prop · GH03135 · 1994-01-01 00:00:00 — En del av dem har en mängd olika problem medan andra främst eller enbart har problem i relationen till föräldrarna som medför att de inte kan leva stadigvarande i sin familj. Bland dessa ungdomar har flickorna den mest utsatta situationen. Ungdomsbrottsligheten i är betydligt högre än den var t.ex. i början av detta sekel eller . Oavsett alla jämförelser anses den allmänt sett oacceptabelt hög. Ungdomar som begår brott begår dem ofta tillsammans med andra ungdomar. Vissa brott är typiska ungdomsbrott. Ungdomar i åldrarna dominerar när det gäller t.ex. väskryckning (av de misstänkta), bilstöld () och legitimationsförfalskning (). Antalet ungdomar som lagförts för misshandel har ökat under det senaste årtiondet. Detta förhållande skall dock ses mot bakgrund av att antalet anmälda misshandelsfall ökar generellt i samhället. Bakom rubrikerna om det s.k. ungdomsvåldet finns en liten grupp högaktiva som begår en oproportionellt stor andel av brotten. Våldet bland ungdomar torde inte ha ökat totalt sett. Däremot hävdar vissa att det har blivit råare, med ett allt större inslag av vapen, främst knivar. Emellanåt uttrycks bland ungdomar den uppfattningen att det gäller att kunna försvara sig själva och att de av denna anledning bär vapen. Denna utveckling inger stark oro. Andelen ungdomar med ett tungt missbruk har minskat påtagligt . Uppgifterna om ett minskat drogmissbruk bland ungdomar stöds av de regelbundna undersökningar bland skolungdom i årskurs 9 som görs. Andelen ungdomar som prövat narkotika låg på . var motsvarande andel . har den totala försäljningen av alkohol minskat. Ett undantag är försäljningen av stark- öl på restaurang. Av erfarenhet och från undersökningar om ungdomars alkoholkonsumtion kan konstateras att det nästan uteslutande är yngre människor som står för denna ökade konsumtion. En till antalet liten, men desto synligare grupp är de ungdomar som på ett våldsamt sätt ger uttryck för sin rasism och intolerans. Bland ungdomsgruppen som helhet synes främlingsfientligheten dock inte ha ökat, men däremot kritiken av invandrings- och flyktingpolitiken. Framtidens arbetsmarknad kommer att kräva hög kompetens, flexibilitet och beredskap till livslångt lärande. Alla ungdomar behöver kunskap för att kunna hävda sig på en förändrad arbetsmarknad. Utbildningen får dock inte bli ensidigt inriktad på kortsiktigt nyttiga kunskaper för arbetsmarknaden. En god utveckling av samhället kräver också medborgarnas bildning i vid mening. Bildningsbegreppet har diskuterats i betänkande Skola för bildning (SOU 1992:94). Också företag och offentlig verksamhet har allt att tjäna på anställda med bildning utöver vardagskunskaperna. Kreativitet och sprudlande framtidsidéer kan frodas i ett klimat där också en vidsynt bildning på humanismens och historiemedvetenhetens grund lämnat sitt bidrag. Riksdagsbeslutet om en reformerad gymnasieskola hade som det ena syftet att ge alla ungdomar i gymnasieåldern en garanterad rätt till en treårig gymnasieutbildning. Det andra syftet var en omläggning av yrkesutbildningarna från många specialiserade utbildningar till färre mer teoretiskt gedigna utbildningar, som riktar sig mot bredare sektorer av arbetslivet. Den nya gymnasieskolan genomförs successivt. All intagning till gymnasieskolan skall fr.o.m. /96 avse de nya programmen. En viktig utmaning består nu i att motivera alla elever att genomgå en treårig gymnasieskola. En nära samverkan mellan skola och arbetsliv, där teori och praktik integreras kan härvid spela en betydelsefull roll. Det finns risk för att ungdomarna i framöver kan komma att uppdelas i två grupper på arbetsmarknaden, de som får fast anknytning till arbetsmarknaden och de som inte får det. En sådan utveckling måste motverkas med alla tillgängliga medel. Det är viktigt att arbetsmarknaden ger många möjligheter till inträde och att det ständigt finns möjligheter till att växla från exempelvis mer lågproduktiva arbeten till högproduktiva arbeten, dvs. arbeten i tillväxtsektorer med högre löneutveckling. Det kan bl.a. ske genom goda möjligheter till kompetensutveckling och effektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den befarade klyvningen av arbetsmarknaden för ungdomar belyses av det faktum att den sociala snedrekryteringen till gymnasieutbildningen och högre studier är huvudsakligen densamma som före skolreformerna . Ännu är det vid de tidigaste övergångarna mellan skolstadier som betydelsen av social bakgrund är störst. Detta innebär att åtgärder mot den sociala snedrekryteringen kan ha effekter på alla utbildningsnivåer. Den sociala snedrekryteringen i avviker knappast jämfört med övriga och . Det finns också anledning att diskutera andra sätt för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden. I direktiven för utredningen (Fi 1993:19) om förutsättningarna för expansion av privat tjänstepro-duktion sägs t.ex. att utredaren bör analysera önskvärdheten av och möjligheten till en differentiering av de i den totala skattekilen ingående skatteslagen, inkomstskatten, socialavgifterna och mervärdeskatten. Möjligheterna och önskvärdheten av att differentiera skattebelastningen för viss tjänsteproduktion utförd av ungdomar bör belysas (dir. 1993:100). Förändringar mot mer decentraliserade löneförhandlingar samt uppmjukningar av trygghetslagstiftningen kan i vissa fall underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden som tryggheten för dem som fått fotfäste på denna minskar. En rimlig avvägning måste göras mellan de olika mål som finns. Det är angeläget att stora ansträngningar görs för att skapa ett samhälle där alla har möjligheter att få ett arbete. är det inte minst i tider av hög arbetslöshet, särskilt bland ungdomar, viktigt att samhällsdebatten inte skapar ett klimat där människovärdet knyts till innehavet av traditionellt förvärvsarbete eller till en yrkesidentitet. Den samhällsomvandling som har ägt rum i under det senaste seklet har inneburit förändringar av villkoren för föräldraskapet och därmed en förändring av de ungas uppväxtvillkor. Familjens samman-sättning, funktion och livsstil har förändrats. Som regel arbetar båda föräldrarna utanför hemmet. Svensk familjepolitik är i allt väsentligt inriktad på att ge barn och ungdomar goda uppväxtvillkor genom generella insatser som värnar om barnfamiljernas ekonomiska trygghet och stöd i olika former till vård och fostran. Öppna familjer som samverkar med andra i t.ex. grannskap, arbetslag, daghem eller skola, tillsammans med en livssyn som betonar människors lika värde och ansvar för varandra är viktiga förutsättningar för unga människors utveckling till trygga, aktiva och ansvarsmedvetna vuxna. Det är när familjen får goda förutsättningar som barnen kan möta en fast normvärld grundad i förståelse, kärlek och omtanke. Släktingar och övriga grupper i omgivningen skapar i många fall det nätverk som kompletterar familjens möjligheter. Dagens svenska familjer består oftast bara av två generationer. Den stora majoriteten av alla barn har minst ett syskon. är enda barnet. Många barn lever i styvfamiljer med "nya föräldrar" och syskon. Familjen är emellertid utsatt för stora påfrestningar i dagens samhälle. Skilsmässornas antal har ökat i , liksom i andra länder. Om utvecklingen fortsätter och både äktenskap och samboförhållanden räknas in kommer av alla barn att uppleva att föräldrarna flyttar isär. Barn behöver både manliga och kvinnliga förebilder. Unga pojkar som hamnar i missbruk eller kriminalitet har ofta vuxit upp utan pappa eller någon annan manlig förebild. Om föräldrar skiljer sig eller separerar från varandra måste de ändå kvarstå som föräldrar för sina barn. Att vara förälder är ett livslångt åtagande. I socialt arbete strävar man numera efter att engagera de frånvarande fäderna i behandlingsarbetet. I andra fall söker man efter manliga förebilder i den unges omgivning. Ett vidgat nätverk kring ungdomarna i form av släkt, vänner och andra vuxna har stor betydelse, vid sidan av det offentligas insatser för att stötta de familjer som behöver detta. Familjepolitikens utgångspunkt är att familjen har huvudansvaret för barnen och ungdomarna. Staten och kommunerna skall genom stödinsatser bistå och underlätta för föräldrarna. Den svenska familjepolitiken strävar efter att utjämna ekonomiska skillnader mellan barnfamiljerna och andra typer av hushåll. Ensamstående föräldrars situation uppmärksammas särskilt. Politiken måste främst inriktas mot att stärka den öppna familjen och det nätverk av andra vuxna i de ungas närhet som har betydelse för identitetsutveckling och vuxenetablering. Livsfrågor och behovet av etik I en studie genomförd på uppdrag av , , , och Barn- och anger en överväldigande majoritet att de har god kontakt med sina föräldrar. Ändå önskar sig fyra av fem ungdomar mer kontakt med vuxna. Detta tyder på ungdomars längtan efter djupare samtal och mer av förtroendefull kontakt med vuxna, föräldrar och andra. Man behöver någon som tar sig tid och lyssnar, någon man kan tala med om existentiella ting. Just detta uttrycker också de unga som vänder sig till (Barnens rätt i samhället) och andra organisationer eller mediaredaktioner. Föräldrarna är de vuxna som har huvudansvaret för sina ungdomar, men alla vuxna som kommer i kontakt med ungdomar har ett medansvar när det gäller att vara normbildare, att bidra till att den existentiella tryggheten bland ungdomar ökar. Ungdomar behöver vuxna som sätter tydliga gränser för vad som är rätt och fel. De vuxna måste också förmedla värden som tolerans, vidsynthet och alla människors lika värde. Detta gäller inte bara i hemmet utan även i skolan och i samhället i stort. Företeelser som mobbning och skolk utgör varningssignaler och berör samhällets mest centrala värderingar. Den existentiella oron hos ungdomar har givetvis också samband med de stora överlevnadsfrågorna. Miljöförstöring, u-världens sjukdomar, svält och brist på resurser, ekonomisk kris, krig och andra våldskonflikter - också i - medverkar till en befogad oro. Det gäller att kanalisera denna oro till aktivitet och tro på att det går att förändra världen till det bättre. Om vuxenvärlden enbart skyler över dessa problem, fördjupas den unga generationens oro till destruktiv vanmakt. Det kommersiella utbudet har stor betydelse i ungdomars vardagsliv. Nya konsumtionsvaror introducerades och privatkonsumtionen ökade efter . Vårt vardagsliv har i särskilt hög grad förändrats på masskommunikationens och elektronikens områden. En stor förändring ligger i att tonårsindustrin och mediakulturen har blivit integrerade. Tonårsindustrin satsar på hela livsstilspaket. Reklamfolk och trendsättare kartlägger noga genom omfattande enkäter nya strömningar som kan fångas upp och omvandlas i mode, media etc. En ständig växelverkan sker på detta sätt mellan de kommersiella krafterna och ungdomarna själva. Mediakulturen och den kommersiella marknaden producerar estetiska koncept som sedan omvandlas i vardagskulturen som i sin tur påverkar mediakulturerna. Ungdomar inom de mer medvetna ungdomskulturerna använder sig av olika delar av mediautbudet och skapar sina egna personliga stilar. Många ungdomar upplever trygghet i att tillhöra en särskild grupp. Men även de ungdomar som inte är så uttalat engagerade i någon av de olika ungdomskulturerna dras till och vill konsumera produkter som de aktuella trenderna föreskriver. Möjligen är denna senare grupp mer utsatt för tonårsindustrins påverkan. Mediavåldets påverkan diskuteras ständigt. Vissa forskare och debattörer hävdar att det s.k. videovåldet antagligen i sig inte har så stor betydelse. Andra menar att det självklart finns ett samband mellan det fiktiva och det verkliga våldet. Inte så att alla som ser mord och våldtäkter på video kommer att praktisera det i verkligheten men att barn som matas med sådana grymheter under sin uppväxttid påverkas negativt i sitt känsloliv. En massiv påverkan av våldsskildringar i media, både i nyhetsförmedling och i fiktion, kan tillsammans med andra ogynnsamma faktorer medverka till att ungdomar får svårare att leva sig in i våldsoffrens verklighet. Ett värdesystem uppbyggt på en hållbar etik motverkar riskerna för att ungdomar fascineras av eller glorifierar våldet. Ett annat fenomen är kopplingen mellan våld och den ökade spridningen av data- och TV-spel. Denna spridning utgör en marknad som i närmar sig i omsättning . Kritiken är stark mot spel där våld förordas som lösning på problem. Vissa distributörer låter numera förhandsgranska dataspel. Dopning, hetsätning och självsvält kan sägas representera förvridna skönhets- och styrkeideal. Delvis som en följd av reklampåverkan, men framför allt som en önskan att bli uppmärksammad och älskad, vittnar de om en djup tragik. Att räknas med i vuxensamhället Ungdomars starka längtan efter vuxenkontakt pekar också på en mer specifik önskan - att räknas i vuxenvärlden. Att ge ungdomarna en framtidstro som bygger på tilltro till den egna förmågan att påverka både sin egen och samhällets utveckling är en viktig uppgift för den vuxna generationen. Det finns ingen motsättning mellan att erkänna ungdomars egna kulturer och att söka mer av samverkan över generationsgränserna, att ta ungdomarna mer i anspråk i gemensamma aktiviteter. En av världens största reklambyråer har intervjuat ett urval ur MTV-generationen, "Eurokids", och funnit att dessa är översköljda av in- formation, TV-skval och reklam. De känner sig överstimulerade och uttråkade. visar rapporten att den unga generationen framhåller etiska värden. Till skillnad ungdomar så prioriterar de "regnskogar framför klädmode". Det är en nödvändig utmaning att ge ungdomar möjligheter att engagera sig i samhällsarbetet. Att ha inflytande innebär också att dela ett ansvar. Ungdomar behöver tidigt uppmuntras till samhällsansvar genom att de får inflytande och får delta aktivt i skolan, på arbetsplatsen, i närmiljön, i ideellt arbete osv. Ett viktigt mål för ungdomspolitiken måste vara att skapa överblick och helhetssyn. Dels gäller det den överblick som kan skapas till hjälp för alla som arbetar med insatser riktade till ungdomar inom kommuner, statliga myndigheter och frivilliga, ideella organisationer. Här har en statlig ungdomsmyndighet en viktig och samordnande funktion. Det återkommer vi till i ett följande avsnitt. Men det viktigaste gäller den enskildes överblick över sitt eget liv och sin person. I tidigare avsnitt har ungdomstiden beskrivits som den tid då uppgiften är att inom olika områden påverka sin egen utveckling till vuxen individ, en period med gradvis växande självkänsla, kompetens och etablering i vuxenvärlden. Denna uppgift fordrar att man själv har initiativet. Det svenska samhället vilar på respekten för varje människas unika värde och alla människors lika värde. Välfärdssamhället har vuxit fram med rötterna i denna uppfattning om människovärdet. En naturlig konsekvens av en sådan människosyn är ett demokratiskt samhällsskick. En statlig ungdomspolitik måste, som den medger att ungdomar själva formar sin framtid, befästa att grundvärderingar som demokrati, solidaritet och människovärde överförs till kommande generationer. En viktig grund för maktfördelningen i samhället är att beslut skall fattas på lägsta möjliga effektiva nivå, dvs. i första hand av dem som befinner sig närmast uppgiften. Den s.k. subsidiaritetsprincipen ger uttryck för ett sådant förhållningssätt. Det innebär att det i första hand är de unga som skall ges stora möjligheter att själva utforma sina liv. Helt naturligt blir föräldrarna involverade, liksom de nätverk av kamrater, lärare, släktingar, ungdomsledare m.fl. som varje människa är delaktig i. I den offentliga sektorns uppgift ligger främst att underlätta ungdomarnas eget, föräldrarnas och den ideella sektorns ansvarstagande. De offentliga organen skall ha ett aktivt ansvar för att stödja de frivilliga positiva krafterna i den unges omgivning. Det är angeläget att de offentliga insatserna inte utformas eller genomförs så att de leder till att de unga, deras föräldrar och andra vuxna i deras närhet inte längre känner sitt ansvar. Naturligtvis har samhällsorganen ett särskilt ansvar för de mest utsatta grupperna i samhället. 4 Regeringens insatser för ungdomar I det föregående avsnittet har vi beskrivit hur det är att vara ung. Vi har också behandlat frågor om situationen för dagens ungdomar inom olika områden. I det här avsnittet skall vi sammanfattningsvis redovisa några av regeringens insatser för att skapa goda villkor för ungdomar. En utförligare redovisning av regeringens aktuella åtgärder för ungdomar görs i bilaga 2. En sammanställning av utvecklingsprojekt som stöds genom (Allmänna arvsfonden) återfinns i bilaga 3. Goda uppväxtvillkor skapas i samverkan Arbetet med ungdomsfrågor spänner över många verksamhetsområden. Det är därför angeläget att de olika samhällsinsatserna kompletterar varandra och lägger en god grund för ungdomars framtidstro. Det handlar exempelvis om utbildning, arbete, bostad, socialpolitik, kultur och fritid. Inom har ett övergripande ansvar och en samordnande roll när det gäller ungdomsfrågor. Barn- och (Ju 1983:01) är ett rådgivande organ till regeringen i frågor som rör unga människors uppväxtvillkor (dir. 1992:15). I bilaga 1 lämnas en översikt av statliga organ med särskilt ansvar för ungdomsfrågor. Förutsättningarna för ungdomar att etablera sig i samhället har förändrats . Hög arbetslöshet och svårighet att skaffa sig en egen bostad är problem för en stor del av dagens ungdomar. Dessutom behöver välfärdens fördelning mellan generationerna och i ett livsperspektiv uppmärksammas. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare om ungdomars levnadsvillkor och framtidsutsikter (, C 1992:07, dir. 1992:107). Utredaren skall studera ungdomars etableringsmöjligheter på arbets- och bostadsmarknaderna samt belysa unga hushålls ekonomiska situation. Syftet är att få fram konkreta förslag till effektivare åtgärder samt tekniker för hur ungdomsperspektivet skall kunna beaktas i större utsträckning i den politiska beslutsprocessen. Resultaten av utredningsarbetet skall redovisas . Den höga ungdomsarbetslösheten kräver insatser på flera områden. En varaktigt förbättrad sysselsättning kan bara nås genom god tillväxt i en stabil ekonomi. Regeringens ekonomiska politik har en sådan inriktning.Regeringen har vidtagit en rad särskilda åtgärder mot ungdomsarbets-lösheten. Under /93 anvisades ca 120 000 ungdomar sysselsättning i form av ungdomspraktik. Försöksverksamheten med ungdomspraktik har förlängts t.o.m. och till viss del modifierats. Syftet med förändringarna är att få ungdomspraktiken att i ännu högre grad leda till reguljär anställning efter praktikperiodens slut. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att ordna nya utbildningsformer såsom utbildningscheck, sommaruniversitet och traineeutbildning. För många ungdomar har möjligheten till starta-eget-bidrag blivit ett nytt sätt att skaffa sysselsättning och inkomst. För att motverka negativa effekter av ungdomsarbetslöshet har fått i uppdrag att fördela stöd till särskilda s.k. syssel- sättningsprojekt för arbetslösa ungdomar. Dessutom har ungdomsrådet fått ett särskilt uppdrag att stimulera det ideella föreningslivet till ökade insatser för att erbjuda arbetslösa ungdomar ungdomspraktik och projekt inom ramen för arbetslivsutveckling. Frågan om hur långvarig arbetslöshet påverkar ungdomars sociala anpassning och hälsotillstånd skall följas upp och dokumenteras i en särskild studie. Denna studie genomförs av och . Särskilda insatser behöver vidtas för att stärka ungdomars framåtanda och entreprenörskompetens. Det finns redan flera lokala projekt som bygger på en helhetssyn på ungdomars behov och möjligheter till personlig kompetensutveckling. Många av dessa befinner sig i gränslandet mellan arbetsmarknadspolitik, utbildningspolitik och socialpolitik, vilket har visat sig vara ett problem när man vill utveckla verksamheterna till mer långsiktiga insatser. Regeringen avser att på olika sätt aktivt följa och stödja dessa verksamheter. För unga människor har möjligheterna till utbildning stor betydelse. Ett omfattande utvecklingsarbete pågår för att ställa behovet av kunskap och kompetens i fokus. Ett exempel är gymnasiereformen som bl.a. innebär att yrkesförberedande gymnasial utbildning förlängs från två till . av tiden på de yrkesförberedande utbildningarna i gymnasieskolan skall förläggas till olika arbetsplatser. Därigenom kan en närmare samverkan mellan skola och näringsliv åstadkommas. Den nya kursutformade gymnasieskolan ger en större flexibilitet och möjlighet till skräddarsydda utbildningar. Gamla gränser mellan yrkesförberedande och studieförberedande utbildning kan överbryggas när det blir större möjligheter att kombinera en yrkesutbildning med studieförberedande kurser. Genom tas nya steg i in- ternationaliseringen av svensk utbildning och inom skolans område kan vi se fram emot en ökad rörlighet för personal och elever. De senaste årens skolreformer innebär att eleverna och föräldrarna får ett ökat inflytande över skolgången. Rätten att välja grundskola har skrivits in i skollagen och i de nya läroplanerna har elevernas möjligheter till inflytande lyfts fram. och högskolor har också de studerandes möjligheter till inflytande över utbildningen ökat. Genom en ökning av antalet platser skall fler ungdomar få chans till högre utbildning. Mångfalden av utbildningsalternativ gör det vidare möjligt för studenterna att hitta den kombination av kunskaper som framstår som mest ändamålsenlig. Regeringen stimulerar en utveckling av distansutbildningen vid universitet och högskolor. Regeringen kommer att för lägga fram en utvecklingsplan för skolväsendet där speciella utvecklingsområden, t.ex. ledarskaps- och kompetensutvecklingen i skolan behandlas. Ungdomars engagemang tas till vara Ungdomars eget engagemang är en resurs som måste utnyttjas i större utsträckning. (FN:s) konvention om barnets rättigheter är ett av de viktigaste instrumenten som tillkommit för att värna barns och ungdomars rättigheter. Ratificeringen av konventionen innebär att iklätt sig en internationell, folkrättslig förpliktelse att följa konventionens bestämmelser. och regeringen har klart uttryckt en vilja att förverkliga de intentioner som finns i konventionen. omfattar i princip alla viktiga samhällsområden som berör barn och ungdomar . Konventionen kan delas in i tre huvudområden - rätten till liv och utveckling, rätten till skydd och trygghet samt rätten till medinflytande och att säga sin mening och bli respekterad. En grundtanke bakom konventionen är att barn och unga har samma människovärde som vuxna, men att de behöver ett särskilt stöd för att komma i åtnjutande av det. Genom att inrätta en () med uppgift att övervaka efterlevnaden av har regeringen givit uttryck för den vikt den lägger vid konventionen. Regeringen har tilldelat särskilda resurser för att lyfta fram ungdomsperspektivet och bredda kompetensen i ungdomsfrågor. Utvecklingsarbete för att stärka ungdomars inflytande För att ungdomar skall känna engagemang krävs att de får inflytande, får ta egna initiativ och känner sig delaktiga. Ungdomar har ofta god kunskap om sin närmiljö. Den kunskapen bör tas till vara när beslut fattas om den lokala miljöns utformning. I det förändringsarbete som pågår för att fördjupa den lokala demokratin och öka medborgarnas inflytande i kommunerna är det viktigt att ägna ungdomars möjligheter till medverkan särskild uppmärksamhet. Regeringen har gett i uppdrag att i samarbete med kommunerna bedriva ut- vecklingsprojekt om sådana demokratifrågor. En särskild satsning görs också för att utifrån ungdomars egna idéer utveckla nya träffpunkter. Exempel på detta är olika s.k. "". I den proposition om lokal demokrati som regeringen avser att överlämna till behandlas ungdomars möjligheter till ökat inflytande i den kommunala verksamheten.