prop · GH03118 · 1994-01-01 00:00:00 — Det skulle i och för sig kunna anses att vad som i 3 kap. 5 och 9 §§ tillämpningslagen föreskrivs om vad som skall bifogas anmälan om bl.a. utgivare, innebär "lämna uppgift om utgivare". Skäl att sank- tionera dessa bestämmelser finns dock inte. Bestämmelsen föreslås därför upphävas i nämnda del. 8 Straff för underlåtenhet att uppge utgivare på filmer och videogram Regeringens förslag: Underlåtenhet att uppge utgivare på film skall vara straffbart och kunna föranleda ett bötesstraff. En sådan bestämmelse förs in i YGL. Inför hearingen framlagt förslag: I lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden (tillämp- ningslagen) skulle införas en ny paragraf, 4 kap. 4 §, enligt vilken en utgivare av en film som uppsåtligen eller av oaktsamhet underlät att på filmen lämna uppgift om vem som är utgivare skulle kunna dömas till penningböter. Synpunkter vid hearingen: Inga invändningar fördes fram. Skälen för regeringens förslag: Yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) föreskriver att alla filmer skall ha en utgivare. Med filmer avses även videogram och andra upptagningar av rörliga bilder. Det är den som låter framställa filmen som skall utse utgivaren (4 kap. 1 §). Är filmen framställd utomlands, ligger denna skyldighet på den som lämnar ut filmen för spridning i (10 kap. 1 §). Det är enligt grundlagen straffbart att inte utse en utgivare (4 kap. 6 § första stycket). Straffansvaret ligger hos den som varit skyldig att göra detta. För att uppgift om vem utgivaren är skall vara lättillgänglig för allmänheten, föreskriver YGL att det också av filmen skall framgå vem som är utgivare. Utgivaren skall se till att varje exemplar av filmen har denna uppgift (4 kap. 4 § första stycket). Bestämmelsen är inte straffsanktionerad. När det gäller utgivare av radio- och TV-program medger YGL att det i lag får meddelas föreskrifter om hur uppgift om vem utgivaren är skall hållas tillgänglig för allmänheten (4 kap. 4 § andra stycket). En sådan i lag meddelad föreskrift får straffsanktioneras (4 kap. 6 § andra stycket). I tillämpningslagen föreskrivs inte att uppgift om utgivare skall anges i sändningar i radio eller TV. Det är endast om en ställföreträdare tjänstgjort i stället för utgivaren som uppgift om ställföreträ- daren skall anges i sändningen. Uppgift om vem som är utgivare skall i stället hållas tillgänglig för allmänheten genom att det skall finnas antecknat hos programföretaget eller hos en myndighet (3 kap. 1, 3, 7 och 13 §§). Av 3 kap. 20 § första stycket tillämpningslagen följer att den som skall anteckna utgivare för radio- eller TV-program i register eller anmäla sådan utgivare till myndighet på sätt som anges i samma kapitel i lagen, kan dömas till ansvar för underlåtenhet att fullfölja skyldigheten till böter eller fängelse i högst . Ansvaret ligger hos den som bedriver sändningsverksamheten. Av Lagrådets yttrande i lagstiftningsärendet framgår att straffskalan hämtats efter mönster av 5 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen (TF) (prop. 1990/91:179 s. 88). Denna bestämmelse avser bl.a. den situationen att ägaren till en periodisk skrift ger ut skriften utan att det finns utgivningsbevis. Ut- givningsbevis får nämligen inte utfärdas, innan det gjorts en anmälan om vem som är utgivare. I TF föreskrivs även om ansvar för den utgivare eller ställföreträdare som inte på varje nummer av en periodisk skrift sätter ut sitt namn (5 kap. 11 § och 14 § andra stycket). Påföljden för detta är penningböter. Som tidigare nämnts föreskriver inte YGL om straff för underlåtenhet att ange utgivare för en film. Det finns inte heller en sådan straffbestäm- melse i tillämpningslagen. Detta utgör en brist, eftersom framställaren av filmen - eller den som lämnar den för spridning här i om filmen är framställd utomlands - är den som ansvarar för ett yttrandefrihetsbrott om utgivaren inte finns angiven (6 kap. 2 § första stycket 3 YGL). Det blir då i stället i praktiken den som låtit framställa filmen - för att undvika ansvar för eventuellt yttrandefrihetsbrott - som får se till att utgivarens namn finns på varje exemplar av filmen. I 4 kap. 4 § YGL föreskrivs emellertid att detta är utgivarens uppgift. Till skillnad från vad som gäller om utgivare för periodisk skrift och för sändningar i radio och TV, är det inte särskilt föreskrivet att uppgift om utgivare av film skall finnas tillgänglig för allmänheten hos t.ex. produktionsbolaget eller hos någon myndighet. I stället förutsätter YGL att det på filmen finns en sådan uppgift, vilket är av betydelse för frågan om vem som skall vara ansvarig för eventuellt yttrandefrihetsbrott. Att filmen förses med uppgift om utgivare är av största betydelse för att huvudregeln om ensamansvaret, dvs. att i första hand utgivaren är ansvarig för ett yttrandefrihetsbrott som en film eller ett videogram innefattar, skall kunna upprätthållas. Skyldigheten att uppge utgivare på en film bör därför också straffsanktioneras. Härefter uppstår frågan var en sådan straffbestämmelse hör hemma. För TF:s tillämpningsområde finns motsvarande bestämmelser i själva grundlagen. I TF finns alla de bestämmelser som anger hur uppgift om utgivare skall finnas tillgänglig för allmänheten. Det är därför natur- ligt att även bestämmelser om straff för underlåte- nhet att hålla sådan uppgift tillgänglig finns där. När det gäller utgivare av radioprogram föreskriver YGL att det i lag skall anges hur uppgift om utgivaren skall hållas tillgänglig för allmänheten och att det i lag får föreskrivas om straff för brott mot sådan föreskrift. YGL innehåller särskilda bestämmelser om skyldighet att på en film eller ljudupptagning ange vem som har låtit framställa filmen eller ljudupptagningen samt om när, var och av vem ex- emplaren har framställts (3 kap. 13 §). Vidare föreskrivs om straff för den som underlåter att förse en framställning med sådana uppgifter och för den som sprider en film som saknar sådana upp- gifter. För dessa gärningar är föreskrivet böter eller fängelse i högst respektive pen- ningböter. Bestämmelsen innehåller även ett bemyndigande att i lag ange närmare bestämmelser om hur framställningen skall förses med dessa uppgif- ter. Föreskrifter härom återfinns i 4 kap. 2 § tillämpningslagen. För utgivare av filmer föreskriver emellertid YGL endast att det av filmen skall framgå vem som är utgivare och att det är utgivaren som skall se till att så sker. Bestämmelsen är som nämnts inte straffsanktionerad och något direkt bemyndigande för en sådan straffbestämmelse i lag finns inte. Bemyndigandet i 4 kap. 6 § andra stycket YGL avser inte, med den lydelse 4 kap. 4 § slutligen fick, utgivare av film (jfr prop. 1990/91:64 s. 190 f., 212 f. och 219 f.). Vad som sagts om YGL ger vid handen att en straffsanktion för underlåtenhet att förse en film eller ett videogram med uppgift om utgivare hör hemma i YGL och inte i tillämpningslagen. Bestämmelsen kan lämpligen tas in i 4 kap. 6 §. Straffet bör vara detsamma som gäller för en utgivare eller ställföreträdare som inte sätter ut sitt namn på en periodisk skrift, nämligen penningböter. 9.1 Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen 10 kap. 14 § Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5. I paragrafen finns bestämmelser om beslag i utredningssyfte. För sådana beslag gäller vad som föreskrivs i de i paragrafen angivna lagrummen i TF. Därutöver hänvisas till vad som i allmänhet är föreskrivet om beslag, dvs. bestämmelserna i 27 kap. . I en ny sista mening har tagits in en bestämmelse av innebörd att åtal skall väckas inom en månad från det att beslut om beslag meddelades om inte Justitiekanslern begär förlängning av tiden och rätten medger att tiden förlängs. Med den nya bestämmelsen klargörs att oavsett det uppskattade värdet av den egendom som tagits i beslag, åtal skall väckas inom en månad från det att beslutet om beslag meddelades. Bestämmelsen i 27 kap. 7 § andra stycket , till den del den avser beslag av egendom av mindre värde, är därmed inte tillämplig för beslag i utredningssyfte enligt TF. Genom hänvisningen i 7 kap. 3 § YGL till bestämmel- serna i 10 kap. TF, är bestämmelsen tillämplig även vid utredningsbeslag enligt YGL. Av ikraftträdandebestämmelsen framgår att äldre bestämmelser skall tillämpas på beslag som beslutats av JK före ikraftträdandet. Detta för att undvika att beslaget måste hävas. 12 kap. 3 och 10 §§ Genom en ny andra mening i 3 § och ett nytt tredje stycke i 10 § införs särskilda regler för när det gäller antalet jurymän i länet. Som framgår av vad som närmare anförs i avsnitt 4 är det främst det stora antalet tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål som handläggs vid som föranleder ändringen. För skall således väljas 36 jurymän, varav 12 skall vara eller ha varit nämn- demän vid allmän domstol eller vid allmän förvalt- ningsdomstol. De valda jurymännen sätts liksom tidigare upp på en jurymannalista, fördelade på två grupper. Juryn skall bildas på samma sätt som . Dock skall vardera parten få utesluta fem jurymän i den första gruppen och två i den andra i stället för tre respektive en som vid andra tingsrätter. I övrigt har vissa språkliga justeringar vidtagits. 9.2 Förslaget till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen 4 kap. 6 § I bestämmelsen föreskrivs straff för den som inte utser en utgivare för ett radioprogram eller en film. Genom den nya meningen i första stycket straffsanktioneras den i 4 § föreskrivna skyldig- heten för utgivaren av en film att se till att varje exemplar av filmen har en uppgift om vem som är utgivare. Straffskalan omfattar penningböter, motsvarande vad som gäller enligt 5 kap. 14 § andra stycket TF för underlåtenhet att ange utgivare på periodisk skrift. 7 kap. 3 § I paragrafens första stycke har införts en ny andra mening som rör beslag i konfiskeringssyfte när åtal ännu inte väckts och ansökan inte heller gjorts om konfiskering. Huvudregeln enligt 10 kap. 4 § TF är att sådan åtgärd skall ha vidtagits av JK från det att beslut meddelades om beslag. Annars faller beslaget. Enligt den nya bestämmelsen kan rätten efter framställning från JK när denne har beslutat om konfiskeringsbeslag i beslut medge en förlängning av tiden inom vilken det skall väckas åtal eller ansökas om konfiskering. Be- stämmelsen innebär således i praktiken att rätten medger att beslaget får bestå under ytterligare , dock ytterligare högst , innan åtal väcks eller ansökan görs om konfiskering utan att beslaget faller. Skälet till att bestämmelsen nu införs är att det visat sig vara förenat med stora svårigheter att vid omfattande beslag av just framställningar som kan avlyssnas eller ses endast med hjälp av tekniska hjälpmedel hinna med nödvändiga åtgärder inom den föreskrivna huvudregeln , såsom bl.a. åtals- och konfiskeringsprövningen. Den nya bestämmelsen omfattar endast konfiskeringsbeslag enligt yttrandefrihetsgrund- lagen och avses vara tillämplig endast i undantagsfall. Huvudregeln skall alltså alltjämt vara att åtal skall väckas eller ansökan om kon- fiskering göras från det att beslut om beslag meddelades. Om beslaget är mycket om- fattande eller det av annat skäl är i princip omöj- ligt att ta del av dess innehåll och ta ställning till detta inom den i 10 kap. 4 § TF angivna tiden föreskrivs nu en möjlighet för JK att få förlängd. Förlängningen skall inte avse än vad som är absolut nödvändigt och förlängning får medges med sammanlagt högst . För att inte beslaget skall falla krävs således i samtliga fall att åtal har väckts eller ansökan gjorts inom i vart fall från det att beslut om beslag meddelades. Den prövning rätten har att göra av en framställ- ning från JK om förlängd tid sammanfaller i huvud- sak med den prövning som görs av rätten vid en sådan framställning enligt . JK bör dock lämpligen i framställningen noga ange de omständigheter som ligger till grund för denna. I ett beslut om medgivande av förlängd tid kan det vara lämpligt att rätten särskilt anger dag när åtal skall vara väckt eller ansökan skall ha gjorts. Rätten bör om det är möjligt bereda den som drabbats av beslaget tillfälle att yttra sig i saken. Här måste dock beaktas att det ofta blir fråga om att handlägga en inkommen framställan skyndsamt och att beslut måste fattas kort efter det att framställningen gjorts. Vidare har den som drabbats av beslaget alltid möjlighet att begära rättens prövning av beslaget vid en beslags- förhandling såsom närmare redogjorts för i avsnitt 5. Bestämmelsen skall bara tillämpas på beslag som beslutats efter ikraftträdandet. 9.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryck- frihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden 3 kap. 17 § Ändringen syftar till att beträffande ursprungliga sändningar i tråd tydligare reglera vad som gäller för sådana direktsändningar där en person som fram- träder i programmet i stället för utgivaren kan bli ansvarig för ett yttrandefrihetsbrott. Med hänsyn till att det är fråga om ett överförande av det yttrandefrihetsrättsliga ansvaret för brott, måste den som kan bli ansvarig för ett sådant brott underrättas om beslutet före sändningen, såsom gäller enligt 2 §. För att det inte skall uppstå tveksamheter om vem som är ansvarig för vad som förekommer i programmet föreskrivs även att beslutet skall antecknas i ett register före sänd- ningen och att anteckningen skall innehålla vissa uppgifter om den som beslutet avser. Rättsverkan av att dessa ordningsföreskrifter inte följs, är, såsom enligt 2 §, att beslutet inte blir gällande. Den äldre bestämmelsen skall gälla för beslut som fattats före ikraftträdandet. 3 kap. 20 § Genom den nya lydelsen i andra stycket upphävs straffsanktionen för underlåtenhet att lämna uppgift om utgivare. Såsom närmare redogjorts för i avsnitt 8, avser den föreslagna ändringen ingen ändring i sak, eftersom det i förevarande kapitel inte föreskrivs om skyldighet att lämna uppgift om utgivare i sändning. 10 kap. 3 § Genom den nya lydelsen av paragrafen har tidpunkten för när dom skall meddelas efter huvudförhandling inför jury senarelagts. Som huvudregel skall dock liksom tidigare gälla att dom skall meddelas, var- med avses främst avkunnas, i huvudsak efter det att juryn överlämnat sitt svar till rätten eller dagen därefter. Denna huvudregel torde oftast kunna följas när juryn har friat den eller de åtalade framställningarna. Enligt den tidigare lydelsen hade rätten möjlighet att besluta om anstånd i med att meddela domen. Den nya lydelsen innebär att domen skall skriftligen avfattas och meddelas senast efter det att juryn överlämnat sitt svar. Den nya absolut senaste tidpunkten för meddelande av dom i mål där juryprövning har skett är således . För att minska risken för en allmän förlängning av tiden för att meddela dom i dessa mål har det med den nuvarande lydelsen av 30 kap. 7 § andra stycket RB som förebild, föreskrivits att domen skall skriftligen avfattas och meddelas om inte synnerligt hinder möter mot detta. I brottmål där den tilltalade är häktad, skall såsom gäller enligt RB domen meddelas inom om inte synnerligt hinder möter. Med syn- nerligt hinder avses i huvudsak detsamma som gäller enligt om tiden för meddelande av dom, men här skall även beaktas vad som i grund- lagarna föreskrivs om skyndsam behandling av tryck- frihets- och yttrandefrihetsmål. Skäl att meddela dom (eller om den tilltalade är häktad) torde finnas endast i yttersta undantagsfall. Exempel på sådana fall kan vara att juryn funnit att brott föreligger och målet är synnerligen omfattande eller innehåller mycket komplicerade rättsfrågor. Om en jurys svar är att de åtalade framställningarna inte till någon del innefattar brott bör naturligtvis domstolen avkunna domen. I bestämmelsen har begreppet avkunnande av dom tagits bort. Med meddelande av dom avses här - där inte särskilt anges skriftligen avfattad - såväl ett muntligt avkunnande av domen, som att domen meddelas genom att hållas tillgänglig i skrift på rättens kansli. I förordningen (1987:1099) om skyldighet för domstol att underrätta parterna om utgången i mål och ärenden, m.m. anges att en kopia av en dom skall skickas till parterna (1 §). Vidare föreskrivs i 6 § att om dom avkunnats skall en kopia av domen sändas till parterna inom från avkunnandet. Genom vad som anges i föreskriften i 2 § torde förordningen vara tillämplig även när dom meddelas enligt förevarande paragraf. För sådant fall gäller emellertid att en kopia av domen skall skickas till parterna "om det lämpligen kan ske". I paragrafen har därför införts ett nytt tredje stycke enligt vilket parterna skall underrättas skriftligen om utgången i målet. Lagförslag i promemoria inför hearing Förslag till Lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden dels att 3 kap. 17 och 20 §§ och rubriken till 4 kap. skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 4 kap. 4 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 17 § Beträffande program som Beträffande program som direktsänds får den som direktsänds får den som skall utse utgivare be- skall utse utgivare be- sluta att, i stället för sluta att, i stället för utgivaren, var och en utgivaren, var och en som som framträder i framträder i programmet programmet själv skall själv skall svara för svara för yttrandefrihetsbrott som yttrandefrihetsbrott som han begår. Ett sådant han begår. Den som be- beslut skall före driver sändningen meddelas de sändningsverksamheten berörda och antecknas i skall föra ett särskilt ett särskilt register hos register över sådana den som bedriver förordnanden. Ett utdrag sändningsverksamheten. Om ur registret skall inte detta sker, är genast sändas till beslutet utan verkan. Ett patent- och utdrag ur registret skall registreringsverket genast sändas till varje gång ett beslut patent- och registre- har antecknats i det. ringsverket varje gång ett beslut har antecknats i det. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot vad som i detta kapitel föreskrivs om skyldighet att anteckna eller anmäla utgivare skall dömas till böter eller fängelse i högst . Den som uppsåtligen Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet eller av oaktsamhet bryter mot vad som i bryter mot vad som i detta kapitel föreskrivs detta kapitel föreskrivs om skyldighet att lämna om skyldighet att lämna uppgift om ut- uppgift om ställ- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse givare eller företrädare skall dömas ställföreträdare skall till penningböter. dömas till penningböter. Om utgivare av filmer Om utgivare m.m. av och ljudupptagningar filmer och ljudupp- tagningar Utgivare av en film som uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att på filmen lämna uppgift om vem som är utgivare döms till penningböter. Lagförslag i promemorian Några rättegångsfrågor i tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål 1 Förslag till Lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Härigenom föreskrivs att 12 kap. 3 och 10 §§ tryckfrihetsförordningen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 kap. 3 § För varje län skall För varje län skall utses utses jury- män, jurymän, fördelade i två fördelade i två grupper grupper med sexton med sexton jurymän i jurymän i första gruppen första gruppen och åtta och åtta jurymän i andra jurymän i andra gruppen. För Jurymännen i den andra län skall dock första gruppen skall vara eller gruppen omfatta tret- ha varit nämndemän vid tiotvå jurymän och andra allmän domstol eller gruppen sexton jurymän. allmän förvaltningsdoms- Jurymännen i den andra tol. gruppen skall vara eller ha varit nämndemän vid allmän domstol eller allmän förvaltningsdoms- tol. 10 §Då mål vari jury skall deltaga förekommer, skall rätten föredraga jurymannalistan samt till behandling upptaga frågan, huruvida jäv föreligger mot någon som finnes upptagen å listan. Angående jäv mot juryman gälle vad i lag är stadgat om do- mare. Därefter skall juryn bildas av de ojäviga jurymännen sålunda att vardera parten äger utesluta tre jurymän inom den första gruppen och en inom den andra samt rätten genom lottning bland de övriga uttager så många till suppleanter att sex kvarstå i den första gruppen och tre i den andra. För jury i äger vardera parten utesluta sex jurymän inom den första gruppen och två inom den andra. Denna lag träder i kraft 2 Förslag till Lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen Härigenom föreskrivs att 7 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 3 § Vad som sägs i 10 kap. Vad som sägs i 10 kap. tryckfrihetsförordningen tryckfrihetsförordningen om beslag av tryckta om beslag av tryckta skrifter på grund av skrifter på grund av tryckfrihetsbrott skall tryckfrihetsbrott skall gälla också i fråga om gälla också i fråga om beslag av filmer och beslag av filmer och ljudupptagningar på ljudupptagningar på grund grund av av yttrandefrihetsbrott. I I stället för stället för 10 kap. 6 § och 8 § andra 10 kap. 6 § och 8 § stycket gäller dock vad andra stycket gäller som föreskrivs i andra dock vad som föreskrivs och tredje styckena i i andra och tredje denna paragraf. Om den styckena i som avses i 10 kap. 4 paragraf. § tryckfrihetsförord- ningen med hänsyn till beslagets art eller omfattning är otillräck- lig, får rätten på Justitiekanslerns framställning därom med- giva förlängning av tiden. Tiden får härvid inte bestämmas längre än vad som är oundgängligen nödvändigt och ej förlängas med . Varje beslut om beslag skall ange det eller de avsnitt av framställning- en som har föranlett beslaget. Beslaget gäller endast de särskilda skivor, rullar eller andra delar av upptagningen där dessa avsnitt förekommer. Bevis om att beslag har beslutats skall utan kostnad tillställas den som beslaget verkställs hos samt den som har låtit framställa filmen eller ljudupptagningen. Beviset skall innehålla uppgift om det eller de avsnitt i framställningen som har föranlett beslaget. Denna lag träder i kraft . 3 Förslag till Lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefri- hetsgrundlagens områden Härigenom föreskrivs att 10 kap. 3 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsför- ordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 kap. 3 § Dom i tryckfrihetsmål Dom i tryckfrihetsmål och och yttrandefrihetsmål yttrandefrihetsmål skall skall meddelas senast på meddelas när juryns svar rättens första arbetsdag har överlämnats till efter det att juryns rätten eller på rättens svar har överlämnats. Om första arbetsdag det är nödvändigt, får därefter. Om det är nöd- dock rätten besluta om vändigt med rådrum för anstånd för att besluta domens beslutande och av- och avfatta domen. An- fattande får rätten be- ståndet får vara högst sluta att dom skall med- . Om inte synner- ligt hinder möter skall domen meddelas senast efter det att juryn Juryn behöver inte vara överlämnat sitt svar. närvarande när domen Juryn behöver inte avkunnas. vara närvarande när domen meddelas. Denna lag träder i kraft . 1 Förslag till Lag om ändring i tryckfrihetsförordningen[1] Härigenom föreskrivs att 2 kap. 12 och 13 §§ tryckfrihetsförordningen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 12 § Allmän handling som får lämnas ut skall på begäran genast eller så snart det är möjligt på stället utan avgift tillhandahållas den, som önskar taga del därav, så att handlingen kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas. Handling får även skrivas av, avbildas eller tagas i anspråk för ljudöverföring. Kan handling ej tillhandahållas utan att sådan del därav som icke får lämnas ut röjes, skall den i övriga delar göras tillgänglig för sökanden i avskrift eller kopia. Myndighet är icke skyldig att tillhandahålla handling på stället, om betydande hinder möter.