga verksamheter finna de lämpligaste platsema och lokalema försatsningar på fast konst, som integreras i miljön. Från /93 har en ökning av antalet prestationeri form av skisser från 55 till 91 och skrivna kontrakt från 49 till 58 skett.Däremot har antalet avslutade projekt minskat frän 43 tiU 36. Dengenomsnittliga omloppstiden för projekt som avslutats har ökat frän 3,1 tiU3,. Riktlinjer för ekonomisk ansvarsfördelning församarbetet mellan och Konsttådet har upprättats. Målet är att tillgodose behovet av konst till demsom arbetar inom de äldre statliga arbetsplatsema eller som flyttar tillnyrenoverade lokaler i hus som ägs eller hyrs av staten. Antalet avslutade ansökningar från myndigheter sombegärt konst till sina lokaler, har ökat från 62 till 81. Antalet väntandeansökningar har minskat från 316 tiU 271. Informationsverksamheten har indelats i områdenainformationsverksamhet inom projekten och konstansökningarna, information tillandra intressenter inom landets offentliga konst samt Konst där vi bor. Ett av målen för informationsverksamheten är attgenom kontinuerliga insatser synliggöra och för publUcen introducera de konstverk som utplacerats på myndighetema. Vidare skall bidra till ett ökat intresse för offentUg konst i landet och med de goda exemplens makt medverka tiU att fler 106 satsningar görs påoffentlig konst. Rådet skall även genom information till Prop. 1994/95:100ansvariga för ny- och ombyggnader av bostäder bidra till en ökad satsningpå Bil. 12 konst i samband med sådan verksamhet. I resultatredovisningen redovisas följande underområdena för informationsverksamheten: och årskatalog med en upplagapå vardera 10 000 exemplar sprids till kommuner, landsting m fl. Vidare harfyra utställningar arbetats fram. mottagande verksamhet riktar sig tillintressenter inom hela fältet för den offentliga konsten. Diabildsarkiv med 18000 bilder, verkkatalog, klipparkiv samt ett mindre specialbibliotek utgörbasen för denna informationsverksamhet. /94 återinrättades en anslagsram forbidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden. Enligt som ianslutning till detta stöd driver projektet där vi bor, har intresset fördetta ändamål varit tillfredsställande med hänsyn till det lågabostadsbyggandet. har 99 stödansökningar har granskats tiU en genomsnittligkostnad av per ansökan. har erhållit regeringensuppdrag att undersöka fömtsättningama för en minnesvård för att hedraEstoniakatastrofens offer. Uppdraget har redovisats till Kulturdepartementetden . Förslaget bereds inom . Denianspråktagna krediten uppgår till . RRV har lämnat revisionsberättelse med invändningeftersom under /94 överskridit reservationsanslagetFörvärv av konst till statens byggnader med . Regeringenkonstaterar att den genomsnittliga omloppstiden för förvärv av konst till ny-och ombyggnadsprojekt har ökat. Regeringen vill i detta sammanhang erinra omatt enligt regleringsbrev innevarande är väsentligt skall förkortaväntetiden för ansökningar om konst från statliga myndigheter som hyrbefintliga lokaler. Det är angeläget att en förkortning av omloppstiden skeräven beträffande projekt för förvärv av konst till ny- och ombyggnader. Fömtsättningama för främjande av konst i offentligmiljö har kraftigt förändrats främst till följd av bolagiseringen avByggnadsstyrelsen och andra fastighetsförvaltande myndigheter samtbostadsbyggandets låga volym. Med uppgift att ange mål, inriktning ochorganisation av den statliga satsningen på konst i offentlig miljö har ensärskild utredare tillsatts . Utredningen omfattar även verksamhetfinansierad under anslagen Förvärv av konst för statens byggnader m.m. samtBidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden (Dir. 1994:63). Regeringenkonstaterar att rUctat invändningar mot /95:100 konstråds årsredovisning med anledning av överskridandet avreservations- Bil. 12 anslaget Förvärv av konst för statens byggnader m.m. med6,. Regeringen, som ser allvarligt på det inträffade, harfattat beslut om att inom befintiiga anslagsramar skall regleradetta överskridande med fördelning pä innevarande och följande budgetår. Dettakommer att effektueras genom bestämmelser i regleringsbrev för berördabudgetår. Regeringen bedömer att de riktlinjer som lades fast i 1993 ärsbudgetproposition bör gälla även för /96. omfattas av regeringens sparkravpå utgifter för statlig konsumtion. /96 har anslaget räknats nedmed . Kompensation har beräknats för i statliga kollektivavtalavsatta medel för särskilda löneåtgärder inom kulturområdet. Regeringenföreslår att för nästa budgetär beviljas en läneram iRiksgäldskontoret på . till för /96anvisar ett ramanslag på . Förvärv av konst för statens byggnader m.m. 1993/94 Utgift 35 870 421 Reservation -6 405 686 1994/95 Anslag 28 038 000 1995/96 Förslag 42 057 000 varav28 038 000 beräknat för Frän anslaget bekostas sädana förvärv av konst tillstatens byggnader och andra lokaler för statliga myndigheter som beslutas avStatens konstråd. Förvärven kan avse dels konst som särskilt beställts ianslutning till olika byggnader, dels stafflikonst, skulptur, grafik,konsthantverk m.m. TiU dessa ändamål har för /95 anvisats . Utöver beställningar som är möjliga inom anslagets ram får Konstrådetinnevarande budgetår beställa konst intUl ett belopp av högst förbetalning under följande budgetår. Under /95 har av de medelsom disponerar under anslaget avdelats sammanlagt förinköp och beställningar hos . Från anslaget utgår vidare bidrag med sammanlagt för konstinköp till folkparker. Folkets hus, bygdegårdar ochnykterhetsorganisa-tionemas samlingslokaler. För /95 har bidragutgått med I till Folkparkerna i och med tillSam-Ungslokalorganisationemas samarbetskommitté att fördelas mellan allmänna samlingslokalerinom Folkets husföreningamas riksorganisation, Bygdegår- Prop. 1994/95:100 damas riksförbund och . för /94 finns en restriktion som innebär attKonstrådet får beställa konst intill ett belopp av högst förbetalning under kommande budgetår. Enligt RRV:s rapport för Kulturdepartementetsområde har det vid RRV:s granskning framkommit att ca varuppbundna genom skriftliga avtal per den 30 juni 1994.1 skrivelse tillKulturdepartementet har angivit att beloppet 24 miljoner kronorbl.a. innefattar i kontrakt för pågående och ännu ej godkändaskissuppdrag samt andra åtaganden som i någon mening bundit sig för,utan att formellt beslut har fattats. Vidare avser enligt Konstrådetytterligare uppdrag som beslutades om alldeles men där kontrakt skrevs efter budgetärsskiftet. Konstrådetsformella åtagande för kommande budgetår per avser således 12miljoner kronor, vilket innebär ett överskridande av i regleringsbrev medgivenram med . har anfört att den gällande nivån 8miljoner kronor är alltför låg för ett smidigt arbetssätt med hänvisningtill den följsamhet som krävs i förhållande till byggprocessen för en godintegration av de beställda verken. Rådet anhåller om att nivån för framtidabeställningar under det kommande budgetåret höjs till . Enligt regeringens mening är agerandevad gäller överskridande av den medgivna ramen ej tillfredsställande. Det kanemellertid konstateras att de gjorda beställningarna ligger inom ramen föranslagets totala storlek. Vad beträffar /nivå förkommande beställningar delar regeringen uppfattning beträffandebehovet av en höjning. bör medges att beställa konst till ett beloppav högst för betalning under följande budgetår. Regeringen hänvisar till vad som under Konstrådetsförvaltningsanslag redovisats rörande ett anslagsöverskridande. En särskild utredare har tillsatts med uppgift attange mål, inriktning och organisation av statens satsningar på konst i offenligmiljö. Utredningsuppdraget omfattar verksamhet finansierad under ifrågavarandeanslag (Dir. 1994:63). 1. godkänner vad regeringen förordar ombeställningar av konst som föranleder utgifter under senare budgetår än /96, 2. tillFörvärv av konst för statens byggnader m.m. för budgetåret 1995/96anvisar ett reservationsanslag på 42 057 OCX) kr. Bidrag till konstnärlig utsmyckning i Prop. 1993/94 Utgift 8 670 902 1994/95 /»Jislag 10 000 000 1995/96 Förslag 22 500 000 varav15 000 000 beräknat för Bidrag för konstnärlig utsmyckning i bostadsområdenlämnas enligt förordningen (1987:316) om bidrag till konstnärlig utsmyckning ibostadsområden. fastställer ärligen en ram för beslut om bidrag tillkonstnärUg utsmyckning. Regeringen utfärdade förordning(1994:461) om tUlfälligt ändrade bestämmelser för bidrag enligt förordningenom bidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden. Ändringen innebär attbidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden till och med utgången avjuni 1995 kan utgå även om den konstnärliga utsmyckningen inte vidtas i sambandmed ny- eller ombyggnad eller förbättring av hyres- och bostadsrättshus. För /93 beviljades ingen bidragsram.Bidraget har enligt beslut (bet. l992/93:BoUl6, rskr. 1992/93:282)återinförts. Bidragsramen är innevarande budgetår . Enligt ändring i förordningen, som trädde i kraftden skall yttra sig över bidragsansökningarna.Konstrådet har i sin årsredovisning angivit verksamhetsmål och resultatavseende denna medverkan. En särskild utredare har tillsatts för att lämnaförslag till inriktning och organisation av statens insatser för konst ioffentlig miljö (Dir. 1994:63). Utredningsuppdraget omfattar verksamhetfinansierad under ifrågavarande anslag. 1.medger att beslut om konstnärligutsmyckning i bostadsområden får meddelas till ett sammanlagt belopp av under /96, 2.till Bidrag till konstnärligutsmyckning i bostadsområden för /96 anvisar ett förslagsanslagpä . Utställningar av nutida svensk konst i utlandet 1993/94 Utgift 1543 416 Reservation -7 696 1994/95 Anslag 1560 000 1995/96 Förslag 2 337 000 varavI 550 000 beräknat för Enligtförordningen (1988:744) med instmktion för /95:100 ningar av nutida svensk konst i utlandet (NUNSKU) har nämnden tilluppgift Bil. 12 att anordna utställningar i utlandet av nutida svensk konstsamt att vara det organ som enligt stadgama för nordiskt biennalråd har att planläggaoch genomföra svenskt deltagande i biennalutställningama i . Anslagetanvänds av utställnings- och administrationskostnader NUNSKU har i sin årsredovisning redovisat attnämnden vid sidan av deltagande i biennalen i även svarar för svenskmedverkan i biennalema i resp. . Kostnadema för biennalen iVenedig belastar anslaget under varje budgetår. /94 har ca 19 %av anslaget avsatts för biennalen i och för biennalen i har intensifierat sitt arbete när det gäller att presentera svenskkonst för konstexperter (curators) som ansvarar för konstnärsurvalet vid storainteraationella utställningar. RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar Regeringenbedömer att de riktlinjer som lades fast budgetproposition börgälla även för /96. NUNSKU omfattas av regeringens sparkrav på utgifterför statlig konsumtion. /96 har anslaget räknats ned med 78 000kr. till Utställningar av nutida svensk konst iutlandet för /96 anvisar ett reservationsanslag på . Bidrag till för de fria konsterna 1993/94 Utgift 1580 000 1994/95 Anslag 1580 000 1995/96 Förslag 2 370 000 varav1 580 000 beräknat för Medeltill för de fria konsterna är budgeterade inkl. mervärdesskatt. för de fria konsterna har till uppgiftatt inom främja utvecklingen av målar-, bildhuggar- ochbyggnadskonsten och övriga till den bildande konsten hänförliga konstarter samtatt yttra sig i frågor som hör till verksamhetsområde. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. ,.. , ., Bil. tillBidrag till för de fria konsterna för budgetåret 1995/96anvisar ett anslag pä . Fihn m.m. Prop. 1994/95: lOO 12 C 29. Stöd till svensk filmproduktion m.m. 1993/94 Utgift 61500 000 Reservation 1994/95 Anslag 61500 000 1995/96 Förslag 91020 000 varav61 500 000 beräknat för skall verka för att upprätthålla och utveckla envärdefull svensk filmproduktion. ttädde avtalet, mellan staten,film- och videobranschen samt TV-företagen och (numera ) i kraft. Avtalet reglerar hur Filminstimtetsstöd till svensk filmproduktion skall utformas samt hur parteraa skallfinansiera denna verksamhet. Avtalet har, enligt överenskommelse mellanparteraa, varit föremål för överläggningar i syfte attundersöka om fömtsättningama för avtalet förändrats. Film- och videoavtalet beräknas ge ca 180 miljonerkr till stöd för svensk filmproduktion. Filmavtaletger i stort sett inkomster till stöd för svensk filmproduktion av denomfattning som beräknats. Det nya stödsystemet har inte inneburit meromfattande problem, även om vissa frägor rests rörande fördelningen mellan för-och efterhandsstöd. Dessa frågor kan dock enligt regeringens mening lösas inomfilmavtalets ram. Enligt film- och videoavtalet avser staten att uppräkna sittbidrag enligt de regler som gäller för statiiga bidragsanslag. Mot bakgrund avdet ansträngda statsfinansiella läget sker ingen generell uppräkning avbidragsanslag för /96. Detfinns inte skäl att förändra de övergripande mäl för verksamheten somregeringen angav i prop. 1992/93:10 om film- och videoavtalet och statens stödtiU filmkulmrell verksamhet. I avvaktan på förslag rörande eventuellmervärdesskattebeläggning av vissa tjänster har överläggningarna om ändringarav film- och videoavtalet ajouraerats. 8 1994/95. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. till Stöd till svensk filmproduktion m.m. /96 anvisar ett reservationsanslag pä . Stöd till filmkulturell verksamhet 1993/94 Utgift 68 298 000 Reservation 1066 131 1994/95 Anslag 61000 000 1995/96 Förslag 90 780 000 varav61 340 000 beräknat för FUm-och videoavtalet berör inte filmkulturella verksamhet. Dennafinansieras i sin helhet av staten. översyn av den filmkulturellaverksamheten, vilken utförts pä ett uppdrag som regeringen gav den 1 april1993, innehåller vissa allmänna mål för den filmkulmrella verksamheten inomområdena spridning och visning av värdefull film, bevarande av filmer ochmaterial av kulturhistoriskt intresse, samt intemationellt samarbete. Dessa mål svarar mot den indelning iverksamhetsområden som anges i stiftelseurkunden och de riktlinjer som angivitsi prop 1992/93:10. föreslår i anslagsframställningenvissa förstärkningar av stödet till den filmkulturella verksamheten.Konstnärsnämnden svarar för visst stöd till produktion av kortfilm. Detmaterial som presenterat i form av anslagsframställning,verksamhetsberättelse med bokslut m.m. samt den översyn som nämnts ovan visaratt institutet befinner sig i början av en process där den filmkulturellaverksamhetens mål och institutets roll i det statliga engagemanget efterhandpreciseras. Denna process har ännu inte nått en sådan mognad att man kanvärdera resultat i termer av överensstämmelse med tydliga uppsatta och formulerademål för verksamheten. En värdering av den filmkulturella verksamhetenseffektivitet måste därför ske efter mer allmänna kriterier. Regeringen kan därvid konstatera att vissaförbättringar och rationaliseringar av verksamheten inom institutetföretagits. De nerdragningar av de statliga bidragen som gjorts har enligtregeringens bedömning i betydande utsträckning kunnat mötas genom förändringari organisationen, rationaliseringar och överföring av verksamhet tillorganisationsformer med eget resultatansvar och egen finansiering. Fördjupad prövning Prop. ., ..,,.,.. . Filminstimtet har nyligenforetagit en sammanslagning av vissa administtanva funktionerför de olika verksamhetsområdena och avser i fortsättningen ytterligare förändraverksamheten i riktning mot en renodling av ansvaret för de filmkulturelltoundgängliga och statligt finansierade insatsema, medan verksamhet som inte kanföras till detta omräde förs över till av institutet ägda aktiebolag med egetfinansiellt ansvar och oberoende av statliga Denna utveckling är enligt regeringens mening ennaturlig del av institutets utveckling av verksamheten inom det filmkulturellaområdet och bör åtföljas av en ytterligare precisering av mål kopplad till etttydligt finansiellt åtagande för varje insats. En fortsatt utveckling iriktning mot koncentration av verksamheten till ett mer begränsat antalcentrala filmkulturella uppgifter och en rationalisering av arbetet bör ske. har en särskild position genom attsamtidigt utgöra bas för fördelning av statens samt film- TV- ochvideobranschens gemensamma resurser för stöd till svensk filmproduktion och attha ansvar för den av staten helt finansierade filmkulturella verksamheten.Denna position är en tillgäng men föratsätter också att styraingen ochplaneringen av de filmkulturella insatserna minst motsvarar de krav statenställer på myndigheter och andra organ inom andra delar av kulturområdet.Staten har ett ansvar för att insatser för film, och särskilt det filmkulturellaområdet, sker samordnat med kulturpolitiken i stort och med övriga instansersom har ansvar för film och närliggande kulturområden.