prop · GH03177 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringen anser inte att en sådan struktur på utbyggnaden är ändamålsenlig. En fortsatt satsning på naturvetenskaplig och högre teknisk utbildning bör i stället ske vid de universitet och högskolor där civilingenjörsutbildning samt naturvetenskaplig utbildning på magisternivå bedrivs . Tekniska högskolan och har kapaciteten höjts genom samarbete med vissa mindre och medelstora högskolor. Regeringen bedömer att en expansion av naturvetenskaplig och teknisk utbildning är mest effektiv om den sker vid dessa befintliga lärosäten, samt genom en fortsatt utveckling av redan inlett samarbete mellan framför allt tekniska högskolor och mindre och medelstora högskolor med teknisk och naturvetenskaplig kompetens. Det finns således inte anledning till nyetableringar för högre teknisk utbildning. Regeringen kommer års forskningsproposition att överväga behovet av forskning inom lantmäteriområdet vid . De här redovisade riktlinjerna bör kunna ligga till grund för de konkreta ställningstaganden som måste göras . En struktur för den högre utbildningen och forskningen enligt dessa riklinjer tillgodoser såväl viktiga utbildnings- som forskningskrav. I är situationen för den högre utbildningen och forskningen speciell. Regeringen redovisar i nästa avsnitt sin syn på hur huvudstadsregionens intressen i dessa hänseenden bäst kan tillgodoses. 6.1.2 Högre utbildning i Regeringens förslag: Den fortsatta expansionen av högre utbildning i skall ske inom ramen för en ny universitetsstruktur. Denna bör få en inriktning som särskilt främjar en förstärkning av de kulturella och ekonomiska banden mellan och i övrigt. Förbättrade förutsättningar för utbildning och forskning inom vårdområdet är också angelägna. Den nya universitetsstrukturen föreslås omfatta södra . Från återstoden av Fond 92-94 avsätts (jfr avsnitt 6.6) till en särskild stiftelse vars avkastning skall gå till forskning och forskarutbildning i den nya universitetsstrukturen. En särskild tillfällig beslutsordning införs för att möjliggöra samordning av lokalförsörjningsfrågorna i . Ny universitetsstruktur i södra Förstudiens förslag: Utbildningsministern uppdrog åt en särskild utredare att utföra en förstudie rörande möjligheterna att samlokalisera viss högre utbildning i . Uppdraget gavs mot bakgrund av bl.a. att att hade anmält att inte kan klara av en nämnvärd ytterligare ökning av utbildningens omfattning i anslutning till sina nuvarande lokaler. Förstudien - CAMPUS FÖR MÅNGFALD - har redovisats. I förstudien belyses enligt direktiven olika förutsättningar för etablering av campus - akademiska, pedagogiska, administrativa, resursmässiga och lokaliseringsmässiga samt kostnader och förslag till finansiering. I förstudien föreslår utredaren att verksamheten i den nya lokaliseringen får en stor ämnesmässig bredd. Forskningsverksamheten bör - i varje fall inledningsvis - profileras mot frågor som är av intresse inom . Förstudien redovisar två principiellt olika lokaliseringsalternativ - innerstadsuniversitet och campusuniversitet. Den lokalisering som väljs måste ha sådana kvaliteter att den kan hävda sig väl i konkurrensen om kvalificerad personal och studenter, framhåller utredaren. Denne anser att en lokalisering till eller till på olika sätt fyller sådana krav. För att ordna en tillfredsställande miljö på krävs emellertid att affärsmässigt acceptabla avtal kan träffas med markägaren samt att transportfrågorna kan ordnas framhålls det i förstudien. Om så inte är fallet bör någon av de i förstudien angivna lokaliseringarna på eller i närbelägna områden i södra väljas. I ett Östersjöperspektiv är det väsentligt att det nya campus får en tydlig identitet. En sådan uppnås främst genom ett gott vetenskapligt anseende, men lokalisering och fysisk miljö bidrar också. I de senare avseendena har klara fördelar. Den högre utbildning som redan finns på bör enligt utredaren utvecklas i anslutning till , i och i /. Dessa bör ingå som noder i ett nätverk och ingå i den nya organisation som skapas för att sköta den tillkommande utbildningen och det nya campus. Förstudien har bedrivits i kontakt med berörda intressenter i regionen. I förstudien föreslås sammanfattningsvis att * ett nytt campus för högre utbildning och forskning etableras i * detta administreras av ett nytt universitet eller av en beställarorganisation som antingen är helt fristående eller en del av * den nya organisationen också får ansvaret för högskoleutbildning på * den nya organisationen får ansvar för en verksamhet som till sin omfattning motsvarar minst 8 000 helårsstudenter fördelat mellan campus och * utbildning skall erbjudas inom alla utbildningsområden, dock med undantag för civilingenjörs-, läkar- och tandläkarutbildning * forskningsverksamhet med ämnesmässig bredd och en inriktning som kan stärka ställning i skall bedrivas på det nya campus * det nya campus lokaliseras till eller till södra , eventuellt till * befintlig verksamhet i , och /förstärks inom ett nätverk tillsammans med det nya campus. Andra initiativ: presenterade ett förslag till vad man kallar ett universitetscentrum runt och . Enligt förslaget bör vårdutbildning flyttas till och bilda bas i en stiftelse. skall också bedriva undervisning i andra ämnen, främst med naturlig anknytning till vård och omsorg. I förslaget förutses också ett nära samarbete med de verksamheter inom utbildning och forskning som har lokaliserat till . har förklarat sig berett att bidra med , som en grundplåt till ett universitetscenter. Där visas på möjligheter till gränsöverskridande forskning och utbildning genom samverkan med angränsande discipliner inom samhällsvetenskap, medicinska och tekniska vetenskaper. Ett sådant universitetscenter skulle få till uppgift att svara för finansiering av en samlad verksamhet i vilken ingår; lösa frågorna om lokaler och utrustning för verksamheten; svara för övergripande och gemensam forskningsutveckling samt svara för service, bibliotek, tele och data inom det blivande universitetsområdet. Eftersom man förutser betydande finansiella svårigheter bör stor vikt läggas vid att minimera ekonomiska åtaganden och att tillvarata alla möjligheter att åstadkomma största möjliga ekonomiska rationalitet. kommun uppvaktade utbildningsministern med en önskan om en förstärkning av de högskoleutbildningar som bedrivs inom kommunen. erbjuds i ingenjörsutbildning genom KTH:s försorg samt utbildning i företagsekonomi och språk genom universitets försorg. företagsledning, som är en del av den företagsekonomiska institutionen, har genom kommunens initiativ också förlagts till . i har i en promemoria presenterat ett projekt omfattande kultur- och utbildningssatsningar med inriktning på länderna kring . öppnades Författar- och Översättarcentrum i med denna inriktning. Ytterligare kultursatsningar planeras. har en systematisk satsning skett på ett förstärkt kunskapssamarbete med inriktning på Östersjöfrågor i samverkan mellan Högskoleutbildningen på och flera svenska universitet och högskolor. På denna grund har utbildningssamarbete och studentutbyte med universitet i och byggs upp. Den programutveckling som pågår i regi utgår från att verksamheten i - i - skall vara selektiv och upplevas som angelägen av berörda universitet och högskolor. Programutvecklingen utgår från att ett Visbycentrum skall komplettera och stärka pågående samarbete i . Befintlig högskoleutbildning i : bedriver utbildning och forskning inom humanistisk, juridisk, samhällsvetenskaplig och matematisk-naturvetenskaplig fakultet. Utbildningen omfattar f.n. cirka 21 000 helårsstudenter. har regeringens uppdrag att förlägga utbildning för 275 helårsstudenter till verksamheten i anslutning till . /94 har utbildningar omfattande ca 330 helårsstudenter på , till större delen i och . () bedriver utbildning och forskning inom medicinsk och odontologisk fakultet. Utbildningen omfattar f.n. cirka 3 000 helårsstudenter. Delar av läkarutbildningen med tillhörande forskning samt hela odontologiska fakultetens utbildning och forskning är förlagd till . Där ligger också logoped- och tandteknikerutbildningarna. flyttas även sjukgymnastutbildningen dit. Sammanlagt betyder detta bara för KI:s del en utbildning för mer än 1 100 helårsstudenter i anslutning till . Tekniska högskolan (KTH) bedriver utbildning och forskning inom teknisk fakultet. Utbildningen omfattar f.n. cirka 10 000 helårsstudenter. I har KTH tvååriga ingenjörsutbildningar förlagda till och i norr samt , och i söder. Sammanlagt har ingenjörsutbildningarna plats för cirka 1 800 helårsstudenter varav ca 800 i och 400 i /. i bedriver grundläggande högskoleutbildning inom undervisningsområdet samt forskning och forskarutbildning i pedagogik. Utbildningen omfattar f.n. cirka 5 000 helårsstudenter. Geografiskt är utbildningarna spridda till , , och samt Rålambshovsområdet. En stor del av grundskol- och gymnasielärarutbildningarna är förlagda till , samt och Kungl. i bedriver högskoleutbildning och har som huvudman. Utbildningen omfattar cirka 2 500 helårsstudenter och är förlagd till lokaler invid och , på område och på . Vid , , , Kungl. i , i samt i bedrivs grundläggande högskoleutbildning inom det konstnärliga området samt konstnärligt utvecklingsarbete. Skolornas utbildning omfattar sammanlagt cirka 1 600 helårsstudenter, fördelade med ungefär 550 studenter på vardera och i och återstoden på övriga skolor. Skälen för regeringens förslag: Redan fattade beslut om ökade resurser till universitet och högskolor innebär en väsentlig ökning av omfattningen av svensk högre utbildning. Det finns, som tidigare framhållits, skäl att förutsätta att behovet av högre utbildning kommer att fortsätta att öka. En framtida expansion måste därför också ske i . Behov av utbyggnad i regionen finns innevarande läsår cirka 30 000 () av de omräknat 180 000 helårsstudenterna i . Jämfört med övriga län gäller för * att andelen högskoleutbildade i arbetskraften är högre än riksgenomsnittet * och att antalet sökande till universitet och högskolor i har varit extremt stort * men att andelen högskolenybörjare är lägre än riksgenomsnittet. Därtill kommer att * antalet ungdomar inte minskar lika mycket i som i resten av landet * utbudet av kurser för fortbildning och vidareutbildning är bra, men på bekostnad av ungdomsutbildningen vilket medfört en stark konkurrens bland ungdomsstudenterna * en större andel invandrare efterfrågar högre utbildning. Även i måste den högre utbildningen mot den här beskrivna bakgrunden byggas ut. En utgångspunkt för en sådan utbyggnad är att den måste ske så att hög kvalitet kan säkerställas. Den fortsatta utbyggnaden bör också ske på ett sådant sätt att huvudstadens naturliga styrka kan tas till vara. Utöver de skäl som låg till grund för att ge uppdraget om genomförande av förstudien vill regeringen framhålla att har ett unikt läge i den nya som avtecknar sig efter frigörelse. Det är mot den bakgrunden viktigt att som nod i Östersjösamarbetet får en sådan tyngd att de befolkningsmässigt starkare konkurrenterna, bl.a. , kan balanseras också när den ryska ekonomin återhämtat sig. Karaktäristiskt för och högskolorna i är att de är relativt starkt specialiserade och - frånsett de konstnärliga högskolorna och - är stora och utan goda expansionsmöjligheter i nuvarande lokalisering. Regeringen vill dessutom understryka behovet av en förbättrad samordning särskilt vad gäller utbildning och forskning på vårdområdet. En ny universitetsstruktur i södra med ett brett utbildningsutbud och en profilerad men ämnesmässigt bred forskning och forskarutbildning skulle innebära en väsentlig förstärkning av den vetenskapliga potentialen i . Därigenom skulle också belastningen på Frescatiområdet minska. Det behöver, som regeringen ser det, inte finnas någon konflikt mellan de tre lokaliseringsorter i södra som först och främst har aktualiserats. Något slutgiltigt ställningstagande i denna del bör dock inte göras på det här stadiet. En ämnesmässig struktur uppbyggd kring tre tyngdpunkter med inriktning på humaniora, samhällsvetenskap och kultur respektive medicin och vård samt teknik bör emellertid eftersträvas. Det bör under alla omständigheter vara naturligt att inom den nya universitetsstrukturen också integrera modern informationsteknologi. Styrelsen för bör mot den här beskrivna bakgrunden få ansvaret för att vid sidan av nuvarande verksamhet i leda en ny Söderstruktur. Det innebär tekniskt att får två skilda utbildningsuppdrag och takbelopp. För forskningen vid den nya universitetsdelen bör en tvärvetenskapligt inriktad forskningsorganisation inrättas. En samverkan med KTH:s ingenjörsutbildningar och andra specialutbildningar t.ex. vid KI bör ske på respektive plats. Inrättande av en forskningsstiftelse m.m. Forskningsverksamheten i Söderstrukturen bör ges en organisation som främjar mångdisciplinära utvecklingslinjer. Den bör ges en särskild profil mot Östersjö- och Östeuropafrågor, men också mot vård och omsorg. Östeuropaperspektivet ger särskilt anledning att rikta in verksamheten mot ämnesområden som ekonomi, kultur och historia. Inom dessa kunskapsområden bör också inledningsvis den nya forskningsverksamheten byggas upp. Även andra områden kan bli aktuella innan verksamheten fått sin slutliga utformning. Till stöd för forskning och forskarutbildning i den nya Söderstrukturen förslår regeringen att av återstoden av Fond 92-94 avsätts till en särskild stiftelse. Stiftelsens uppgift skall vara att förvalta det kapital som anförtrotts den och att med avkastningen stödja forskning och forskarutbildning med den inriktning som nämnts - dvs. inledningsvis inom humaniora, kultur och samhällsvetenskap. Utbildningen inom Söderstrukturen bör i övrigt finansieras på samma sätt som annan grundläggande högskoleutbildning. Det rör sig dels om den expansion som redan beslutats för , dels om omfördelningar inom . Söderstrukturen får också till uppgift att fånga upp del i en eventuell framtida expansion av den högre utbildningen. Lärarna kommer att kunna få externa medel för forskning som andra forskare vid universitet och högskolor. Regeringen anser att särskilda medel från stiftelsen bör ställas till förfogande under ett uppbyggnadsskede för att bidra till kostnader för bl.a. akademisk infrastruktur. Det fortsatta planeringen En förstärkning och profilering av universitetsstrukturen av det slag som regeringen nu föreslår skulle kunna ge ett väsentligt bidrag till hela kunskaputveckling och bli ett starkt stöd för att hävda /som ett intellektuellt centrum i den nya . Det skulle skapa en tät akademisk miljö i vilken universitet, högskolor och andra vetenskapliga institutioner kan stimulera varandra. Ytterligare analyser bör dock genomföras innan detaljerade ställningstaganden görs till den nya universitetsstrukturen. Sålunda bör preciseringar göras vad gäller * verksamhetens inriktning och omfattning * lokalbehov * lokaliseringar samt förutsättningarna för att tillgodose dessa med goda kommunikationer * behov av förbättringar i infrastrukturen för att uppnå en god funktion och arbetsmiljö i den nya universitetsstrukturen * Söderstrukturens organisation inklusive nya alternativa former för styrning och ledning * kostnader och finansiering för strukturen. Regeringen avser att tillsätta en organisationskommitté med uppgift att - i avvaktan på ställningstaganden - ta fram ytterligare planerings- och beslutsunderlag för att förbereda etableringen av den nya universitetsstrukturen och att samlat utreda vissa andra frågor rörande lokalförsörjningen för högre utbildning i . Regeringen återkommer till denna fråga sist i följande avsnitt. Samlokalisering av konstnärliga högskolor i har initierat diskussioner med rektorerna för de konstnärliga högskolorna i för att undersöka förutsättningarna för en samlokalisering. Regeringen vill i det följande informera om denna fråga, som kan ha långsiktig betydelse för kulturella liv. Bakgrund Det konstnärliga rektorskonventet har i skrivelse till i princip ställt sig bakom tanken på en samlokalisering av de konstnärliga högskolorna i och framfört synpunkter i frågan. En arbetsgrupp inom med representanter för de olika högskolorna tillsattes . Gruppens uppgift är att utreda olika lokaliseringsalternativ inom mot bakgrund av nuvarande splittrade lokalisering och på andra sätt otillfredsställande lokalsituation. Denna har också en negativ inverkan på verksamheten och samverkansmöjligheterna mellan högskolorna. I finns sju fristående konstnärliga högskolor nämligen , , , Kungl. Till de konstnärliga högskolorna räknas även och kommunikations- och reklamutbildning (GI/IHR) som organisatoriskt skall inordnas i . Högskolorna har sammantaget en verksamhet av unik bredd och är av mycket stor betydelse för kulturlivet i och för internationella position inom kulturområdet. Förhållandet att högskolorna är små och självständiga bidrar till en särskild vitalitet och ett starkt engagemang i uppgifterna. Å andra sidan har detta förhållande historiskt sett lett till en splittrad lokalisering som medför att alla potentiella utvecklingsmöjligheter blir svåra att tillvarata. har flera av högskolorna dessutom dåligt anpassade eller nedslitna lokaler och i vissa fall även brist på lokaler vilket inverkar negativt på verksamheterna. I första hand har , , , och var för sig bedrivit ett planeringsarbete för att i olika etapper kunna genomföra nödvändiga förbättringar av sin lokalsituation. problem kommer att lösas efter hand som nya lokaler på färdigställs. I de fördjupade anslagsframställningarna för perioden /94-1995/96 anmälde högskolorna sina lokalproblem. I propositionen (1992/93:169) Högre utbildning för ökad kompetens togs dock ej ställning till frågorna. Dock anmäldes att ett antal projekt behövde beredas ytterligare varför en reserv avsattes till regeringens disposition (s 240f). I samband med diskussionerna om de olika aktuella lokalproblemen för de konstnärliga högskolorna i har frågan om en samlad lösning för samtliga högskolor utom aktualiserats. En samlad lokalisering, skulle förutom att lösa de enskilda högskolornas lokalproblem, även kunna skapa ett kulturellt centrum, ge nya förutsättningar för utveckling av verksamheterna samt möjligheter att väsentligt förstärka deras internationella position. Nya generationer konstnärer skulle få bättre förutsättningar att inspirera varandra. Den samlade effekten skulle kunna bli en väsentlig förstärkning av kulturella miljö. Högskolornas möjligheter att fungera som en direkt tillgång i kulturlivet i skulle också kunna förstärkas. Dessutom skulle en samlokalisering kunna vara administrativt förmånlig. Konstnärliga utbildningar har helt eller delvis kunnat ges en gemensam lokalisering i , och . De pedagogiska och konstnärliga effekterna har på många sätt blivit mycket goda. Regeringen kan i anslutning till synpunkter som har framförts av det konstnärliga rektorskonventet konstatera att positiva effekter skulle uppstå inom flera områden till följd av en samlokalisering till en central plats inom med fortsatt goda möjligheter till nära kontakter med olika kulturinstitutioner. Det gäller bl.a. de pedagogiska, konstnärliga, kulturpolitiska och administrativa områdena enligt följande: - genom närheten kan ett bredare och friare kursutbud erbjudas, vilket förbättrar studenternas framtida möjligheter till arbete - bättre möjligheter skapas för kontakter mellan lärare och studenter från de olika konstarterna - bättre förutsättningar skapas för att anordna gemensamma kurser, gemensamt utnyttja lärare och gästföreläsare och för att ordna gemensamma gränsöverskridande projekt inom det konstnärliga utvecklingsarbetet - gemensamma kontakter och information både nationellt och internationellt underlättas bl a genom en större samlad lyskraft - större flexibilitet medges i fråga om lokaler och utrustning - bättre resurser åstadkoms för bibliotek, verkstäder, publika lokaler t.ex. scener, konsertsalar m.m. - samlad administrativ kompetens vid högskolorna kan utnyttjas lättare - möjlighet ges till bättre service (restaurang, post, bank, hälsovård, motionslokaler, kommunikationer) p.g.a. större underlag. Mot denna bakgrund anser regeringen att det nu finns skäl att skapa de ekonomiska och övriga planeringsmässiga förutsättningar som behövs för en samlokalisering av konstnärliga högskolor i . Den avsedda samlokaliseringen innebär inte någon ändring av högskolornas ställning som självständiga högskolor. En genomgång av de administrativa förhållandena vid berörda högskolor har också visat att det behov av ökad administrativ effektivitet som finns kan tillgodoses inom nuvarande organisatoriska former. Regeringen räknar dock med att en samlokalisering kan underlätta en samverkan även inom andra områden än de som har direkt samband med lokalerna. En samlokalisering är möjlig att genomföra i anslutning till de lokaler och förfogar över. går det att samla samtliga konstnärliga utbildningar utom till detta område. Med det förslag regeringen presenterat om en ny universitetsstruktur öppnas ytterligare en lokaliseringsmöjlighet för de konstnärliga utbildningarna. En samlad lokalisering också av konstnärlig utbildning till södra tillsammans med annan utbildning framstår i ett sådant sammanhang som ett attraktivt alternativ, som skulle kunna stimulera till utveckling av nya utbildnings- och forskningsinriktningar. I det utredningsarbete som regeringen tidigare aviserat vad gäller den nya universitetsstrukturen är det mot denna bakgrund angeläget att pröva om inte en sådan lokalisering för de konstnärliga högskolorna skulle vara att föredra för de aktuella högskolorna framför andra lokaliseringsalternativ. En särskild beslutsordning för lokalisering Ett lokalförsörjningsprojekt som möjliggör en samlokalisering av de konstnärliga högskolorna med den nya universitetsstrukturen behöver genomföras i någon gemensam form. I det fortsatta arbetet bör den organisationskommitté som får i uppgift att utveckla den nya universitetsstrukturen också få i uppgift att samverka med de konstnärliga högskolorna vad gäller dessas lokalförsörjning. Om en samlokalisering av nyssnämnt slag genomförs kommer ett fast strukturerat samarbete mellan de konstnärliga högskolorna och Söderstrukturen därefter att krävas för förvaltningen av de gemensamma resurserna. Enligt regeringens bedömning bör det konstnärliga rektorskonventet kunna utgöra basen för en samarbetsorganisation för de konstnärliga högskolornas del. Arbetet med dels den nya universitetsstrukturen, dels lokalfrågorna för de konstnärliga högskolorna och vissa andra lokalförsörjningsfrågor i kräver ett mycket stort mått av koordination för att gynnsamma ekonomiska och funktionella villkor för de berörda myndigheterna skall kunna uppnås. En särskild tillfällig beslutsordning för lokalförsörjningsfrågor i , som innebär att regeringen har möjlighet att avvika från den eljest gällande principen, är nödvändig för att hanteringen av lokalfrågorna i området skall bli ändamålsenlig. Detta innefattar ett visst avsteg från den princip för myndigheternas ansvar för lokalförjningen som gäller. Den ordning som här föreslås bör därför godkännas av . Regeringens förslag: Från återstoden av Fond 92-94 avsätts till en särskild stiftelse (jfr avsnitt 6.6) till stöd för projektet i . Bakgrund: Vid finns en avdelning för industriell miljöekonomi. I en utvärdering, som på uppdrag av () utförts av två utländska experter, har verksamheten vid avdelningen fått mycket goda omdömen vad avser forskning och undervisning samt kunskapsspridning i övrigt. I anslutning till beredningen av regeringens proposition Forskning i frontlinjen (prop. 1992/93:171) har förslag till upprättandet av ett internationellt miljöuniversitet inkommit. Det internationella miljöuniversitetet skulle vara en i förhållande till fristående organisation. Syftet är att bedriva forskning och forskarutbildning med inriktning på strategiska frågor inom det miljöekonomiska området. Även utbildning på masternivå skall ingå i verksamheten.