prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — I övrigt kan sådan äga ram för att genomföra den konfroll över utiänningar somföreskrivs i utiännmgslagen. Huvudansvarför konfroll av varor som passerar gränsen har milen edigt tallagen (1987:1065)och taUförordnmgen (1987:1114). Den lagstiftdng som främst reglerar milensverksamhet när det gäller beivrande av brott, är lagen (1969:418) om sfraff förvarasmuggling. Polisen ochKustbevaknmgen är edigt tallagen skyldiga att medverka i denna konttollverksamhet. Någonraotsvarande skyldighet för milen att medverka i polisens konttoll av personers rörlighet finns inte. Polisen och Kustbevaknmgen har sanuna befogenhet sora tallpersonalen då de medverkar i taUkonttollen. När det gäUer den verksamhet somavser Prop. 1994/95:19 uppgiftsskyldighet för varor som passerar gränsen, regleras milens ansvarsområde, utom i tallförfattningama, också i skilda specialförfattningar Regeringen bemyndigade år 1992Europaministem att tillkdla en interdepartemenfal arbetsgrapp raed uppgift attufreda frågor om gränskontroller och gräns formaliteteri ett EG/EU-medlemskapsperspektiv(gränskonttollgrappen). I arbetet deltog såväldepartement sora myndigheter som berörs av gränskonfrollfrågoraa. Arbetsgrappenhar redovisat en slutrapport och gränsformaliteter i ett EG/EU-medlemskapsperspektiv (Uttikesdepartementets handelsavdefrung,) med förslag till kompensatoriska åtgärder på en rad områden. Mot bakgrand av gränskonfrollgrappens förslagbeslöt regeringen att tillsätte två uttedningar inomkommittéväsendet med inrUctning på orgadsationen av den ytae gränskonfrollenrespektive narkotikabekämpningen m.m. i ett EU-perspektiv. Samtidigtuppdrog regeringen åt att svara för utvecklingsfrågor iövrigt inom polisen när det gäller intemationellt polissamarbete m.m. i ettEU-perspektiv. pågående uttedningsarbete berörs närmare i det följande. Gränskonttollgrappen har ingåendeanalyserat gränskonfrollens funktion och effektivitet. Därvid har gmppen anförtatt gränskonttollen vad gäller personer utgör ett filter mot smugglmg och raotatt personer reser m i landet uten tillstånd, men att det är svårt att säkertbedöma konöollens effektivitet.Begränsningar i effektiviteten ligger bl.a. i att konttollen mte avsernordiska medborgare som kommer från ett annat nordiskt land och att mängdenresande gör att endast ett fåtel kan konttolleras systematiskt och noggrant.Personkonttollen vid landets gränser får därför numera anses ha en begränsad effektivitet som en spärr mot den intemationella kriminaliteten. PersonkonfroUenvid EU:s ytae gränser avses bli reglerade i ytae gränskonttollkonventionen.Inresekonttollen edigt konventionen blir minst lika ingående som den nuvarandesvenska och ert krav på ufresekonfroll tillkommer Det föratsättsvidare att gränsen mellan gränsövergångama övervakas effektivt. Konventionstexten ger inte klartbesked om nuvarande svenska konfrollnivå är till fyUest eller om den, vid medlemskap, måste försterkas. Det finns dock skäl att föratsatte en temligen långt gående konfroll av de imesande samt en i huvudsak rörlig gränsbevakning som är så effektiv att den är ett verksarat medel raot illegal gränspassage. En gränskonfroll i edighet raedkonventionen kan därför föratses bli ett minst lika gott skydd mot illegal mvandring och motbrottslighet med Prop. 1994/95:19 intemationeU anknytning sora den svenskagränskonttollen utgör. Ytaegränskonfrollkonventionen föratsätter att de anslutaa ländema i prmcip håUer enenhetiig konfroUdvå utefter hela den ytae gränsen. Brister i fråga om konfrollens effektivitet hos något av medlemsländemakan leda till att personer olovligt tar sig in över den ytae gränsen ochsedan, till följd av att konfroll saknas vid ime gränsema, kan te sig"bakvägen" tiU andra medlemsländer utan att uppteckas. ochövriga medlemsländer kommer därför att vara ömsesidigt beroende av varandra närdet gäller att upprättoålla en effektiv gränskonfroU och att i övrigt skapafömtsättningar för att upprätthålla lag och ordning på ett effektivt sätt. Det understtyker vUcten av ettnära och förtroendefullt mtemationellt samarbete i dessa frågor. Den ytae gränsen kommer attutgöras av flygplatser såvitt avser ankommande från ttedje land, hela kustensamt, ora och Fmland inte skulle bli medlemmar i , landgränsen raotdessa länder Gränsövergångar kommer i förste hand att varaflygplatser och hamnar med trafik från ttedje land. Om landgränsen motNorge och Fidand kommer att utgöra ytae gräns, blu frågan om gränsövergångaredigt ytae gränskonfrolUconventionenaktaell även där. Som framgått i det föregående far den ytae gränsenendast passeras vid auktoriserad gränsövergång. Regeringen bemyndigade i december 1993justitieministern att tUlkdla en särskild uttedare med uppgift attufreda frågor om myndighetssamverkan vid gränskonfroll i ett EU-perspektiv (dfr.1993:130). Ufredningsdfrektivenbygger på att den grandläggande ansvars-fördehiingen bör beste, i edighet medvad gränskonttollgrappen föreslagit, mellan de huvudansvariga myndigheterna.Också i fortsättningen bör alltså polisen ha huvudansvaret för personkonttollenoch taUen för varakonttollen, i fortsattnära samverkan med varandra och med . InnanEU-ländemas ytae gränskonfroll har vuiuiit stedga är det svårt att ha någonklar uppfatming om vilka totela resursuisatser som kommer att behövas frånsvensk sida för att upprättoålla en effektiv konttoll vid den ytae gränsen iedighet raed det intemationella regelverket. En ökdng av gränskonfrollenseffektivitet bör i förste hand åsfadkommas genora ett nära samarbete mellanberörda rayndigheter Föratom polisen och milen har Kustbevakmngen engiven roll i ett myndighetssamarbete på gränskonfrollens område. Det kan inteuteslufas att också andra organ kan ges vissa uppgifter i sammanhanget,t.ex. Marmen och när det gäller observation av sjötrafiken. Dubbelarbetemellan rayndighetema måste undvikas, vilket framhålls i direktiven till den särskilde utredaren. Exempelvis bör ratinbetonade konfroller och ingripanden kunna utföras aven myndighets personal ufan att personal från någon annanmyndighet av formella skäl raåste tiUkaUas. '' Detta gäller inte mmst i fråga omövervakning och konttoll av de delar Prop. av den ytae gränsen som endastsällan eller i mindre omfattnmg passeras av tredjelandsmedborgare t.ex.vissa mindre hamnar och flygplatser Givetvis har också ledmngs- ochsamordmngsfrågoma stor betydelse för att gränskonttollen skall fungera effektivt från bådeverksamhets- och 29.4 Brottsbekämpning i ett EU-perspektiv Den fortgåendeinternationdiseringen i världen och den därmed följande ökande rörlighetenmellan länder har lett till en oroande ökning av den intemationella brottsligheten i många länder. Det handlar bl.a. omillegal narkotUcahandel och enavancerad ekononusk brottslighet, exempelvis penningtvätt, men också oraen mer vardagsbetonad brottslighet t.ex. resande ligor av ficktjuvar Tillbilden hör också terdigen specialiserad brottslighet såsom illegal handel medvapen, radioaktiva ämnen ra.ra. Ökningen av denuitemationella brottsligheten är inte minst sydig i närområden. Imånga länder inom det har brottsligheten ökat sterkt under desenaste åren till följd av de politiska, sociala och ekonomiska omvälvningarsom skett där . Delvis är det fråga om brottslighet i orgamseradeformer med inslag av narkotikahandel,svarfabörshandel och annan ekonomisk brottslighet, smugglmg avkrigsmaterial och smlna bilar, mutor och beskyddarverksamhet, prostitationm.m. Denna brottslighet visar tecken på att breda ut sig till andra länderSverige har också upplevt en ökning av brottslighet med anknytdng tUlÖsteuropa, låt vara än så länge i liten skala. Det anfördavisar att del finns sterka skäl för att effektivisera kampen mot den uitemationella brottsligheten. ärett gemensamt infresse för och för andra jämförbara länder ochgäller oberoende av om ett land är eller avser att bli medlem i EU. EttEU-medleraskap innebär i många viktigaavseenden förbättrade möjligheter att effektivisera karapen mot deninternationella brottsligheten. Som medlem kommer att te del i detsamarbete på politisk nivå som äger ram bl.a. mom ramen för EU:ssamarbete i rättsliga och imikes frågor Samarbetet innebär bl.a. attmedlemsländema tillsammans analyserar brottsutvecklingen och konuner överens omgemensamma sttategier för hur kampen mot brottsligheten skall effektiviseras.Det handlar bl.a. ora att närma ländemas lagstiföiing till varandra, art gemensamt påverka utomsteende länder art mgripamot inhemsk narkotikaproduktion eller vidte andra åtgärder motintemationell brottslighet, art bygga upp gemensamma konfrollsystem och se tillart polis, mil och andra berörda myndigheter i medlerasländema fördjupar sittsamarbete. Påmyndighetsnivå innebär medlemskapet i EU bl.a. att den svenska polisen och milen kommer att kunna utveckla samarbetet med sina 422 motsvarigheter i de andramedlemsländema. aspekter, såsom gemensamutbildnmg och metodutveckling, teknik- Prop. 1994/95:19 utvecklmg, gemensanuna mformationssystem och samarbete i konkrete brottsuttedningar.Härigenom kan den sammantegna kunskapen om intemationell brortslingar ochintemationell brottslighet och den sammantegnakompetensen hos medlemsländemas polis och tall användas i kampen motdenna brottslighet. TUl samarbetetmot den intemationeUa brottsligheten hör upprättandet av en emopeisk polisbyrå (Europol), taUmyndighetemas emopeiska samarbetsgrapp(MAG 92), stetionering av polissambandsniän i olika länder, förstärkdng av åtgärderraot narkotikasmuggling ra.m. vid de ytae gränsema, samarbete i fråga omkonfroll i anslutning tUl de inre gränsema samt gemensamma ratiner församarbete i utredningar som syftar tiU attavslöja pågående eUer infräffad brottslighet och att förhindra fortsattbrottslighet i medlerasländema. Sammantegetinnebär dette samarbete mora EU:s ram att sora medlem i EU konuner attste betydligt bätae rastet när det gäller att bekämpa intemationellbrottslighet. får härigenom bätae möjligheter både art påverkasamhällsutvecklingen här i landet i rätt riktmng och att verksamt bidra till enpositiv utveckling i vår del av världen. I det följandekommer de olika koraponentema i EU-saraarbetet raot den uitemationella brottsligheten att beröras närraare. Den mycketviktiga komponent sora utgörs av den ytae gränskonfrollen och deteuropeiska informationssystemet (EIS) har skildrats i det närmast föregående. Deneuropeiska kruninalpolisbyrån Europol är avsedd att bli ett organ för mtemationelltpolissamarbete i fråga ora kriininalunderrättelsetjänst på bl.a.narkotikaområdet inom EU. Sora ett förste steg beslutede mimsframa inom detdåvarande TREVI-samarbetet i Köpenhanm i jum 1993att upprätta en enhet för narkotUcabekämpning, benämnd Europol DrugsUnit (EDU). I beslutet sägs att EDU skall utväxla och analysera information omden illegala narkotikattafiken, om de brottsliga orgamsationer som är mblandadei sådan aktivitet samt ora penmngtvätt som berör två eller flera medlemsstetenEDU har påbörjat sin verksanihet i begränsad skala . Förnärvarande arbeter ca 50 tjänstemän vid EDUi , men man beräknar att ca 300 personer kommer att arbete där iframtiden. Som EU-medlem kommer art sändapolismän och eventaellt också talltjänstemän för tjänstgöring vid Europol. Europol kanföratses få sitt mandat utvidgat också tUl ancfra slag av grov intemationell brottslighet. Orgamsationen kommer sannolikt art få en betydelsefull roll när det gäller det intemationella polissamarbetet och då inte mmst narkotikabekämpningen. Underrärtelsema från Europol kan ligga till grand för ingripande avmedlemsländernas polis mot konkret brottslig verksamhet likaväl som för imUctningen av polisverksamheten mot bakgrand av den befarade utvecklmgen i fråga om intemationell kriminalitet. Däremot är inte avsikten att ge Europol några egna Arbete pågår med att utarbete enkonvention som skdl utgöra den rättsliga grunden för Europols verksamhet (EuropoUconventionen). Inför perspektivet av den mre marknaden har EG:sgenerdtalldfrektörer tUlsatten ny samarbetsgrapp (MAG 92). Grappen skaU bl.a. undersöka hta samarbete ochinfortnationsutbyte kan förbätaas både tallmyndighetema emellan och meUan dessa och andrabrottsbekämpande myndigheter.Ett viktigt resultet av arbetet i MAG 92 är förslaget till konvention om ett cfatebaseratundertättelsesystem gällande överträdelser av lagstiftning, inte minst sådan lag som upprätdiållsmed stöd av artiklama36 och 223 i . Systemet kallas () och skdlbeste av en centtal datebas sora skall vara tillgänglig via terminaler i deanslutaa ländema. Genom MAG och taUinformationssystemet CIS kommer möjlighetema att bekämpabrottslighet medintemationell anknytning att ytterligare öka vid ett svenskt medlemskap i är under uterbetande. 29.4.4 Underrättelseförfarande och sambandsmän Underrättelseförfarandet utgör en verksam deli kampen mot denkvalificerade brottsligheten, inte minst den mtemationeUa narkotikahandeln. Att vidareutvecklaunderrättelseförfarandet genom ett EU-raedlemskap innebär en vUrtig förstärkning avmöjlighetema att bekämpa dennabrottslighet på ett effektivt sätt. Polisens underrättelseförfarandeär på centrd dvå knutet till Riks-krunmalpolisen och tallens i förste hand tUlGenerdtallstyrelsen. är en lämpligordmng också för framtiden. Ett viktigt instrament i detintemationella polissamarbetet är de sarabandsmän som polisen och taUen har i ettantd länder Flertelet av dessa är s.k. nordiska sambandsmän och arbetergemensamt för denordiska ländema. Frågor om de nordiska sarabandsmäimen diskuteras fortiöpande inom dens.k. PTN-grappen, som är ett nordiskt sanuådsorgan för polis och taU i narkotikafrågor m.ra. Uppgiftema för sarabandsmännenspänner i prmcip över hela det polisiära och tallmässiga arbetsfältet, men ärenden rörande narkotUca utgör en tyngdpunkt för de fleste av dem. Erfarenhetema från sambandsraännensverksamhet är generellt sett mycket goda. Det pågår ett arbete inora ttedjepelaren att utveckla ett system raed sambandsmän inom och utom EU-området. Också sett från svenska utgångspunkter är detteett av de vUctigaste sätten att effektivisera det intemationella samarbetet påbrottsbekämpningens område, och då inte minst när det gäUer bekämpningen avnarkotikabrott. är det en natarlig utveckling av det nordiska systeraet med sambandsraän. 29.4.5 Närpolisverksamhet m.m. Prop.1994/95:19 Inompolisen pågår ett utvecklingssamarbete som mte har dfrektsamband med inttäde i EU men som får stor betydelse när det gäller att öka polisens effektivitet,också när det gäller narkotikabekämpnuig (se bl.a. prop. 1993/94:100bil. Hit hörutvecklmgen av den kvdificerade kriminalpolisverksamheten på aUa nivåer.SärskUda medel har anslagits för att utveckla arbetsmetoder, teknikstöd och utbildning inom kriminalpolisen. den 1 jum 1994 fått en ny orgamsation med en förstärkt ledning. Påregional dvå kan föratses en utveckling mot länskrimindavdehiingar med resurseri fråga om kriminalundertättelsetjänst och med ett samarbete medRikskrimindpolisen och i vissa fall dfrekt med utiändska polismyndigheten Närpolisverksamhetutvecklas över hela landet i edighet med riktimjer i 1994 årsbudgetproposition. Närpolisverksamhet innebär bl.a. att polisen arbetar på ett probleraorienterat sätt och raed en orgamsationsom bygger på små, lokala enheten Stor vUct läggs vid att öka polisenssydighet och att utveckla ett nära saraarbete med dem som bor eller arbetar momområdet. 29.4.6 Bevakning av de inre gränsema Den fria rörligheten över de inregränsema inora EU är mte obegränsad och innebär inte utan vidare att allkonttoll i anslutning tiU den ime gränsen upphön Det finns sålunda ettintemationellt regelverk mom EG-rätten som begränsar eller reglerar formema förden fria rörligheten av vissa slags varor,t.ex. narkotUca, vapen, ufrotningshofade djur och växter, nationellakonst- eller kultarskatter, krigsmaterid ete. Frågan om dessa s.k. kompensatoriska åtgärder har berörts i avsmttet om den fria rörlighetenför varor, personer, tjänster och kapitel (11) och har utförligt beskrivits iden förat nämnda Gränskonfrollgrappens rapport. En sådan kompensatorisk åtgärd kommer att beskrivas i detföljande, nämligen den gemenskapslagstiftning som reglerar den legala handetoraed vapen (EG:s vapendfrektiv).Vidare raedger i artikel 36 att nationella resttUctioner ifråga om varors fria rörlighet behålls för vissa ändamål och på vissa villkor Det gäller hänsyn tillallmän moral, allmän ordning eller säkerhet eller infresset att skyddamänniskors och djurs hälsa och liv, att bevara växter, att skydda nationellaskatter av konsmärligt, historiskt ellerarkeologiskt värde eller att skydda immateriell äganderätt. Ett EU-landhar också rätt att i ansluöiing till den ime gränsen utöva samma befogenheter ifråga om konttoU som gdler annorstedes mom landets territorium. Inom nuvarandeEU-länder förekommer överväganden, och har i vissa fall införts regler ora, att behålla en viss konfroll genora mil eller polis bl.a. i anslutmng till den ime gränsen, inte mmst för att förhindra att den fria rörligheten leder till att narkotika förs över gränsen i ökad omfattatog. Det handlar bl.a. om konttoll som bygger på spamngs- 425 mformation och underrättelser mom det mtemationella polis- och Erfarenhetema av denna nya inriktningav kontroll- Prop. 1994/95:19 verksamhetenär gcxfa. En konfroU av detto slag ianslutning tUl gränser mot andra EU-länder övervägs inora kommittéväsendets ram av en avde bägge uttedningar, som edigt vad som tidigare anförts, tiUkaUades i december1993 (Nya former förnarkotikabekämpning m.m. i ett EU-perspektiv, dfr. Uttedningens uppgift är attufrecfa vissa frågor ora hm , vid ett EU-medlemskap, skdl förhindra att den fria rörlighetenav personer och varor inom EU leder tUl ett ökat inflöde av narkotika och iUegala vapen i landet. Detbör framhållas att det endast är tall-klareringen vid ime gräns, som avvecklas vid ett svensktmedlemskap den 1januari 1995. IdentitetskonfroUer av personer vid ime gräns behålles tUl dess att ett beslutfettets på svensk sida om avveckling av dem. Ett sådant beslut är beroende av att effektiva s.k.kompensatoriska åtgärder mförs i EU och iSverige. Uttedningen skdl bl.a. övervägai vad mån lagstiftningen om vara-smugglmg behöver ändras för att skaU kunnabehålla straff-sanktioneradeförbud mot m- eller utförsel av vissa varor i förhållande tUl andra EU-länden Vidare skallufredningen överväga formema för att, mom ramen för vad som är tUlåtet edigtdet mtemationella regelverket, upprätthålla en konttoU när det gäller varor som förs över en gräns mot ett annat EU-land i sttid med ettsöaffsanktionerat förbud. Konttollen bör i förste hand avse narkotika och vapen. Det böredigt dfrektiven vara enuppgift för tallen och polisen att tiUsammans svara för konttollen. Det är regeringens uppfattningatt polisen cx;h tallen också vid ett EU-medlemskap skall vara verksanuna ianslutning tiU de uue gränsema för att förhmcfra att narkotika, vapen eto. förs in i landet från andra EU-länder i ökad omfattnmg.Utiändska erfarenheter visar att en sådan konttoU kan vara vd så effektiv som en gränskonttoll avnaditioneUt slag. En sådan konttoU i anslutmng tUlinre gränser måste, som framgått, bygga på ett delvis annat regelverk i fråga omföratsätöiingama för konttollenän det nuvarande. Regeringen avser att förelägga rUcsdagen förslag till behövHgalagändringar på grandval av det underlag som tos fram uiom den nänmda kommittén ora nyaformer för narkotikabekämpning m.m. iett EU-perspektiv. Ett sådant nytt regelverk ora konfrolli anslutning tUl inre gränser torde inte hinna fräda i kraft till . Undermellantiden kan det behövasjustermgar i nuvarande lagstiftning för att möjliggöra för tallen att varaverksam för att förhindra att narkotika, vapen eto. förs m från ancfra EU-länden Regeringenavser att förelägga rUcsdagen förslag till sådana justermgar i samband raed andraändrmgar i fråga om tallagstiföiingen somskall gälla . 29.4.7 Den framtida kampen motnarkotikabrottslighet Den svenska narkotUcapolitUcens mål är att skapa ettnarkotUcafritt Detto mål har antogits av en emg riksdag somutttyck för en 2" starkt avvisande hdlning till all icke-medicinsk användningav narkotUca. 1994/95:19 Det finns i en vidsttäcktvärdegemenskap kring narkotika-politikens mriktning. Granden för densvenska resttiktiva narkotikapolitiken är ett nära saraspel mellan förebyggandeåtgärder, konttollpolitik samt behancUing och rehabUitermg av narkotikamissbrukare.Insatser mot narkotika är högt prioriterade inom tallen, polisen,åklagarväsendet, krimindvården, , skolan och olUcafritidsverksamheten FrivUliga orgamsationer och folkrörelser bidrar genominformation och opimonsbUdning tUl attförebygga spridning av narkotika i landet. Karaktäristiskt för den svenska narkotikapolitUcenär att den fäster lika vUct vid de åtgärder som begränsar tillgången pånarkotika och efterfrågedämpandeåtgärden OlUca typer av åtgärder förstärker och kompletterar varandraoch ger tUlsammans uttryck för samhällets beslutsamhet att bekämpa narkotika. NarkotUcafrågan behandlas närmare i avsmttet omhälso- och socialpolitiska frågor (16). Som EU-medlerakonuner att få del av det nya, effektivare samarbetet mellan EU-ländemanär det gäller att bekämpa intemationell brottslighetsom beskrivits ovan. Hit hör inrättandet av den europeiska kriminalpolisbyrånEuropol, som redan börjat bygga upp en verksamhet mrUcfad mot narkotUcabekämpning. Sora EU-raedlemkommer att sfationerasambandsmän vid Europol och att även i övrigt nära samarbefa med byrån. Det fördjupade samarbetet mellan poHs- ochtallmyndigheter inom EU kommer uppenbarligen att få stor betydelse för atteffektivisera narkotikabekämpningen i medlemsländerna med hänsyn tiUnarkotikabrottslighetens utpräglatintemationella karaktär. Regeringens bedönuiing är att EU-samarbetet pådetfa område, åtminstone på sUct, kan få avgörandebetydelse när det gäller att vinna framgång i kampen raot den internationellabrottsligheten. Av betydelseär också den förstärkdng av den ytae gränskonttollen som följer av ettEU-medlemskap. En följd av ettmedlemskap i är att tallkonttoUer av ttaditionellt slag försvinner mot andramedlemsländer Från olika håll har uttryckts en oro för att detfa skulle ledatill ett ökat inflöde av bl.a. narkotika i landet. Edigt regermgens meningmåste denna fråga givetvis tos på bör dock inte överdrivas.Redan i dag finner huvuddelen av det motSverige rUctode narkotUcaflödet en väg förbi gränskonfrollema. Regeruigen avser som redan sagts, att behålla enbevakning från tallens och polisens sida i anslutmng till gränsema mot andra EU-länden En parlamentarisk ufredmng är, som framgåttovan, i färd raed att utorbeto förslag till regler för en sådan konfroll sora bygger på spamngs- och undertättelseinformation och som ligger inom ramen för vad som är tUlåtet edigt ora fri rörlighet. Som redan framhållits tyder utiändska erfarenheter på att en sådan konttoll kan vara väl så effektiv som gränskonfroll av ttaditionellt slag. kan i detfa sanunanhang 427 uttayttja de fördelar frånkonfroUsynpunkt som följer av vårt geografiska läge och som innebär att de dfra fleste resande lUcsomvamttafiken måste Prop. 1994/95:19 tosig in i landet via ett begränsat antd hamnar eller flygfdt. I departementspromemorianframhåUs, lUcsom i GränskonfroUgrappens tidigare berörcfa rapport, de vinster som bör kunnagöras när det gäller bl.a.kampen mot internationell narkotikabrottslighet mot bakgrund av det fördjupade polis- ochtaUsamarbete som ett EU-medlemskap öppnar vägen fön De flesto remissinstanser, bl.a.Rikspolbstyreben och Generaltulbtyreben,lämnar det anförda utan erinran. General-tdlstyrelsenbetonar därvid vikten av att utveckla nationella kompensatoriska åtgärder samt hänvisar tiU det pågående arbetet i den parlaraentariska ufredningen om nya former förnarkotikabekämpmng i ettEU-perspektiv (dfr. i och Kustbevakmngen understryker samma frågorsstora betydelse. Sociabtyreben anföri sitt remissyttrande att avskaffandet av den ime gränskonfrollen kan innebära nackdelar i fråga omSveriges möjlighet att konfrolleraolaga införsel av narkotika.