prop · GH03157 · 1994-01-01 00:00:00 — anser att veterinärmedicinska bedömningar av besättningshälsa, skötsel och djurhållningssystem i varje enskilt fall bör avgöra om dispens kan medges. Flera remissinstanser anser att vad som avses med en mindre utökning av antalet kor måste preciseras. i föreslår att gränsen mellan en mindre utökning och en väsentlig utökning av antalet kor kan sättas vid 10 kor. Regeringen delar den uppfattningen, bl.a. mot bakgrund av att det i föreskrifter (LSFS 1990:44) om undantag från förprövning av djurstallar m.m. finns angivet att stallar för nötkreatur inte behöver förprö- vas, om antalet djur som ryms i stallet understiger 10 vuxna nötkreatur. Det bör dock vara möjligt för den dispensprövande myndigheten att därutöver medge undantag om det endast är fråga om enstaka djur. Enligt regeringens mening bör det vara en uppgift för att ut- färda närmare föreskrifter om villkor för eventuella undantag från kravet på betesgång. Regeringen har därför för avsikt att i djurskyddsförordningen bemyn- diga att meddela sådana föreskrifter. Föreskrifterna bör öka förutsättningarna för en likartad bedömning av frågor om undantag i landet. Regeringen vill dock understryka att det är väsentligt att alla möjligheter till bete prövas. Om det efter en sådan prövning framgår att det inte är möjligt att anordna betesgång får frågan om undantag prövas i enlighet med föreskrifter. Eventuella dispenser bör enligt regeringens mening vara tidsbegränsade och om ställda villkor inte uppfylls bör en dispens kunna återkallas. och har också föreslagit att frågor om undantag från kravet på betesgång i fortsättningen skall prövas av länsstyrel- sen. Som skäl anförs att det är angeläget att bedömningar om möjligheten att anlägga bete och om vilka villkor som bör ställas från djurmiljö- och djurskyddssynpunkt utförs med stor sakkunskap och på ett likartat sätt. Regeringen delar bedömningen att det är viktigt att frågor om undantag prövas med stor sakkunskap och på ett likartat sätt. Enligt regeringens mening bör det dock även i fortsättningen vara den kommunala nämnd som utövar tillsyn enligt djurskyddslagen som prövar frågor om undantag när det gäller djurhållning i stallar som var i bruk . I fortsättningen bör emellertid detta också gälla om ett sådant stall förprövas enligt 5 § djurskyddsförordningen, under förutsättning att förprövningen inte innebär en väsentlig utökning av djurantalet. Enligt regeringens mening är det en fördel att samma myndighet utövar tillsyn och prövar frågor om undantag. Föreskrifterna om villkor för undantag från kravet på betesgång, som det bör vara en uppgift för att utfärda, bör enligt regeringens mening öka förutsättningarna för en likartad tillämpning av bestämmelserna mellan kommuner. Regeringen har vidare betonat vikten av att veterinär anlitas av kommu- nerna vid djurskyddstillsynen. Kommunerna bör också vid prövning av frågor om undantag från kravet på betesgång kunna anlita veterinär och annan expertis vid behov. 5 Sammanfattningen av Statens jordbruksverks rapport (1993:16) Motionens och betesgångens betydelse för mjölkkor Bakgrund Regeringen har uppdragit åt att i samråd med redovisa en utvärdering av kravet på betesgång för mjölkkor. Redovisningen skall innefatta en redogörelse för forskningen på området och vilka för- och nackdelar betestvånget inneburit för mjölkkornas hälsa i jämförelse med förekommande lösdriftssystem. I 10 och 11 §§ djurskyddsförordningen finns bestämmelser om att nötkreatur som hålls för mjölkproduktion skall hållas på bete samt att andra nötkreatur än sådana som hålls för mjölkproduktion skall hållas på bete eller på annat sätt ges tillfälle att vistas ute. I 13 § djurskyddsförordningen finns bestämmelser om undantag från 10 och 11 §§. För djurstallar som var i bruk , gäller att miljö- och hälsoskyddsnämnden kan medge undantag om det finns särskilda skäl. För djurstallar som inte var i bruk , skall frågor om undantag prövas av . Undtantag får medges om särskilda klimatförhållanden gör utevistelse olämplig från djurskyddssynpunkt eller om det är nödvändigt med hänsyn till oförutsedda extraordinära omständigheter. Någon motsvarande regel om krav på betesgång finns inte inom EG. I finns bestämmelser om betesgång. I dessa föreskrivs att djur äldre än som hålls bundna skall ges möjlighet till motion och då . Djur i lösdrift är undantagna. Erfarenheter från forskningen En litteraturgenomgång visar att lösdrift både i form av system med båssängar och djupströbädd samt när bundna kor fick gå på bete var positivt från djurhälsosynpunkt jämfört med system med uppbundna kor året om. Detta gällde sjukdomar som acetonemi, mastit, spentramp och benhälsa. Effekten på kalvningsförlamning var mer svårtolkad. I några undersökningar fick man en positiv effekt men i andra ingen alls eller t.o.m. negativ effekt. Beträffande klövhälsa framhålls att närmiljön har större betydelse än inhysningssystemet. Det finns sammanfattningsvis stora hälsomässiga vinster med att ge motion till mjölkkor. Det försök som genomförts under 1985-1990 vid SLU, vidimerar de resultat som erhållits i utländska försök. Kornas hälsa påverkas positivt av motionen, särskilt på lång sikt, medan produktion och konsumtion inte påverkas. En litteratursammanställning har också genomförts beträffande mjölkkors beteende på stall (lösdrift eller bundna) och på bete samt eventuella samband mellan beteende och djurens välbefinnande. För ett flertal beteenden är skillnaderna mellan bete och olika former av stallar rätt stora. Skillnaden mellan kors beteende på bete jämfört med på stall, antingen i lösdrift eller som bundna, kan sammanfattas i följande punkter. - Ingen förekomst av onormala beteenden på bete. - Färre aggressioner på bete. - Bättre läggningsbeteende på bete. (Daglig motion förbättrar också lägg- ningsbeteendet på stall.) - Vid valfrihet att vistas ute eller inne väljer korna daglig utevistelse om inte vädersituationen är mycket dålig. Definition av betesmark Kraven på motion och betesgång är enligt och Lant- bruksuniversitetet väl underbyggda och bör finnas som generella krav i djur- skyddsförordningen. Möjligheter till dispens bör finnas för befintliga stallar. Utredningen visar att det finns anledning till en översyn av de bestämmelser i djurskyddsförordningen som reglerar möjligheterna till dispens i enskilda ärenden. föreslår att betesmark skall kunna definieras dels som produktionsbete, vilket skall innebära att djurens behov av grovfoder till största delen tillgodoses, och dels som motionsbete som skall ge djuren tillräckligt med motion och utevistelse. En motionsbetesfålla måste vara så stor att det under normala somrar finns grönt att äta och ha tillräckligt stor area från djurskydds- och miljösynpunkt. Det bör vara tillräckligt att ett motionsbete anläggs för att kravet på bete skall vara uppfyllt. Prövning av dispenser All planering av inhysningssystem för mjölkkor skall ske med hänsyn till kornas krav på motion och möjlighet till utevistelse. Alternativet lösdrift i kom- bination med bete tillgodoser bäst mjölkkornas krav. För inhysningssystemen lösdrift och uppbundna kor utan betesgång skall dispens krävas. Vid nyetablering och vid uppförande av en helt ny anläggning bör inga behov av dispenser föreligga. I samband med om- och tillbyggnation kan förhållandena vara något annorlunda. Vissa delar av en redan befintlig byggnad kan komma att användas vidare. Om dispens skall kunna erhållas, måste vissa krav enligt utredningens förslag vara uppfyllda. Dessa krav är: - Vid om- och tillbyggnad, som innebär ingen eller en mindre utökning av antalet kor, skall höga krav ställas på djurmiljön och djurhälsan i stallarna. - Vid en om- eller tillbyggnad, som innebär en väsentlig ökning av koantalet, skall krav på lösdrift eller daglig motion året om ställas. - Förnyelse av redan beviljad dispens, då förprövning inte är aktuell, kan beviljas om det vid prövningen framkommit att inga möjligheter till ute- vistelse finns och att djurmiljön i stallet uppfyller höga krav. - Ett villkor för dispens bör också vara att det skall finnas en möjlighet att tömma stallet för årlig rengöring, sanering vid sjukdomsutbrott, reparationer, ombyggnader m.m. Uppfylls inte ställda krav kan en dispens återkallas. Dispenser skall vara tidsbegränsade. Dispensprövande myndighet föreslår att dispens skall prövas av i samband med förprövningen av ett stall. Motivet är att prövningen bör utgå ifrån en helhetslösning och om dispens lämnas, skall krav på djurmiljö- och djurhälsa kunna ställas. Utredningen föreslår också att även prövningen av förnyade dispenser i befintliga stallar skall ske av och inte av miljö- och hälsoskyddsnämnden. 6 Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över Statens jordbruksverks rapport (1993:16) Motionens och betesgångens betydelse för mjölkkor Efter remiss har yttranden över rapporten avgetts av , Länsstyrelserna i , , , , och , , , , , och kommuner, , , , Föreningarna djurens vänners riksorganisation, mot plågsamma djurförsök, , , och . Dessutom har yttrande inkommit från i . 7 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , P. , Regeringen beslutar proposition 1993/94:157 Stöd till ekologisk odling och trädgårdsnäringen, m.m.