prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Kvinnoorganisationer,kvinnliga nätverk och enskilda kvinnor men också många män har aktivt bidragittill den ökade uppmärksamhet som riktas mot kvarvarande brister i jämställdhet,såväl generellt som mellan enskilda kvinnor och män. Detta utgör en god grundför de insatser som också framöver behövs för att driva jämställdhetsarbetetvidare. Regeringen avser återkomma till med förslag till åtgärder ien särproposition . JämställdhetspoUtiken kan inte formas isolerad frånandra politikområden. Den berör alla delar av samhället. Regeringen har lagtdet övergripande ansvaret för jämställdhetspolitiken hos statsministernsställföreträdare för att markera detta. Alla förslag som regeringen lägger kommer i förvägatt granskas från jämställdhetssynpunkt för att säkerställa en fortsattmålmedveten utveckling mot ett jämställt samhälle. har regeringen beslutat omdirektiv (dir. 1994:124) till samtliga kommittéer och särskilda utredare medriktlinjer om att förslag som läggs fram skall innehålla en analys ochredovisning av de jämställdhetspolitiska konsekvensema. I arbetet med att integrera ettjämställdhetsperspektiv på politikens alla områden är det angeläget att riktasärskild uppmärksamhet mot de strukturer, både formella och informella, sombidrar till att upprätthålla eller förstärka segregeringen mellan könen och enojämn maktfördelning, både mellan grupper av kvinnor och män och mellanenskilda. Jämställdhet är ytterst en fråga om makt. Som ett led i en större satsning på att ökakunskapema om mål och metoder i jämställdhetsarbetet kommerutbildningstillfällen att anordnas både för chefer inom ochför myndighetschefer. Medel finns också avsatta (prop. 1993/94:147) för attbereda universitet och högskolor möjlighet att utveckla och pröva särskildayrkesinriktade kurser för jämställdhetshandläggare och andra som i sitt yrkearbetar med jämställdhetsfrågor. För att ytterligare påskynda utvecklingen och prövanya vägar i arbetet har jämställdhetsministern tillkallat en delegation förjämställdhet mellan kvinnor och män. Delegationen skall ta fram idéer ochförslag för en vidareutveckling av jämställdhetspolitiken samt bidra tillopinionsbildning på området. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt arbetsmarknads-och arbetslivsfrågor, löner, makt och inflytande, kvinnors hälsa samt våld motkvinnor. Regeringen fäster stor vikt vid att utvecklingen påinformationsteknikområdet (IT) gynnar kvinnor och män i lika storutsträckning. Erfarenheter visar att det främst är män som utnyttjarny teknik och skaffarsig kunskap på området. Det är angeläget att motverka att IT- Prop.1994/95:100 användningen förbehålls män bl.a. för att inte ytterligare befästaden . 6 könsuppdelade arbetsmarknaden. Jämställdhetsdelegationenkommer att behandla denna fråga med förtur. Länsstyrelsema svarar för den regionalasamordningen av insatser på jämställdhetsområdet. Fr.o.m. /95har länsstyrelsema tilldelats medel för en expert i jämställdhetsfrågor.Länsexperten skall vara ett stöd för ledning i dess ansvar föratt jämsfalldhetsfrågoma lyfts fram inom olika sakområden. Under det förstaåret skall arbetet med en strategi för det utåtriktade jämställdhetsarbetetprioriteras. En viktig förutsättning för attjämställdhetspolitiken skall fä genomslag är den lokala förankringen påarbetsplatser och i kommuner. Medel har avsatts under anslaget Särskildajämställdhetsåtgärder för att stödja projekt som syftar till att utvecklamodeller för ett lokalt strategiskt jämställdhetsarbete på nivå.Regeringen kommer att göra sina prioriteringar av projekt i nära samarbete medSvenska . Ettmålmedvetet arbete för att öka kvinnors inflytande på olika nivåer i samhällethar lett till att är väridsledande när det gäller andelen kvinnor idirektvalda politiska organ. Efter regeringsskiftet består regeringen av likamånga kvinnor som män och i är av ledamötema kvinnor.Kvinnoma har stärkt sin poUtiska ställning också lokalt inom kommun- ochlandstingsfullmäktige (). Även i statliga styrelser ochkommittéer har andelen kvinnor ökat och var per (sevidare bilaga 6.11). Regeringen kommer på olika sätt att fortsätta stödja denpositiva utveckling som pågår för att öka andelen kvinnor i beslutsfattandeförsamlingar. Frågor om kvinnors ekonomiska makt och ekonomiskaresurser måste uppmärksammas mer. redovisas till riksdagenvissa uppgifter om fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män(se bilaga 6.10). Kunskapema på området är dock i många avseendenbristfälliga. Genom den utredning som regeringen tillsatt omfördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män(dir. 1994:102) kommer vi att fä väsentligt ökade kunskaper i dessa frågor.Utredningens arbete skall redovisas fortlöpande i delrapporter och i enslutrapport ijuli 1997. För att stimulera utvecklingen mot en jämnkönsfördelning bland chefer inom den privata sektom anvisade våren1994 medel för en näringslivsakademi. Företrädare för näringslivet har i samrådmed regeringen beslutat inrätta en sådan akademi, under benämningenNäringslivets ledarskapsakademi. Syftet är att verka för kunskapsspridning,opinionsbildning och att stödja förändringsarbete i företagen för att ökaantalet kvinnliga chefer. De anvisade medlen kommer att utgå under de treförsta verksamhetsåren. Andelen kvinnor bland de myndighetschefer somregeringen tillsätter Prop. 1994/95:100 måste öka. utgör kvinnoma iden gruppen . 6 skall vara att minst hälften avnya myndighetschefer som regeringen utnämner skall varakvinnor. Regeringen utgår från att myndighetschefema i sin tur sätter uppmotsvarande mål för sina myndigheter. För att stimulera och stödja statliga myndighetersansträngningar att fä fler kvinnor på chefstjänster har Statens fömyelsefondbeslutat genomföra ett chefsutvecklingsprogram för kvinnliga chefer i staten.Två miljoner kronor avsätts för programmet som genomförs och1996. Idagär andelen sysselsatta kvinnor nästan lika stor som andelen sysselsatta män.Att kvinnor förvärvsarbetar i stor utsträckning som födelsetalen iSverige är bland de högsta i visar att kvinnor och män har godamöjligheter att förena föräldraskap och förvärvsarbete. Det ekonomiskafamiljestödet och den utbyggda barnomsorgen har här stor betydelse. Det ärfortfarande så att kvinnor bär huvudansvaret för det praktiska arbetet med hemoch barn. Det medför att kvinnor i stor utsträckning arbetar deltid. Regeringenser dock med oro på att det ofrivilliga deltidsarbetet ökar. De som önskarlängre arbetstider, bl.a. för att barnen är små, har intemöjligheter att fä det. Kommissionen om den svenska arbetsrätten somregeringen tillsatt (dir. 1994:138) kommer särskilt att belysamöjligheterna att omvandla deltidstjänster till hehidstjänster med rätt tillpartiell tjänstledighet. Här har partema på arbetsmarknaden ett stort ansvar.Regeringen kommer noga att följa utvecklingen. var mäns andel av uttagnaföräldrapenningdagar . beslut (prop.1993/94:147, bet. 1993/94:AU17, rskr. 1993/94:290) om att fr.o.m. den 1 januari1995 reservera en månad i föräldraförsäkringen för pappan och en månad för mammanbör leda till att föräldrama delar föräldraledigheten i större utsträckning änhittills. har särskilda medel avsattsför information och opinionsbildning om delad föräldraledighet. Kampanjer ochinformationssatsningar, som bl.a. försäkringskassoma genomfört, har riktatstill män för att stimulera dem att ta vara på sina möjligheter att varaföräldralediga. Inom ramen för föräldrautbildningen genomför Socialdepartementetunder /95 i samverkan med ett projekt medsärskilda pappagrupper. Projektet genomförs i fyra landsting (,, och ) och i . Erfarenhetema ärmycket positiva och visar att de som deltagit i pappagrupper tar ut en störredel av föräldraledigheten än genomsnittet för män i riket. Syftet med projektetär att pröva modeller för att pappagrupper skall kunna ingå som en del iföräldrautbildningen inom alla landsting. Arbetsgmppen(S 93:C) om pappoma, bamen och arbetslivet har Prop. 1994/95:100 lämnatsin slutrapport . Mot bakgrund av arbetsgruppens Bil. 6förslag, erfarenheter av den särskilda pappamånaden och pågåendeprojektverksamhet kommer regeringen att överväga ytterligare insatser för attstimulera män att ta ett ökat praktiskt ansvar för bam och hem. Attfä bort lönediskriminering av kvinnor är en av de viktigastejäm-ställdhetsfrägoma framöver. Jämsfalldhetslagens bestämmelser, inte minst ifråga om lönediskriminiering och aktiva åtgärder för att minskalöneskillnadema, har skärpts ett flertal gånger . Den skyldighetsom arbetsgivare med tio eller fler anställda har att fr. o. m. den 1 juli 1994kartlägga löneskillnader mellan kvinnor och män på arbetsplatsen och redovisaen översikt av kartläggningen i jämställdhetsplanen, kommer att bidra tillökade kunskaper och ett bättre underlag för eventuella åtgärder i det lokalaarbetet. JämO bedriver ett aktivt tillsyns- och informationsarbete om lagenoch dess tillämpning. kommer (Ju1991:04) att lämna förslag om fömtsättningama för att införa gmpptalan på vissaområden, bl.a. jämställdhetsområdet (dir. 1991:59). Utredningens förslag kommeratt remissbehandlas och ligga till gmnd för överväganden bl.a. i fråga om ettförbättrat processuellt rättsskydd för de kvinnor som vill föra enlönediskrimineringsprocess utan att själva behöva stå i förgrunden. 1 detsammanhanget kommer också jämställdhetslagens regler om skadestånd att ses över. På många håll pågår ett aktivt arbete i frågor somrör löneskillnader mellan kvinnor och män och arbetsvärdering.Arbetsmiljöfonden har t.ex. fatt regeringens uppdrag attavsätta medel för forskning och utvecklingsarbete i syfte att öka kunskapema omlönebildning, arbetsvärdering och löneskillnader ur ett könsperspektiv.Arbetet som kommer att pågå skall redovisas fill Arbetsmarknadsdepartementet.JämO bedriver ett aktivt arbete i frågor som rör arbetsvärdering och har bl.a.publicerat en lathund om detta. Studier och redovisningar tas nu också fram iökad utsträckning, bl.a. av arbetsmarknadens parter. Tillgängligt statistiskt underlag visar attbetydande löneskillnader mellan kvinnor och män kvarstår. Även om statistikeninte visar i vilken utsträckning dessa skillnader är osakliga och således utgörlönediskriminering, finns skäl att anta att Löneskillnadsutredningensbedömningar (SOU 1993:7) om omfattningen av de osakliga löneskillnadema fortfarandeäger giltighet. För att regering och riksdag skall kunna följalöneutvecklingen för kvinnor och män är det nödvändigt att den centralalönestatistiken är av sådan kvalitet och utformning att den kan utgöra underlagför analyser av kvinnors och mäns löner. Det ankommer på (SCB) och berörda parter på arbetsmarknaden att se till attlönestatistiken uppfyller detta krav. Inom SCB bedrivs f n. på regeringensupp- dragett utvecklingsarbete för en ahemativ uppläggning av statistik över Prop.1994/95:100 lönestrukturer där syftet är att bättre än kunna analyseralönebild- Bil. 6 ningen och utvecklingen av kvinnors och mäns löner.Regeringen fäster stor vikt vid detta arbete som kommer att redovisas undervåren 1995. Regeringen följer frågor om löneskillnader och lönediskrimineringmycket noga och har beredskap för ytteriigare åtgärder på detta område.Huvudansvaret i dessa frågor vilar emellertid på arbetsmarknadens parter.Jämställdhetsministem har inlett överläggningar med partema för information omhur arbetet fortskrider och utgår från att frågan prioriteras såväl centraltsom lokalt. Misshandeloch sexuella övergrepp mot kvinnor är allvarliga brott som måste bekämpas.Rapporter om det ökande antalet anmälningar om våld mot kvinnor inger stor oro,inte minst mot bakgmnd av de åtgärder som genomförts för attskärpa straffen och stärka skyddet för de utsatta kvinnoma. Arbetet med att motverka våld mot kvinnor måstesåledes fortsätta och ytteriigare intensifieras. kommerKvinnovåldskommissionen (S 1993:11) att avge sitt slutbetänkande.Förhoppningama är stora att kommissionen skall komma med förslag som kan bidratill ett effektivare sätt att arbeta med dessa frågor inom ,hälso-och sjukvården och rättsväsendet. Förslagen kommer att efter sedvanligremissbehandling ligga till gmnd för ytterligare insatser från regeringen idessa frågor. Sverigesmedverkan i det intemationella jämställdhetssamarbetet kommer att kräva storainsatser . Vårt inträde i EU medför förväntningar om svenska bidragtill utvecklingen av socialpolitik och jämställdhet mellan kvinnor och män iEuropa. Regeringen kommer att aktivt verka för att den sociala dimensionen avdet europeiska samarbetet vidgas och att jämställdhetsfrågoma får ökad tyngdoch integreras på alla områden inom EU. Inte minst gäller det i fråga omkvinnors villkor på arbetsmarknaden och möjlighetema för både kvinnor och mänatt kombinera förvärvsarbete och föräldraskap. Det är också av största vikt attbidra till att kvinnors inflytande i EU ökar. äger FN:s fjärde kvinnokonferensmm i . Ett aktivt förberedelsearbete pågår, såväl inom FN som imedlemsländema. Den s.k. (dir. 1993:70) är rådgivande instansvid beredningen av medverkan i konferensen. En arbetsgrupp inomregeringskansliet har ansvaret för att förbereda svenska positioner m.m. 1syfte att bidra till ökad information om konferensen bland svenskafrivilligorganisationer har medel lämnats för upprättande av ett särskiltNGO-kansli. Sverigekommer vid konferensen att verka för ett väsentligt förstärkt Prop. 1994/95:100politiskt åtagande för jämställdhet på global och nationell nivå. Särskild Bil.6 tonvikt kommer att läggas vid frågor som rör regeringars ansvar för attförändra de stmkturer i samhället som bidrar till den ojämna maktfördelningenmellan kvinnor och män och kvinnors roll i utvecklingsprocessen. Frågor omkvinnors inflytande, deras möjligheter att åtnjuta mänskliga rättigheter, våldmot kvinnor och männens roll i jämställdhetsarbetet hör också till dem somkommer att föras fram. Det är viktigt att tar till sig ochvidareutvecklar resultaten från de avhållna konferensema om mänskligarättigheter i och om utveckling och befolkning i år 1994samt det sociala toppmötet som äger rum i . Inför avhålls inom ifebruari 1995 en konferens om demokrati och kvinnors mänskliga rättigheter.Frågan om kvinnors mänskliga rättigheter är också aktuell i det arbete sombedrivs av för jämställdhet, där är medlem. Ett program för det nordiska jämställdhetssamarbetetför åren 1995 -2000 kommer att antas vid Nordiska Rädets session är 1995. Dåkommer också ett ministerrådsförslag om en nordisk att diskuteras. Inom Nordiska Ministerrådets jämställdhetskommittépågår ett arbete för att planera gemensamma nordiska aktiviteter underkvinnokonferensen i . Slutligen kan nämnas att fortsätter sittaktiva deltagande i arbetsgmpp om kvinnors roll i ekonomin. 1993/94 Utgift 5 540 894 1994/95 Anslag 8 959 000 1995/96 Förslag 13 489 000 varav 8 992 700 beräknat för Från anslaget betalas kostnader förJämställdhetsombudsmannen (JämO) med kansli och för . De övergripande målen för verksamheten framgår avjämställdhetslagen (1991:433) och av förordningen (1991:1438) med instmktionför samt förordningen (1991:1437) med instmktion förJämställdhetsnämnden. Målet är att främja jämställdhet mellan kvinnor och män iarbetslivet och verka för att jämställdhetslagens föreskrifter följs. JämO har i sin årsredovisning i de delar som avserresultatredovisningen redovisat verksamheten i delområdenadiskrimineringsärenden, aktiva åtgärder och information/kunskapsutbyte. Fördiskrimineringsärenden anges följande tre delmål: att skapa tillfredsställandelokala lösningar, att nå positiva spridningseffekter och påverka rättspraxis.Målet för aktiva ätgärder är att via olika former av undersökande verksamhet fäi gång lokala aktiviteter inom lagens regler för aktiva åtgärder och förområdet information/kunskapsutbyte att arbetsmarknadens parter skall ha en godkunskap om jämställdhetslagen och hur den skall tillämpas. Resultatredovisningen visar att målen till storadelar uppnåtts. JämO pekar dock på att inget diskrimineringsärende hittillsdrivks till process. De förlikningar som kommit till stånd har varittillfredsställande för berörda arbetstagare och arbetsgivare men de har intefatt några omfattande spridningseffekter eller lett till någon påverkan pårättspraxis. Detmöter vissa svårigheter att mäta effektema av JämO:s verksamhet, inte minst avdet skälet att det finns många andra aktörer inom området. I syfte att bättrekunna följa upp verksamheten och mäta verksamhetsnära effekter kommer JämO attfortsätta arbetet med att utveckla verk-samhetsmått och datainsamlingsmtiner.Bl.a. kommer det redan påbörjade arbetet med att särredovisa kostnader förolika prestationer att vidareutvecklas. Myndigheten avser också att förbättraredovisningen av prestationemas kvalitet. /94 var JämO:s anslagssparande . RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Isin enkla anslagsframställning konstaterar att de nya uppgiftermyndigheten ålagts genom beslut om regeringens proposition om jämställdhetspolitikenDelad makt - delat ansvar (prop. 1993/94:147, bef 1993/94:AU17, rskr.1993/94:290) kräver viss förändring av myndighetens verksamhetsinriktning. Detinnebär främst en prioritering av arbetet med lönefrågor och en ytterligareförstärkning av satsningar inom området aktiva åtgärder. JämO bedömer attinsatsema på löneområdet kommer att kräva medel utöver den planeringsram somangivits /96 (prop. 1993/94:147). Dämtöver anger JämO behov av vidgadlåneram för investeringar. 1994/95:100 Bil. Deövergripande mål som gäller för perioden /95 ligga fast. Resurser 1995/96 JämO:sårsredovisning visar att resultatet ligger väl i linje med de beslut somriksdagen fattat om verksamhetens innehåll och inriktning. Regeringen bedömeratt JämO under /94 lyckats väl i sitt arbete med att ökaarbetstagares och arbetsgivares kännedom om jämställdhetslagen, dels genom detsamarbete som myndigheten inlett med de fackliga organisationema, dels genomtvä större undersökningar av jämställdhetsplaner. Ett ökat antal anmälningarbåde när det gäller könsdiskriminering och brist på aktiva åtgärder harmedfört medial uppmärksamhet och viktiga kontakter med arbetsgivare ocharbetstagare som lett till lokala aktiviteter för att främja jämställdheten påarbetsplatsema. Även om direkta effekter av JämO:s insatser är svåra att mätadelar regeringen uppfattning att dessa åtgärder bidragh till att ge myndighetenauktoritet på området. Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende JämO. Undervåren 1994 beslutade enligt propositionen Delad makt - delat ansvarom jämställdhetspolitiken (prop. 1993/94:147, bet. 1993/94:AU17, rskr.1993/94:290) om ändringar i jämställdhetslagens bestämmelser. Genom beslutetatt reglema om det aktiva jämställdhetsarbetet och om jämställdhetsplan intefär ersättas av andra regler i kollektivavtal, ökade området för JämO:sfillsynsansvar. För detta liksom för insatser vad gäller information ochuppföljning av jämställdhetslagens krav och ett intensifierat arbete medlönefrågor tilldelades JämO ökade resurser fr.o.m. /95. Regeringen bedömer att de riktlinjer som lades fasti propositionen Delad makt - delat ansvar (prop. 1993/94:147) bör gälla ävenför /96. JämO har haft för attorganisera arbetet efter beslutet om nya uppgifter för myndigheten,vilket leder till slutsatsen att en förlängning av gällande riktlinjer börgöras för /96. tillJämställdhetsombudsmannen m.m. för /96 anvisar ett ramanslag på13 . 1993/94 Utgift 6 127 033 Reservafion 12 553 897 ' ' 1994/95 Anslag 21 506 000 1995/96 Förslag 20 559 000 varav 13706 000 beräknat för Frånanslaget betalas kostnader för särskilda åtgärder som syftar till att främjajämställdhet mellan kvinnor och män. Inom ramen för projektverksamheten som bedrivs medstöd av anslaget prövas nya metoder och modeller i jämställdhetsarbetet. Under /94 har Socialstyrelsenbeviljats för det tredje och för projektetMyndighetssamarbete vid kvinnomisshandel. har avsatts förprojekt med pappautbildning vid mödravårdscentraler. Ett prioriterat område harockså varit projekt för att underlätta möjlighetema att förena förvärvsarbeteoch föräldraskap. För /96 bör inriktningen varafortsatt satsning på utvecklings- och förändringsarbete som syftar till attfrämja jämställdhet mellan kvinnor och män. tillSärskilda jämställdhetsåtgärder för /96 anvisar ettreservationsanslag på . Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmännabambidrag Bilaea 6 1 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag skall ha följande lydelse. För bam, som är svensk med- För bam,som är svensk med borgare och bosatt i riket, skall av borgare och bosatt i riket, skall av allmänna medel såsom bidrag till allmänna medel såsom bidrag till bamets uppehälle och uppfostran bamets uppehälle och uppfostran utgå allmänt bambidrag med lämnas allmänt bambidrag med i enlighet i enlighet med vad nedan närmare stadgas. med vad nedan närmare stadgas. Allmänt bambidrag skall utgå Allmäntbambidrag skall också jämväl för här i riket bosatt bam, lämnas för här i riket bosatt bam, som icke är svensk medborgare, som inte är svensk medborgare, såframt bamet eller endera av om bamet eller någon av för dess föräldrar sedan minst sex åldrarna månader vistas i riket. Detta gäller vistas i riket. Detta gäller dock dock inte för tid då dagersättning inte för tid då dagersättning enligt enligt 17 § lagen (1994:137) om 17 § lagen (1994:137) om mot- mottagande av asylsökande m.fl. tagande av asylsökande m.fl. läm- lämnas till bamet. nas till bamet. Ett bam som lämnar skall fortfarande ansesvara bosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst sex månader.Medföljande bam till den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annatland för arbete för arbetsgivarens räkning, skall ansesbosatta i . Medföljande bam till en person, som i annat fall är anställdi utlandet av , ett svenskt trossamfund, ett organ som är knutettill ett sådant samfund eller en svensk ideel organisation som bedriverbiståndsverksamhet, skall fortfarande anses bosatta här, om utlandsvistelsen äravsedd att vara längst . Dennalag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1973:449. Senaste lydelse 1994:139. Lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag 1994/95:1 Bil. Härigenomföreskrivs att skall ha följande lydelse 2-17 §§ lagen (1993:737)om bostadsbidrag Rätt till bostadsbidraghar den som 1. harfyUt och 1. bor i en bostad som han eller hon äger ellerinnehar med hyres-eller bostadsrätt. Rättfill bostadsbidrag har den som 1.har fyllt 18 men inte 29år och 2.bor i en bostad som han ellerhon äger eller innehar med hyres-eller bostadsrätt. Bostadsbidrag enligt första stycket lämnas inte omsökanden eller dennes make 1.har bam som berättigar tillbostadsbidrag till bamfamiljer eller 2. fär bostadstillägg enligt lagen (1994:308) ombostadsfillägg till pensionärer eller på gmnd av bestämmelsema ominkomstprövning inte fär sådant tillägg. Bostadsbidragbestäms enligt 14 och 15 §§, om den bidragsgmndande inkomsten inte överstiger115 . Om den bidragsgmndande inkomsten är högre, skall bidragetminskas av den överskjutande inkomsten. Bostadsbidragbestäms enligt 14 och 15 §§, om den bidragsgrundande irikomsten inteöverstiger . Om den bidragsgrundande inkomsten är högre, skallbidraget minskas av den överskjutande inkomsten. 1. särskiltbidrag med -för ett bam, -för två bam och -för tre eller flerabam, samt 2. bidragtill kostnader för bostad av den del av bostadskostnaden som för familjer med 1. särskiltbidrag med -för ett bam, -för två bam och - för treeller flera bam, samt 2. bidrag till kostnader för bostad av den del av bostadskostnaden som för familjer med Senaste lydelse 1994:315. Senaste lydelse 1994:315. -ett bam överstiger / 900 kronormen inte , -två bam överstiger / 900 kronormen inte , - tre eller flera bamöverstiger / men inte . Ombostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket 2, lämnasbidrag av den överskjutande bostadskostnaden upp till -för familjer medett bam, -för familjer medtvå bam, -för familjer medtre eller flera bam. -ett bam överstiger 2 000 kronormen inte ,