prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — har varit Statskontorets störstauppdragsgivare, eftersom de årliga uppdragen och de uppdrag som rör generellaoch koncemgemensamma frågor i regel är mer omfattande än uppdragen frånfackdepartementen. Av uppdragskostnadema svarar för nära 80procent, varav sekretariatsfunktionen åt STATTEL-delegationen och övrigaIT-uppdrag utgör . Andra resurskrävande uppdrag frånFinansdepartementet har bl. a. rört uppföljning av organisations- ochstmkturförändringar i statsförvaltningen, utveckling av metod för ochgenomförande av sektorövergripande analyser samt sektorsvisaproduktivitetsberäkningar. Antalet nya, pågående och avslutade uppdrag harvarit i stort sett oförändrat jämfört . Av den ekonomiska redovisningen framgår attStatskontoret redovisar ett anslagssparande 1993/94 på totalt ,varav hänförsig till ramposten för omställning och avveckling och resten till Prop.1994/95:100 ramposten för stabsuppgifter. sade Statskontoret upp 59personer som blivit övertaliga till följd av beslutet om ny inriktning ochminskade resurser. RRV:s revisionsberättelse irmehåller ingainvändningar. I sin enkla anslagsframställning har Statskontoret på regeringensuppdrag redovisat erfarenhetema av den nya finansieringsmodell och anslagskonstmktionsom infördes /94. Syftet med den nya finansieringsmodellen varatt den skulle understödja renodlingen av Statskontorets uppgift till att varaett stabsorgan som på uppdrag av regeringen och biträder medunderlag för omprövnings-och effektiviseringsarbetet. Departement och kommittérskulle som beställare av tjänster från Statskontoret också ha ettkostnadsansvar. Enligt statskontorets mening har den nyaanslagskonstmktionen inte fungerat som ett effektivt styrinstrament utansnarast varit administrativt betungande och minskat flexibiliteten iverksamheten. Beställaraa har haft svårt att förstå den nyafinansieringsmodellen, som är en kombination av anslags- ochavgiftsfinansiering. Uppdragsdialogen har betungats av diskussioner kringtaxekonstraktionen och frågor kring finansieringen. Modellen har också varitekonomiadministrativt arbetskrävande. Statskontoret föreslår för /96 enoförändrad resursram, men att särskilda medel anvisas för uppdraget attåterkommande redovisa resultaten av genomförda organisations- ochstrakturförändringar liksom för insatser inom informationsförsörjning ochinformationsteknologi. 1994/95:100 Bilaga 8 De övergripandemål för verksamheten som angavs inför /93 bör ligga fast. Resurser 1995/96 Myndighetenomfattas av regeringens sparkrav på utgifter för statlig konsumtion. Budgetåret1995/96 har anslaget räknats ned med . Vid årets utgångmotsvarar bespar-ningen en nivåsänkning på . Statskontoretsårsredovisning visar att Statskontoret trots omfattande personalminskninggenomfört i stort sett lika många uppdrag . Även om andelenkortare uppdrag ökat tyder detta på att Statskontoret på ett tillfredsställandesätt kunnat upprätthålla produktionen och öka produktiviteten som mangenomfört ett krävande omställnings-och avvecklingsarbete. Myndighetensekonomiska resultat visar att Statskontoret redovisar ett avsevärtanslagssparande. Orsaken är att avvecklingskostnaderaa blir lägre än beräknatoch att medlen för stabsuppgifter till följd av omställningen inte utnyttjatsfullt ut. Regeringenkonstaterar att RRV inte haft några invändningar. Sammantagetinnebär bedömningen att Statskontoret genomfört omställningen till sin nyaroll på ett bra sätt och att verket nu bör ha fömtsättningar att ytterligareutveckla sin kompetens inom ramen för den huvudinriktning av verksamheten somtidigare lagts fast. Eftersom den finansieringsmodell som tillämpats de tvåsenaste budgetåren inte varit något bra styrinstmment bör Statskontoret fortsättningsvisdisponera ett ramanslagsom en basfinansiering av såväl stabsuppgifter som uppdrag. Prop.1994/95:100 En sådan basfinansiering utgör dock inget hinder för att uppdragäven Bilaga 8 kan finansieras i annan ordning över utrednings- och utvecklingsanslagsom beställande departement disponerar. Dialogen mellan Statskontoret och regeringskanslietmåste utvecklas i samband med beslut om uppdrag eller andra stabsuppgifter Föratt underlätta dialogen bör Statskontoret i ökad utsträckning informerabeställarna om vilken kompetens och vilka tjänster verket kan tillhandahålla.Statskontoret bör också överväga formeraa för en mera systematiskkvalitetsuppföljning och kvalitetssäkring av sin utrednings-ochutvecklingsverksamhet. Statskontoret skall i första hand ge stöd inriktatpå följande huvudfrågor i förändringsarbetet: att ompröva statlig ochstatligt finansierad verksamhet att utveckla ochverksamhetsanpassa mål- och resultatstyraingen att förändra den statligaförvaltningens straktur, utveckla verksamhetsformerna för statlig verksamhetoch främja en ökad användning av anbudskonkurrens i statlig verksamhet att utveckla samverkan ochtydliggöra ansvarsfördelningen mellan stat och konimun att utveckla och förändrastatsförvaltningens straktur och arbetsformer inför ett ökat europeisktförvaltningssamarbete till följd av EU -medlemskapet att i samverkan med andrastatliga myndigheter, kommuner och landsting utveckla en öppen elektroniskinfrastraktur för effektiv informationsförsörjning inom den offentligaförvaltningen och i det europeiska förvaltningssamarbetet. Uppdrag som inte ligger inom ramen för dessahuvudfrågor bör i första hand finansieras över departementens utredningsanslag. Beträffande STATTEL-delegationen har regeringengett delegationen i uppdrag att slutföra upphandlingen av en telefonitjänst förde statliga myndighetema. Statskontoret skall därför ge fortsatt biträde åtdelegationen. tillStatskontoret för /96 anvisar ett ramanslag på . : Statistik, register ochprognoser Prop. 1993/94 Utgift 422 427 000 1994/95 Anslag 342 634 000 1995/96 Förslag 494 557 000 varav 327 993 000 beräknat för () är centralförvaltningsmyndighet för den officieUa statistiken och för annan statligstatistik samt ansvarar för pro-_ duktion av sektorövergripande statistik. SCBproducerar även statistik på uppdrag under anslaget D 8. Statistiskacentralbyrån: Uppdragsverksamhet. Verksamheten bedrivs i och samtvid regionala kontor i , och . SCB har dessutom en riksomfattandeintervjuarkår. SCB har till uppgift att ansvara förstatistikproduktion som inte åligger någon annan myndighet samt svara församordning av den statliga statistikproduktionen och svara för samordning avden intemationella statistikrapporteringen. SCB skall utarbeta statistiskanomenklaturer och klassifikationer. SCB skall vidare verka för att den statligastatistiken är objektiv och görs allmänt tillgänglig samt på olika vägarunderlätta uppgiftslämnandet och se till att lämnade uppgifter på ett effektivtsätt skyddas genom anonymitet och sekretess. SCBhar i sin årsredovisning i de delar som avser resultatredovisningen redovisatanslagsverksamheten indelad i statistikprogram. Verksamheten har i stort sett följt planema.Anslagssparandet minskade med . Det ackumuleradeanslagssparandet /94 uppgår till , vilket utgör6,av det tilldelade ramanslaget. SCB framhåller att verket har klarat huvuddelen avbesparingskravet enligt treårsplanen på sammanlagt (avanslaget) och att rymma bidraget till programsamarbetet på statistikområdetenligt med ca , utan allvarligainskränkningar istatistiken. Detta har varit möjligt tack vare det aktiva besparingsarbete sominleddes /92 och som givit full effekt 1993/94. RRV:srevisionsberättelse innehåller inga invändningar. SCB lämnade 1992 en fördjupad anslagsframställningför perioden /941995/96. Regering och riksdag följde i principhuvudförslaget i vid beräkning av anslaget både för budgetåret1993/94 (prop. 1992/93:182, bet. 1992/93:FiU22, rskr. 1992/93:304) och 1994/95(prop. 1993/94:100, bet.l993/94:FiU15, rskr. 1993/94:269), men SCB tilldeladesingen treårsram i avvaktan på utredning och senare beslut om en nyansvarsfördelning för den statliga statistiken. Isin enkla anslagsframställning har SCB utgått från att den allmänna Prop.1994/95:100 inriktningen i huvudförslaget skall gälla även under budgetåret1995/96 Bilaga 8 för den del av verksamheten som SCB ansvarar för fr.o.m.1994/95. SCB anmäler även vissa förslag till ny statistik samt ett ökatmedelsbehov för genomförande av förvaltningsuppgifter. 1994/95:100 Bilaga 8 Detövergripande målet för den verksamhet som SCB ansvarar för överensstämmer medde mål som gällt och skall vara att verka för att den statligastatistiken håller en god kvalitet, är objektiv och görs allmänt tillgängligmed beaktande av att uppgiftslämnandet underlättas och att lämnade uppgifterskyddas genom anonymitet och sekretess, att ansvara förstatistikproduktion och interaationell statistisk rapportering som inte åliggerannan myndighet. Medelsberäkningamabygger på SCB:s budgetförslag. SCB omfattas av regeringens sparkrav på utgifterför statlig konsumtion. /96 har anslaget räknats ned med 25miljoner kronor. Vid årets utgång motsvarar besparingen en nivåsänkning på 5 %.År 1998 beräknas anslagsnivån ha sänkts med . Beredskapför begränsning av verksamheten måste finnas om det besparingskrav som åläggsSCB inte kan uppnås. Eventuella neddragningar av statistik får inte drabbaverksamhet som regleras genom författningar och avtal eller som har centralbetydelse för andra verksamheter. Utveckling av måste ocksåbeaktas. Dämtöverhar beräknats för arbetet med statistik avseende offentligautgifter inom utbildningssektom, och har beräknats med anledningav att ansvaret för dricksvattenstatistik förs över från tillSCB fr.o.m. . Motbakgmnd av att SCB skall inkomma med en fördjupad anslagsframställningför perioden 19971999 prövas verksamheten endast . Bilaga 8 Regeringen ser positivt på attverksamheten genomförts enligt planema som kostnadema kunnat hållasnere och statistikens kvalitet förbättrats. Regeringen delar också SCB:suppfattning att arbetet med att öka tillgängligheten till statistiken bör geshög prioritet. Den nya ansvarsfördelningen för statlig statistiksom infördes iimebar att SCB:s centrala förvaltningsuppgifterfått ökad betydelse. I anslagsframställningen redovisar SCB sin bedömning avförvaltningsuppgiftemas inriktning. Regeringen delar SCB:s uppfattning ominriktningen av uppgifteraa, men anser att nödvändiga resursförstärkningarmåste genomföras genom omprioriteringar inom anslaget. Anpassningtill ett europeiskt statistiskt system Statistikenspelar en viktig roll som underlag för den politik som bedrivs inom innebar att ett gemensamt europeiskt statistiskt system började attbyggas upp. I och med att är fullvärdig medlem i EU ges nu möjlighetatt i ökad utsträckning ta initiativ och delta i beslut om den konkretautformningen av detta system. Den svenska statistiken har också godaföratsättningar att fungera väl i detta system. Den är sedan tidigareinteraationellt väl anpassad och lyller höga kvalitetskrav. , som är en del av , är EU:sstatistikkontor. Det är detta organ som mottar statistiska uppgifter frånmedlemsländema och sammanställer dem till den EU-statistik som sedan publicerasoch görs tillgänglig på andra sätt. Uppgiftslämnandet till ochinnehållet i de sammanställningar som sänds vidare till gmndas på enomfattande regelgivning i EG-författningar. Enligt övergångsbestämmelsema i skulleett drygt 50-tal rättsakter på statistikområdet implementeras den 1 januari1995. Som en följd av medlemskapet tillkommer ytterligare ett 20-tal rättsaktersom är relevanta för . De områden som berörs är ekonomisk och fmansiellstatistik, arbetsmarknadsstatistik, energi- och industristatistik, statistiköver jordbmk, skog och fiske, utrikeshandel och betalningsbalanser samtstatistik över företag, tjänster, transporter och miljö. Med den nyaansvarsfördelningen som gäller för statlig statistik kommer därför föratom SCBäven andra myndigheter att involveras i det europeiska integrationsarbetet påstatistikområdet. Rättsaktema införlivas med svensk lagstiftning påså sätt att regeringen bemyndigas att med stöd av statistiklagen (SFS 1992:889)föreskriva att berörda myndigheter uppfyller de åtaganden som resp. rättsaktföratsätter. De nu aktuella rättsakteraa har inte bedömts irmehålla någraåtaganden som kräver ändringar i lagen. Anpassningen av statistiken till harhittills kunnat göras med små förändringar av uppgiftslämnandet för svenskaföretag och hushåll. För statistik över handel med varor och tjänster mellanmed- lemsländema är dock förändringarna mer omfattande. 1994/95:100 anpassningarhar också genomförts i statistikbearbetningama. En följd av Bilaga 8 den omfattande regelgivningen på statistikområdet är dessutom att utrymmet föromprioriteringar inom SCB:s anslag begränsas. Samordnadefolk- och bostadsräkningar (FoB) har genomförts . I samband med FoB tillsatte regeringen enkommission, FoB 90-kommissionen, som fick till uppgift att dels följa detlöpande arbetet med FoB 90, dels utreda framtida FoB:ar. FoB 90-kommissionen föreslog i betänkandet"Folk och bostadsräkningar och " (SOU 1993:41)att FoB:ar av traditionell inriktning och omfattning inte genomförsoftare än . Remissbehandlingen av FoB 90-kommissionens förslaghar visat att det inte längre finns ett brett stöd för traditionella FoB:ar medfemårsin-tervall. Den visade emellertid också att förslaget kan få allvarligakonsekvenser för de användare som är beroende av aktuell statistik över hushålloch yrke. I den vidare beredningen av ärendet har konstaterats att enlångsiktig registerlösning nu bör prövas. Regeringen avser därför att återkommatill i denna fråga. Någon FoB 1995 föreslås inte. Motbakgmnd av den prövning som gjorts av verksamheten i anslutning till SCB:sanslagsframställning drar regeringen följande slutsatser De övergripande målen ligger fast. Debesparingskrav som åläggs SCB kan medföra ambitionssänkningar istatistikproduktionen. Sådana neddragningar får inte drabba statistik somregleras genom författningar och avtal eller som är av central betydelse förandra verksamheter Andra restriktioner som utgör hinder för att anpassaverksamheten till de ekonomiska föratsättningama, med bl.a. krav på besparingaroch ökad effektivisering, bör undvikas. En sådan restriktion är den avriksdagen beslutade procentuella fördelningen av personalantalet mellanStockholm och . Mot bakgmnd av att verksamheten nu är så väl etablerad påbägge orterna och de ekonomiska föratsättningaraa bör ett så detaljerat kravinte längre vara styrande. Dessutom är en sådan restriktion inte förenlig medprinciperna för mål- och resultatstymingen. Regeringen föreslår därför attdenna restriktion skall upphöra som ett absolut krav för verksamheten. Eftersom SCB skall inkomma med en fördjupadanslagsframställning inför nästa budgetår föreslås ingen treårsram. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. Bilaga 8 Regeringen föreslår att 1.godkänner de riktlinjer förbesparingsarbetet inom SCB som regeringen förordat i avsnittet Slutsatser, 2.till Statistiska centralbyrån:Statistik, register och prognoser för /96 anvisar ett ramanslagpå . På uppdrag av en myndighet skall SCB inom sittansvarsområde och i mån av resurser hålla statistikdatabasertillgängliga för bearbetningar, bistå vid internationellrapportering av statistiska uppgifter, tillhandahålla de tjänster iövrigt som har samband med ett uppdrag. SCB får också åta sig sådana uppdrag från andrauppdragsgivare och bedriva tjänsteexport. SCBhar i sin årsredovisning för /94 redovisat verksamheten iverksamhetsområdena Anslagsverksamhet och Uppdragsverksamhet. Uppdragsverksamheten svarade för av SCB:shela omsättning och intäkteraa uppgick till . Verksamhetengav ett överskott på . Överskottet innebär att SCB:s ackumuleradeöverskott nu uppgår till vilket motsvarar avomsättningen 1993/94 eller av den beräknade omsättningen 1994/95. Överskottet beror dels på detrationaliseringsarbete SCB genomfört under en rad år, dels på viss försiktighetpå investeringssidan som följd av tidigare års underskott. SCB sänkte taxoraainför 1993/94. Detta ger inte fullt genomslag /95. 1994/95:100 Bilaga 8 SCBskall genom sin uppdragsverksamhet öka statistikens och de statistiskadatalagrens tillgänglighet och användning. Verksamheten skall bedrivas på ettkostnadseffektivt sätt. SCBskall ha ett formellt 1000-kronorsanslag för uppdragsverksamheten.Verksamheten skall finansieras till fullo av beställaren enligt principen omfull kostnadstäckning som ekonomiskt mål. SCB:sårsredovisning visar på ett tillfredsställande sätt att de åtgärder verketvidtagit för att förbättra lönsamheten i den uppdragsfinansierade verksamhetenvarit framgångsrika och bl.a. kommit statistikanvändama till godo genomtaxesänkningar. Regeringennoterar att intäkteraa från uppdragsverksamheten ökade , exklusive deuppdrag som fördes över från anslag. SCB:s mål var att öka omsättningen medminst . Regeringensbeslut om ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken innebär attuppdragsverksamheten förväntas öka kraftigt fro.m. SCB harredan vidtagit vissa åtgärder, t.ex. utbildning av personalen, för att anpassasina ratiner till de nya kraven. SCB bör fortsätta med översynen ochanpassningen av sina ratiner. Regeringenkommer först efter att SCB inlämnat ytterligare underlag att ta ställning tillhur det ackumulerade överskottet bör disponeras. till : Uppdragsverksamhet för /96 anvisarett anslag på . Bilaga 8 1993/94 Utgift 3 821 000 1994/95 Anslag 6 317 000 1995/96 Förslag 9 285 000 varav 6 153 000 beräknat för () har tilluppgift att utöva tillsyn över den offentliga upphandlingen enligt lagen omoffentlig upphandling (1992:1528) och förordningen (1980:849) omtillämpningen av GATT-överenskommelsen om statlig upphandling. De övergripande målen för nämnden är att verka föratt offentlig upphandling sker affärsmässigt, effektivt och i enlighet med ,EG:s rättssystem på området (fr.o.m. ) och GATT- överenskommelsen omstatlig upphandling. Nänmden för offentlig upphandling (NOU) inrättadesden och har således avgett sin första årsredovisning. NOU har i sin årsredovisning redovisat verksamheteni verksamhetsområdena Informations- och rådgivning. Tillsyn inkl. GATT-frågor.Utveckling och Regeringsstöd. NOU:s verksamhet under det första verksamhetsårethar inriktas mot dels informations- och rådgivning i syfte att underlättainförandet av lagen om offentlig upphandling för alla dem som skall följa lagendels påverkan av själva lagstiftningsarbetet. Direktivförändringar m.m. harinneburit ett omfattande inläsnings- och kartläggningsarbete samt upparbetandeav ett kontaktnät även internationellt. av den totala arbetstidenhar ägnats åt informationsverksamhet vilket är betydligt mer än planerat. Dettahänger samman med den stora efterfrågan som finns på NOU:s tjänster. Det finnsinga tecken på att efterfrågan minskar När det gäller tillsynsverksamheten harännu inga allmänna råd lämnats från NOU. I första hand har NOU valt att arbetamed kommentarer till lagstiftningen och koncentrerat sina insatser till områdendär det största behovet har funnits med utgångspunkt i förfrågningar ochklagomål. NOU ger ut nyhetsbrev /år. NOU:s kostnader för verksamheten var 4 352 000 kr.De låga kostnaderaa beror på att nämnden fortfarande befinner sig i ettuppbyggnadsskede och att personalstyrkan därför inte varit fullständig.Dessutom har NOU skjutit upp nödvändiga investeringar till /95.Anslagssparandet uppgår därför till . Enligt regeringens beslut skall investeringar ianläggningstillgångar finansieras med anslagsmedel under /95eftersom NOU inte har någon låneram. 1994/95:100 Bilaga 8 De övergripandemål för verksamheten som angavs inför /95 bör ligga () skall verka för att offentligupphandling sker affärsmässigt, effektivt och i enlighet med , EG:srättssystem och GATT-överenskommelsen om statlig upphandling (GATT-ÖS). Ramanslag1995/96 Beräknade avgiftsinkomster Nämndenomfattas av regeringens sparkrav på utgifter för statlig konsumtion. Budgetåret1995/96 har anslaget räknats ned med . Vid årets utgång motsvararbesparingen en nivåsänkning på . NOU:sårsredovisning visar att verksamheten utvecklas mot de uppsatta målen. Detförsta verksamhetsåret har präglats av att NOU är under uppbyggnad. Trots dettaförhållande har NOU enligt regeringens bedömning presterat ett gott resultat. Regeringenkonstaterar att Revisionskontoret vid inte har haft någrainvändningar i revisionsberättelsen avseende NOU. Regeringenanser att de övergripande målen för NOU:s verksamhet som gäller för budgetåret1994/95 bör gälla även för /96. Anslagssparandet bör bl.a. användas till investeringar, köp av konsulttjänster och utgifter isamband med statistikrapportering. 8 1994/95. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. Bilaga 8 Regeringen föreslår att upphandling för /96 anvisar Verksamheteninom Statliga arbetsgivarfrågor omfattar dels myndigheterna (AgV) och Statens löne- och pensionsverk (SPV) dels anslag som tillkommit medanledning av avtal och överenskommelser mellan arbetsgivaren ocharbetstagarorganisationerna på det statliga avtalsområdet och som rör arbets-och anställningsvillkor för de statligt anställda. AgV:sövergripande mål skall vara att utveckla och samordna den statligaarbetsgivarpolitiken. Motsvarande mål för SPV är att verka för att dessverksamhet bedrivs på ett kostnadseffektivt sätt med beaktande av kravet attutbetalning av löner och pensionerm.fl. förmåner skall vara korrekta. 1994/95:100 Bilaga 8 Utgiftsutvecklingen (): Utgift Anvisat 1993/94 1994/95 Förslag varav beräknat 1995/96 för juli 95 - juni 96 1997" 1998" arbetsgivarfrågor 3 081,2 2 705,1 3 694,2 2 462,8 1) Prisnivå 1995/96 (AgV) är enligt sin instraktion(1994:272) förvaltningsmyndighet för statliga arbetsgivarfrågor. Det övergripande målet för AgV:s verksamhet skallvara att utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken. () ombildades till (AgV).En fömtsättning för ombildningen var att ett system med ramar för myndighetemasförvaltningskostnader infördes. Detta innebär bl.a. att myndigheterna övertardet dagliga ansvaret som För att gede statliga arbetsgivarna bättre möjligheter att ta Prop. 1994/95:100 dettaarbetsgivaransvar ombildades till Bilaga 8en avgiftsfinansierad myndighet, som arbetar på uppdrag av myndigheterna. AGV:s högsta beslutande organ ärarbetsgivarkollegiet. Arbetsgivarkol-legiet har 120 ledamöter är att besluta om verksamhetens inriktning och att fastställamedlemsavgiftens storlek. De 120 ledamötema väljs av myndigheteraa och utses avregeringen. Styrelsen, bestående av högst 15 ledamöter,beslutar inom de ramar som arbetsgivarkollegiet fastställt, vilket bl.a.innebär att styrelsen fungerar som central förhandlingsdelegation.Arbetsgivarkollegiet utser en ledamot till ordförande och en till viceordförande i styrelsen. Generaldirektören är myndighetens chef och utses avstyrelsen. Generaldirektören ansvarar under styrelsen för myndighetens löpandeverksamhet och förvaltning. Ombildningen av den statligaarbetsgivarorganisationen innebär att finansutskott och regeringeninte längre behöver godkänna avtal i frågor om anställningsvillkor som gällerstatens arbetstagare eller i övrigt tillhör prövning. Undantag skallgälla för huvudavtalen, såvitt avser bl.a. skyddet mot samhällsfarligakonflikter, och medbestämmandeavtalet för (MBA-R). Dennaändring träder i kraft (prop. 1993/94:77, bet.1994/95:KU2-3, rskr. 1994/95:5 och 8). Iriksdagsbehandlingen av regeringens proposition 1993/94:77 En ombildning avarbetsgivarorganisationen för det statliga området underströkkonstitutionsutskottet i sitt betänkande 1993/94: KU 19 behovet av attorganisationen av nya arbetsgivarorganisationen följs upp och att enutvärdering av verksamheten sker . Regeringen kommer att fatta beslut omen sådan utvärdering. AgVhar för /96 lämnat en enkel anslagsframställning till vilken manbifogat en rapport om verksamhetens inriktning. Av denna framgår attmyndigheterna skall betala av sina respektive brattolönesummor till AgV.Utgifter exkl. avvecklingskostnader beräknas för /95 att uppgåtill , och för /96 till (103 050 000kr ). AgV har i sin årsredovisning under resultatredovisningenredovisat följande aktivitetsområden (verksamhetsgrenar)