prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — 6 annat sammanhang.Regeringen kommer att återkomma till med de eventuella åtgärder somBO:s rapport föranleder. Sverigehar medverkat i Förenta Nationemas familjeår. familjeår (S 1992:06), har hafti uppdrag att initiera och samordna insatsema i enlighet med den handlingsplansom upprättats för medverkan (Dir. 1994:14). Insatsema har omfattat dels nationellautvecklingsinsatser med utgångspunkt från målen för svensk familjepolitik, delsintemationella insatser för att föra ut svenska erfarenheter i intemationeUdebatt samt medverka i FN:s fredsbevarande arbete för en hållbar social utveckling. Ett särskilt anslag om urAllmänna arvsfonden har under familjeåret disponerats för utvecklingsinsatser iSverige, som syftat till att skapa ökad livskvalitet och effektivare skyddsnätkring bam och ungdom. Särskilda medel har också ställts till förfogandeför intemationella insatser bl. a. i form av stöd till de minst utveckladeländema och ländema i det foma för att möjliggöra deras medverkan iarbetet med uppföljning av erfarenhetema från familjeåret. skall de initiativ som tagits underfamiljeåret följas upp. Erfarenhetema skall integreras i det nationellareformarbetet inom berörda sektorer samt i det intemationella samarbetet kringmänskliga rättigheter och social välfärd inom FN och inom EU. Det samarbete sominletts på nordisk bas under familjeåret skall tillvaratas. godkännerinriktningen av de besparingsåtgärder inom föräldraförsäkringsområdet förbudgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordar (avsnitt Vidtagna ochplanerade åtgärder. 1993/94 Utgift 17 115 251 080 1994/95 Anslag 17 300 000 000 1995/96 Förslag 23 493 000 000 varav 16012 000 000 beräknat för Anslaget disponeras för bidrag enligt bestämmelsemaom bambidrag och flerbarnstillägg i lagen (1947:529) om allmänna bambidrag ochlagen (1986:378) om förlängt bambidrag. Allmäntbambidrag lämnas till dess ett bam fyller . För elever /95:100 som fyUt men går kvar i gmndskolan eller i viss annanutbildning. 6 t.ex. särskola, lämnas förlängt bambidrag med sammabelopp som det allmänna bambidraget. Det allmänna bambidraget lämnas fr.o.m. den 1januari 1991 med och bam . Därutöverlämnas flerbarnstillägg till familjer med tre eller flera bam. Kostnadema täcks helt av medel från statsbudgeten.Administrationen av bambidraget handhas av och deallmänna försäkringskassoma. Bambidragets medelsbehov är beroende av antalet bamunder , antalet gymnasiestuderande med studiebidrag som räknas in förfler-bamstillägg och bidragsbeloppets storlek. Antalet hushåll med bam under 16år har ökat med ca 27 000 och antalet familjer med flerbarnstillägg med ca 30000 hushåll . /94 överskreds anslaget med 115miljoner kronor. Förklaringen härtill är framför aUt den stora ökningen avantalet familjer med flerbamstillägg. Denna ökning beror på att gymnasieskolansyrkeslinjer har förlängts med som många arbetslösaungdomar som tidigare slutat gymnasiet erbjuds ett ttedje studieår i ställetför arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Genom detta uppbär fler ungdomarstudiebidrag. Familjema fär därmed rätt till flerbamstillägg i större utsträckning. 1 budgetprognos 1 antas ettöverskridande av anslaget för innevarande budgetår med 225 miljoner kronorberäknat med regler. redovisar ienlighet med regeringens föreskrifter i regleringsbrev för /95ett utfall som uppräknat till hela budgetåret blir vilket understiger anslaget med . Enligt regeringens uppfattning kommer antaletflerbamsfamiljer - och därav följande anslagsbelastning - inte att ökaytterligare, då de flesta gymnasiestuderande har valt treårigagymnasielinjer. Vidare beräknas de ungdomskullar som under de närmast årenlämnar gymnasieskolan minska i storlek. Riksförsäkringsverketberäknar medelsbehovet för /96 till varav17 813 för tiden . Beräkningama utgår från för år 1994gällande regler med bambidragsnivån och bam samt att antaletbambidragsberättigade bam blir ca 1 762 000 vid utgången av 1994. Antaletfamiljer med flerbamstillägg beräknas till 199 000. Antalet mottagare avförlängt bambidrag beräknas till 34 000. 1994/95:100 Bil. Regeringensförslag: Bambidrag skall fr.o.m. lämnas med perbam och år. Därvid har beräknats att kan användas förkompensation till särskilt drabbade gmpper. Skälen för regeringens förslag: har efterförslag i regeringens proposition Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m.(prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiUl, rskr. 1994/95:145) beslutat att flerbamstilläggenskall justeras ned fr.o.m. . Flerbamstilläggen skall uttryckasi krontal och inte som en andel av bambidrags-beloppet.Bidraget sänks för det tredje bamet, från 9 000 till 7 200 kronorper år för det fjärde bamet och är oförändrat för det femteoch varje ytterligare bam. 1 den nämnda propositionen aviserades ettutredningsarbete med inriktning att minska nettoutgiftema för det direktastödet till bamfamiljer-na med utöver de besparingar somföreslogs i den aktuella propositionen och i propositionen (prop. 1994/95:61,bet. 1994/95:SoU8, rskr. 1994/95:105) om att slopa vårdnadsbidraget ochåterinföra garantidagama. Som regeringen inledningsvis har konstaterat är detnämnda sparkravet på svårt att behandla separat, samtidigtsom ytterligare utgiftsminskningar måste genomföras. Regeringen har därförvalt att lägga fram förslag, som inkluderar de nämnda tre miljarderna. I den allmänna debatten förs ibland fram förslag omatt inkomstpröva bambidraget. Regeringen anser dock att den princip som ladesfast när bamavdraget inom beskatmingen slopades och det allmänna bambidragetinfördes fortfarande skall gälla. Bambidraget bör ses som ett komplement tillden nuvarande familjebeskattningen som innebär att inkomsttagare med bam i huvudsakbeskattas lika mycket som inkomsttagare utan bam. Bambidraget utjämnarskillnadema mellan dem som har bam och dem som inte har så storförsörjningsbörda. Det är också en utjämning över tiden, på så sätt att ungabamfamiljer fär bambidrag medan de under senare perioder i livet, genom deskatter de då betalar, bidrar till bambidrag för nästa generation bamfamiljer. En inkomstprövning av bambidraget skulle innebäraytterligare marginaleffekter utöver dem som redan finns dvs. göra behållningenännu mindre av den inkomstökning man skulle kunna fä genom att t.ex. öka sinarbetstid. Ärbidraget inkomstprövat innebär dessutom en höjning att fler familjer drabbas avhögre marginaleffekter, vilket aldrig är önskvärt och kan användas som ettargument mot varje eventuell framtida höjning. Bambidraget är med nuvarande regler mycket enkehoch billigt att Prop. 1994/95:100 administrera. Vid en inkomstprövning skulledet krävas ökad administra- Bil. 6 tion för att bestämma och betala utbidraget. Myndighetema skulle behöva gå igenom och kontrollera uppgifter frånöver en miljon bamfamiljer. En beskattning av bambidraget, som kan ses som ettaltemativ till en inkomstprövning, kommer främst att gynna kvinnor som har rådatt vara hemma och missgynna dem som måste arbeta heltid, som t.ex.ensamstående föräldrar. Den föreslagna sänkningen av bambidragsbeloppet med125 kronor och bam innebär att grundprincipen för bambidragssystemetinte förändras utan att bambidrag också i fortsättningen lämnas med ett belopplika för alla bam. Förslaget föranleder en ändring i 1 § lagen(1947:529) om allmänna bambidrag. Ett lagförslag har utarbetats inomSocialdepartementet. Förslaget har fogats till protokollet i detta ärende sombilaga 6.1. Nedanstående sammanställning visar bidragsbeloppeni , och föreslaget belopp per hushåll samtantalet berörda hushåll (). Är 1994* Kr/är/fam Ar 1995 Kr/är/fam Ar 1996 Kr/är/fam Regeringen har beräknat ett finansiellt utrymme om410 för att vid en bambidragssänkning med per bamoch månad kunna ge kompensation till särskilt utsatta grupper. Ensamföräldrar- oftast mödrar - är, trots att de oftast förvärvsarbetar i högre utsträckningän föräldrar i samboendehushåll, en ekonomiskt svag gmpp. Utredningen omfamiljepolitiken bör fä i uppdrag att närmare överväga om och i så fall ivilken form en kompensation bör införas. Utöver fördelningspolitiska hänsynbör därvid det angelägna i att inte skapa nya marginaleffekter beaktas. Utredningen bör dock vara oförhindrad att avståfrån att föra fram förslag till kompensation för att i stället begränsasänkningen av det allmänna bambidraget. Kostnaden för eventuella justeringarskall dock rymmas inom den anvisade ekonomiska ramen för anslaget. Regeringen biträder förslagtill volymberäkning. Med hänsyn tagen till beslutet om ändrade regler förflerbamstillägg. förslagtill sänkt bambidragsbelopp och med beaktande av att 410 miljö- Prop.1994/95:100 ner kronor kan användas till kompensation till särskilt drabbadegrupper Bil. 6 bör anslaget för /96 uppgå till . 1.antar ett inomSocialdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) omallmänna bambidrag, 2.till Allmänna barnbidrag /96 anvisar ett förslagsanslag på 23 . 1993/94 Utgift 11 368 084 201'' 1994/95 Anslag 6 570 000 000' 1995/96 Förslag 12 230 000 000 varav 8 330 000 000 beräknatför " Beloppet avser kostnader dels för kalenderåret1993, dels för . Anslaget belastades engångsvis medkostnader för ett extra halvår i samband med alt staten övertog detadministrativa ansvaret frän kommunema. ' Anslagetdisponeras för bostadsbidrag till bamfamiljer och hushåll utan bam. Bestämmelser om bostadsbidrag finns i lagen(1993:737) om bostadsbidrag, bostadsbidragsförordningen (1993:739) ochförordningen (1993:982) om bostadsbidragsregister. Bostadsbidrag tdl barnfamiljer består dels av ettsärskilt bidrag för hemmavarande bam, dels av ett belopp som beror påbostadskostnadens storlek och antalet bam. Bostadsbidraget till bamfamiljer ärinkomstprövat och reduceras av den del av den bidragsgrundandeinkomsten, som överstiger ett visst belopp . skerinkomstprövning av bidragen mot en beräknad aktuell inkomst. Bostadsbidrag till hushåll utan barn lämnas delstill ungdomar mellan , dels till andra hushåll utan bam. Bidragetär beroende av bostadskostnadens storlek. Även dessa bidrag inkomstprövasfr.o.m. mot en beräknad aktuell inkomst. Samhällets kostnader för bidragsgivningen ärberoende av inkomst-, bostadskostnads- och arbetslöshetsutvecklingen och ärdärför nära kopplat till den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. har kostnadema för bidragsgivningenstigit markant. budgetprognos I för /95 () indikerar också att kostnadema för bostadsbidrag under detta budgetårblir högre än det anslagsbehov som har beräknats. I avvaktan på särskildproposition fördes anslaget i prop. 1993/94:100 bil. 6 upp med 6 570 miljonerkr. Medelsbehovet för /95 beräknades därefter enligt prop.1993/94:144 Bostadsbidrag för till . () beräknar utgiftema för /96 till (18mån.). Verket har därvid utgått från att ökningen av hushållensbidragsgrundande inkomster uppgår till 3,3 resp. ochatt bostadskostnadema ökar för vardera året. 1994/95:100 Bil. Ändraderegler för bostadsbidrag för Regeringens förslag: Gränsen för lägsta bidragsgrundande bostadskostnad höjs med till för barnfamiljer och förungdomar mellan . Den övre bostadskostnadsgränsen höjs förbarnfamiljer med till för familjer med ett bam, för familjer med tvåbam, och för familjer med treeller flera bam. Inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag höjsför barnfamiljer med till och för ungdomar mellan 18och med till för ensamstående och förmakar/sammanboende . Bostadsbidragtill andra hushåll utan bam slopas. Skälen för regeringens förslag: Som framgått i detföregående har det totala antalet bidragstagare ökat kraftigt under senare år.Denna ökning har lett till att kostnaderna för bidragsgivningen har stigitmarkant. Kostnadsutvecklingen har i vissa delar inte varit möjlig attförutsäga. Det är sannolikt att det ökade antalet bidragstagare inte enbart ärberoende av situationen på arbetsmarknaden, utan att även andra faktorer haftbetydelse. Regeringen har mot denna bakgrund gett RFV i uppdrag att analyseravilka faktorer som påverkat de senaste årens kostnadsutveckling förbostadsbidragen. 1avvaktan på resultatet av RFV:s analys bör, inför , reglema förbostadsbidragen fastställas så att kostnadsutvecklingen för bidragsgivningenbryts. Därför bör endast en mindre justering göras av de i bidragssystemetingående inkomst- och bostadskostnadsgränserna för bostadsbidrag tillbamfamiljer resp. ungdomar. Vidare bör bostadsbidrag till andra hushåll utanbarn slopas. Förbarnfamiljer bör gränsen för lägsta bidragsgrundande bostadskostnad, den övrebostadskostnadsgränsen samt inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag höjasi begränsad omfattning. Det bidragsbelopp som saknar direktanknytning till bostadskostnaden, s.k. särskilt bidrag, bör däremot varaoförändrat, dvs. för familjer med ett barn, för familjer med tvåbam samt för familjer med tre ellerflera bam. Även de gränser över vilka bidrag lämnas avbostadskostnaden bör kvarstå på samma nivå som under . Maximalt oreducerat bostadsbidrag till bamfamiljer år 1996kommer således enligt regeringens förslag att, liksom under ,bestå dels av ett särskilt bidrag, differentierat efter antalet bam i familjen,dels av ett belopp som beror av hushållets bostadskostnad och antal bam. Detsenare beloppet lämnas inom de gränser och med de bidragsandelar som framgår avföljande sammanställning. Prop.1994/95:100 Bil. Bostadskostnadsgränser är 1996 och ändringfrån för hushåll med barn, kr/mån Hushåll med Lägsta bidrags- Bidragmed Bidrag grundande bo- upp till en bo- upp till en bostads- stadskostnad_ stadskostnad av kostnad av 1bam 2 000 (+100) 3 000 (oförändrat) 5 300 (+100) 2bam 2 000 (+100) 3 300 (oförändrat) 5 900 (+100) 3eller derabam 2 000 (+100) 3 600 (oförändrat) 6 600(+100) Med dessa förändringar kommer demaximala bostadsbidragen att begränsas något i förhållande till motsvarandebidrag . Detta framgår av följande sammanställning. Maximalabostadsbidrag och ändring for hushåll med barn, kr/mån -25 -25 -25 Inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag bör höjas med2 till . Regeringens förslag föranleder ändring beträffande bostadskostnads-gränsemai 14 § lagen om bostadsbidrag samt beträffande ändrad inkomstgräns i 13 §samma lag. För vissa föräldrar under beräknas bidrag på den delav bostadskostnaden , som överstiger en nedre bostadskostnadsgränsvilken är lägre än för andra bamfamiljer. Denna nedre bostadskostnadsgränsligger under på samma nivå som motsvarande gräns för hushållutan bam. Eftersom vi i det följande kommer att föreslå en höjning av dennedre bostadskostnadsgränsen för ungdomar med , bör ävenden nedre bostadskostnadsgränsen för vissa Prop. 1994/95:100 föräldrarunder höjas med samma belopp. Förslaget föranleder Bil. 6 ändringi 15 § lagen om bostadsbidrag De ändringar som regeringen nu föreslagit börtillämpas i fråga om bostadsbidrag som lämnas fr.o.m. . Även beträffande bostadsbidrag till ungdomar börinkomstgränsen för oreducerat bidrag samt gränsen för lägsta bidragsgrundandebostadskostnad höjas i begränsad omfattning. Den övre bostadskostnadsgränsensamt den gräns över vilken bidrag lämnas av bostadskostnaden bör dockkvarstå på oförändrad nivå. Våra förslag till justering avbostadskostnadsgränserna framgår av följande sammanställning. Bostadskustnadsgränser och ändring från år 1995för ungdomar mellan 18 och 29 är, kr/mån Lägsta bidragsgrundande Bidrag upp till Bidrag upp till bostadskostnad en bostadskostnad av enbostadskostnad av 800 (+100) 2 600 (oförändrat) 3 600 (oförändrat) Med denna ändring kommer det maximalabostadsbidraget för ungdomar mellan - såväl ensamboende sommakar/samboende - att under uppgå till I IOO kr per månad.Det innebär en minskning i förhållande till föregående bidragsår med permånad. Inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag börhöjas med till för ensamstående och till förmakar/samboende . Regeringens förslag i denna del föranleder ändringbeträffande den nedre bostadskostnadsgränsen i 17 § lagen om bostadsbidrag samtbeträffande inkomstgränsema i 16 § samma lag. Regeringens förslag att bostadsbidrag till andrahushåU utan barn slopas föranleder ändring i 12,16 och 17 §§ lagen ombostadsbidrag. Även dessa förändringar bör tillämpas i fråga ombostadsbidrag som lämnas fr.o.m. . De sammanlagda effekterna av våra förslag förhushåll med barn med olika inkomster och bostadskostnader belyses genomföljande exempel, De avser ensamboende med ett bam och makar/samboende med trebarn. Exemplen visar hur bostadsbidragen förändras mellan åren 1995 och 1996.En marginell omfördelning av stödet till hushåll med höga bostadsutgifter kankonstateras. r 1996 vid skilda :h bostadskostnader samt ändring , kr/män Bostadsbidrag vid en bostadskostnad av inkomst, kr/är 1 350 (-40) 1 600 (-40) 2 IOO (-40) 2 500 (+10) 965 (-45) 1215 (-45) 1715 (-45) 2 115 (+5) 635 (-40) 885 (-40) 1 385 (-40) 1 785 (+10) 0 (+/-0) 215 (-45) 715 (-45) 1 115 (+5) Makar/samboende med tre barn Bostadsbidrag vid en bostadskostnad av inkomst, kr/år 1 950 (-40) 2 600 (-40) 3 100 (-40) 3 900 (+10) 1 400 (-40) 2 050 (-40) 2 550 (-40) 3 350 (+10) 565 (-45) 1215 (-45) 1715 (-45) 2 515 (+5) 0 (+/-0) 385 (-40) 885 (-40) 1 685 (+10) Med hänsyn tagen till regeringens förslag omändrade regler för bostadsbidrag till bamfamiljer och till hushåll utan bamberäknas kostnadema för bidrag till dessa hushåll minska med ca690 jämfört med föregående bidragsår. De sammanlagda kostnaderna för bostadsbidrag enligtregeringens förslag under /96 (18 mån.) beräknas uppgå till ca12 . På grund av de förändringar som regeringenföreslagit bör vissa ändringar i lagen om bostadsbidrag företas. Ettlagförslag har upprättats inom . Förslaget har fogats tillprotokollet i detta ärende som bilaga 6.2. 1.antar ett inomSocialdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) ombostadsbidrag, 2.till Bostadsbidrag /96 anvisar ett förslagsanslag på 12 . 1993/94 Utgift' 2 837 596 815 '" 1994/95 Anslag 2 738 000 000 1995/96 Förslag 28 463 000 000 varav 18832 000 000 beräknat för I. Fr.o.m. /96föreslår regeringen aU redovisningsprinciperna förändras genom införande avbruttobudgetering. Förändringen innebär ingen ökad kostnad för statsbudgetentotalt. Från anslaget utges föräldrapenning, tillfälligföräldrapenning och havandeskapspenning. Bestämmelsema omföräldraförsäkringsförmåner återfinns i 4 kap. lagen (1962:381) om allmänförsäkring (AFL). Rätten till havandeskapspenning regleras i 3 kap. 9 § sammalag. Föräldrapenning i samband med ett bams födelseeller adoptivbams ankomst utbetalas under 450 dagar.För 300 av ersättningsdagama betalas föräldrapenning med belopp motsvarande av den sjukpenninggrundande inkomsten, dock lägst per dag, det s.k.garantibeloppet, och utges föräldrapenning . Underresterande utges garantibeloppet. Föräldrapenning, som utges till denav föräldrama som huvudsakligen vårdar barnet, fär tas ut längst till dessbamet fyllt eller har avslutat det första skolåret. En förälder som behöver avstå från förvärvsarbeteför att vårda bam under har i vissa situationer rätt till tillfälligföräldrapenning under per bam och år. Om bamet i samband medsjukdom har ett särskilt behov av tillsyn eller vård kan tillfälligföräldrapenning utges även om bamet är . Under de första 14dagama som tillfällig föräldrapenning betalas ut utgörersättningen och därefter av den sjukpenninggmndande inkomsten.Tillfällig föräldrapenning kan bl.a. lämnas vid sjukdom hos bamet eller dessordinarie vårdare eller när en förälder behöver följa med bamet tillbama-vårdscentral. Fadem har dessutom rätt till tillfällig föräldrapenning isamband med bams födelse eller adoption. Antalet sådana dagar är tio för varjenyfött eller adopterat bam. Dämtöver har föräldrar möjlighet att varje årdisponera per bam och år fr.o.m det kalenderår bamet t.o.m. det kalenderår bamet fyller för t.ex. besök i bamomsorgoch skola. gäller enligt 4kap. 11 a § AFL att föräldrar har rätt att överlåta tillfällig föräldrapenningvid vård av sjukt bam till annan försäkrad person som i stället för föräldemavstår från förvärvsarbete för vård av bamet (prop. 1993/94:220, bet.1993/94:SfU15, rskr. 1993/94:368). Blivande mödrar, som under graviditetens senare delpå gmnd av arbetets art inte kan fortsätta sitt vanliga arbete och inte kanomplaceras, har rätt till havandeskapspenning. Denna utges tidigast fr.o.m. den60:e dagen före den beräknade förlossningen och längst t.o.m. den I dagenföre denna tidpunkt, dvs. utgesför de första tre dagama av den sjukpenninggrundande Prop.1994/95:100 inkomsten och därefter . Har kvinnan blivit avstängd frånsitt Bil. 6 arbete därför att arbetsmiljön kan medföra risk för fosterskadorutges ersättning redan fr.o.m. dagen för avstängningen. Beräkningamaav det totala antalet ersatta dagar baseras på prognos över antalet levande födda bam. Födelsetalet antas hanått sin kulmen . Det stannade dock på en hög nivå med omkring 123 000födda bam under . minskade sedan födelsetaletkraftigt till drygt 117 000 bam och förväntas sjunka successivt framöver.Minskat födelsetal för med sig ett minskat uttag av föräldrapenningdagar. Trots att antalet bam för vilka tillfälligföräldrapenning kan tas ut kommer att öka antas antaletuttagna dagar minska ytterligare något . Det förhållandet attantalet bam för vilka förmånen kan utges ökar tyder på attutnyttjandet av den tillfälliga föräldrapenningen kommer att börja öka under år1995. Antalet dagar för vård av sjukt bam har sjunkit ochlikaså andelen av nyblivna pappor som tagit ut de tio s.k. pappadagama. Däremothar uttaget av kontaktdagar varit relativt stabilt. Den vidgade möjlighetenfr.o.m. för föräldrar med funktionshindrade bam att använda tillfälligföräldrapenning kommer att öka antalet uttagna dagar endast marginellt. För havandeskapspenningen gäller att utnyttjandethar minskat . Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter med anledningav EG-direktivet 92/85 EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa påarbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött bam ellerammar kan dock komma att öka utnyttjandet av havandeskapspenning framöver. Med utgångspunkt från beräknat antal dagar och medett antagande om en genomsnittlig löneökning om för och förår 1995 beräknar RFV de totala kostnadema för föräldraförsäkringen till respektive . Regeringenhar med utgångspunkt i RFV:s beräkningar och med beaktande av löneutvecklingenberäknat kostnadema under detta anslag till . tillFöräldraförsäkring för /96 anvisar ett förslagsanslag på . 1993/94 Utgift 3 460 404 213 '' 1994/95 Anslag 3 027 000 000 1995/96 Förslag 5 022 000 000 varav 3 328 000 000 beräknat för juli1995 - Anslaget disponeras för bidrag enligtbestämmelserna om bidragsförskott i lagen (1964:143) om bidragsförskott ochlagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande. Bidragsförskott lämnas för bam som endast en avföräldrarna har vårdnaden om eller som står under vårdnad av annan änföräldrarna. Bidragsförskott kan också lämnas när föräldrarna har gemensamvårdnad men bor åtskilda. Den allmänna åldersgränsen för bidragsförskott är . Bidragsförskott lämnas också för bam som studerar i åldern . I budgetprognos I antas ettöverskridande av anslaget för innevarande budgetår med 213 miljoner kronorvilket i huvudsak överensstämmer med den beräkning som kan göras utifrånRiksförsäkringsverkets redovisning . Det bör i sammanhangetnoteras att sänkte det i föregående års budgetpropositionuppskattade anslagsbehovet med bl.a. med hänvisning tillbehovet av en ökad indrivningsverksamhet av utestående underhållsbidrag.Andelen av kostnadema för bidragsförskott som täcks av utbetaldaunderhållsbidrag har minskat något från föregående budgetår. Detta torde varaen följd av den minskande betalningsförmåga bland underhållsskyldiga som följerav situationen på arbetsmarknaden. Riksförsäkringsverketberäknar medelsbehovet för /96 till varav3 403 miljoner beräknat för . Beräkningama utgår frånantagandet att antalet bidragsberättigade barn ökar med 12 220 bam till 325000, ett genomsnittligt basbelopp på och att den andel avbidragsförskottet som finansieras av de underhållsskyldiga uppgår till 28,2procent.