prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Bl.a. mot denhär bakgranden har regermgen tillsatt den alkoholpolitiska kommissionen, somhar haft som främste uppgift art te fram en sttategi för art minska den totelaalkoholkonsumtionen och begränsa alkoholens skadeverkiungar Det gäller därvidbl.a. förslag till hur det opimonsbildandeoch artitydpåverkande arbetet inom alkoholområdet kan försterkas. Konunissionenhar presenterat sina förslag för regeringen och slutbetenkandet (SOU1994:24-29) är föremål för remissbehandling. EES-avtelet innebär att Sverigeredan har åtegit sig att tillämpa gemenskapens regelverk om monopol, konkunensoch kvantitetiva handelshinder Till dette avtelfogade , , och en gemensam förklaring, i vUken det uttelades art alkoholmonopolen i dessaländer grandas på viktiga hälso- och socialpolitiska hänsynsteganden.Någon motsart stendpunkt framfördes inte avEG-sidan. Deklarationen grandade sig på uppfattmngen art monopolen varförediga med EES-avtelets regler, eftersom mgen diskriminering sker mellanmedborgare i umonen och medborgare i EFTA-ländema, samt på den möjlighet tillundanteg från varors fria rörlighet somEES-avtelet medger för art t.ex. skydda människors liv och hälsa. Att de nordiskaländernas uppfattning inte delas av kommissionen framkom i kommissionens utiåtende över den svenska medlemsansökan. Därförideddes uttedande samtel mellan företrädare för den . Inom ramen för medlemskapsförhandlingarna harsedan en skriftväxling ägt ram mellan konunissionen och den svenskaregeringen. Kommissionen har iskriftväxlingen erinrat om import-, export-, partihandels- ochtillverkningsmonopolens oföredighet med gemenskapens regelverk. Vad gällerdeteljhandelsmonopolet anser kommissionen art om alla effekter som ärdiskriminerande mellan nationella varor och varor importerade från övrigamedlemsländer avlägsnas finner den inte adedning för kommissionen art på eget initiativ vidte åtgärder mot dette monopol. Skriftväxlingenåterfinns i bilaga 12. I egenskap av rättsvårdandeEG-instimtion brakar kommissionen ofta 9q göra stellnmgsteganden av dennatyp för att klargöra sm syn på huravida en företeelse, som t.ex. förekomsten av monopol, ärföredig med Prop. Skriftväxlingen hardärför juridiskt betydelse i det avseendet attkommissionen blir bunden av sitt stellningstegande under föratsättnmg art grandema för stellningstegandet inte avsevärt förändras.Av betydelse i sammanhanget är också artmedlemsstetema formellt mformerades om skriftväxlingen inom ramen förutvidgdngskonferensen, vilket regisfrera- des i en till anslumingsfördragetsslutekt fogad svensk förklarmg. mörte mga mvändmngar frånmedlemsstetemas sida. I skriftväxlingen påminns om att redangenom EES-avtelets bestemmelser har åtegit sig art tillämpa gemenskapensregelverk om monopol. Kommissionen anser därför de nämnda förhållandena varatillämpliga redan fr.o.m. EES-avtelets ikraftträdande. Konunissionen har sedan i ett brev till mformeratom skriftväxlmgen och kommissionens stellningstegande. Slutligen sägs art det - för art säkerstella attdeteljhandelsmonopolets verksamhet är föredigt med gemenskapensregelverk - är av ytterste vikt att kommissionen blir delaktig i en nära ochregelbunden övervakning. Den svenskaregeringen har i brev till kommissionen för sin del stellt sig bakom deprinciper som redovisats i komrmssionens brev. Skriftväxlmgen har följts av expertsamtel mellanförettädare för den svenska regermgen och berörda tjänstegrenar inomkommissionen i syfte att precisera föratsättningar för att säkerstella attdeteljhandelsmonopolet fungerar icke-diskriminerande. Vid deprotokollförda samtelen har fastslagits artså länge medborgare och varor inom samarbetsonuådet behandlas lika samt anobjektiva och tydliga kriterier ligger till grand för dealkoholpolitiska regler som tillämpas i ster dessa edigt kommissioneninte i strid med gemenskapens regler. gäller även fördeteljhandelsmonopolets verksamhet. Samtelenresulterade vidare i art , föratom sin sedvadiga tillsyn påkonkurrensområdet, konuner att särskilt övervaka art deteljhandelsmonopolet inte missbrakar sm dordnerande stellning. Konkunensverketskall rapportera direkt till komrdssionen. Liksom , och Fidandhar också medgivits undanteg frånrådets direktiv /12/EEG fram till utgången av . Undanteget medger en rätt för attmängdmässigt begränsa den avgiftsfria införseln av sprit, vin ochsterköl även om de vid införsel redan ärbeskattede i ert annat medlemsland. Mängdmässigt får resanden tillSverige från annat medlemsland för privat brak maximalt införa en liter sterksprit eller fre liter sterkvm, femliter vin och öl. I dessa kvoter ingår de resandes infördaskattefria varor (s.k. texfree). 1996 skall reglerna omförhandlas. Översynen skall då ske på samma särt som den s.k. övergångsordningen för mervärdesskatt inom gemenskapen. Dennaförlängs automatiskt om inte rådet enhälligt besluter art den skall upphöra. Eftersom beslutet irådet måste vara enhälligt konuner således även - såvida 207 inte nuvarande beslutsregler ändras - att i samverkan med övriga Prop. 1994/95:19 nordiska länder ha ett avgörande utflytande överuiförselmängdemas fortsatte giltighet. När det gällerdet svenska folkölet har överenskommits att skatteskillnaden mellan dette öloch starkölet får beste i ytterligare tte år ttots att skillnaden sttider motgemenskapens regler Till fråganom resandebestenunelseraa anknyter också gemenskapens regler om aweckluig avmllkonttollen vid gränsen mellan medlemsländerna. Hur konfrollen av attinförselbegränsningaraa mellan och ertannat medlemsland efterlevs skall vara utformad ufreds av denuttedmng som tillkallades . (Nya former för narkotUcabekämpningm.m. i ert EU-perspektiv, dfr. Remissinstanserna:Nykterhetsorgamsationen lOGT-NTO har uttelat sirt missnöje med det förhandlingsresultet som uppnåtts inom alkoholområdet och anser att möjlighetema art föra en fortsartresfriktiv och framgångsrik alkoholpolitikförsvagats. Även har uttelat sirt missnöjemed det svenska förhandlmgsresultetet på det alkoholpolitiska området.Förbundet avstyrker därför en svenskt medlemskap. de Gröna anseratt vid ert medlemskap kanuppränivålla sin alkoholpolitUc. Sociabtyreben har gjort bedömningen attett medlemskap inte medför några väsentliga nackdelar för del när detgäller de områden för vilka har ert verksamhetsansvar Undantegkan möjligen göras för den del som rör åtgärder för art förebygga och komma tUl rätte med alkohohnissbrak. Socialstyrelsenanser emellertid art de negativa verkningarna av en utökad möjlighet till införsel av alkoholhaltiga drycker kanbemästtas genom mformations-insatser samt den möjlighet till samverkan mellanländema som ges i Maastrichtevtelet. i ochKustbevakningen, TULL-KUST har framhållit att det kan bli svårt attbibehålla den svenska alkoholpolitiken om den olagliga införseln avalkoholhaltiga drycker ökar som en följd avatt gränskontrollerna avskaffas vid ett medlemskap. köpmanruiförbundanser art någon diskriminermg inte bör göras mellan olika distributionsformeroch företegstyper Den svenska deteljhandeln bör därför ges en ökadfrihet art sälja alkoholhaltiga drycker understryker vikten av artalkohopolitiskt motiverade åtgärdervidtes för art minska den sociala utslagnmg som följer av en överkonsumtionav alkohol. Kyrkan har också pekat på behovet av försterkte resurser förstetiig och privat omsorg och vård av svårt alkoholberoende personer Överkonsumtion av alkohol för med sigomfattende sociala, medicinska och samhällsekonomiska problem. är adedningen till an för en restriktiv alkoholpolitik. skeromfattande omvärldsförändrmgar som påverkar den Prop. 1994/95:19 fördaalkoholpolitiken. Edigt den alkoholpolitiska kommissionen behövs framöver - medtanke på den integrationsprocess som pågår i och det intensifieradesociala och kulmrella utbyte som kan förväntes - en kraftfull mobilisering påalkoholområdet för att begränsa konsumtionen, ttänga tillbaka missbraket ochmotverka alkoholskadorna. Nuvarandesvenska alkoholpolitik bygger på en balans mellan höga skatter, resfriktioner, uiformation/opinionsbildning ochbehandlingsuisat-ser Prismstramentet konuner att försvagas somalkoholpolitiskt medel. En tyngdpunktsförskjuming måste därför ske, därinformation, opidons-bildning och andraalkoholförebyggande insatser får en ökad betydelse i syfte att försökafå tUl stend andra dryckesvanor i vårt land. har den 10 jum 1994 beslutet (prop.1993/94:150 bil. 5, bet. 1993/94:FiU20, rskr. 1993/94:454) att anvisa 75miljoner kronor för olika alkohol- och drogpolitiska åtgärder under budgeteret1994/95. Regeringen har den 30 jum 1994 uppdragit åt Folkhälsoinstimtet att ansvara för och leda det alkohol- ochdrogpolitiska arbetet som beslutetom. Folkhälsoinstimtet skall sammankalla en nationell ledmngsgrappsom bl.a. skall arbete fram en långsiktig handlmgsplan. Den nationella ledningsgrappen skall engageraandra myndigheter, organisationer och enskilda i det förebyggandearbetet samt verka för att en generellsamordning av den preventiva strategin kommer till stend. Ledningsgrappenskall stimulera och stödja en lokal och regional mobilisering inom det alkohol-och drogförebyggande arbetet, inte bara på myndighetsnivå uten också inom denideella sektom. Hälso- och sjukvården samt arbetslivet bör i störreutsttäckning mvolveras i det alkohol- ochdrogförebyggande arbetet. Insatser riktede till ungdomar bör ocksåutgöra en viktig del i den ökade satsningen. Vidare skallFolkhälsoinstimtet te imtiativ till att andra berörda myndigheter tillsammans uterbeter ett samlat program för forskning inom alkoholområdet. För attgenomföra de uppgifter som omfattes av uppdraget får Folkhälsomstimiet disponera högst av de medel som riksdagenanvisat. De verksamheter som initieras inom ramen för regeringens uppdrag skallutvärderas och fortiöpande redovisas till regeringen. Frågan om desvenska alkoholmonopolens föredighet med gemenskapsrätten akmaliseras redangenom EES-avtelet. Avtelet stedgar bl.a. iartikel 116 att "de avtelsslutende partema skall säkerstella att stetiigahandelsmonopol anpassas på sådant sätt att ingen diskriminering med avseende på anskaffnings- ochmarknadsföringsvUlkor föreligger mellan medborgare i EG:s medlemssteteroch medborgare i EFTA-stetema". Också ett antel andra artiklar i avtelet,främst de som rör varors fria rörelse, har betydelse för alkoholmonopolen.Hänsyn till människors liv och hälsa kan motivera undanteg från dessa regler. Den svenska alkoholpolitiska målsättningen attminska den totela konsumtionen för att motverka medicinska och sociala alkoholskador är inte en fråga för gemenskapsrätten. Det är diskriminerande effekter av 209 åtgärder för att nå målen sominte tillåts. rättspraxis 14Riksdagen 1994/95. indikerar art imporönonopol är förbjudna i sig, eftersom deanses vara Prop. 1994/95:19 diskriminerande till sin namr Kommissionen anserart också export- och disttibutionsmonopol i sig är förbjudna. Däremot ansesinte detelj-handelsmonopol vara diskriminerande till sm namr När det gäller de nuvarande frnport-, export-,tillverknings- och partihandelsmonoplen för spritdrycker, vm och sterkölhar därför beslutet i edighet med regermgens prop. 1993/94:136 om riktiinjer för ett nyrttiUståndssystem för import, export, tillverkningoch partihandel med alkoholdrycker Därmed har rUcsdagen godkänt avsikten art Vm & Sprit AB:snuvarande monopol skall avskaffas ochfr.o.m. ersattes av ert alkoholpolitiskt motiverat tUlstendssystem.En ny myndighet för tillståndsgivning, konttoll och tillsyn vad gällerhantermgen av alkoholdrycker skall inrättes fr.o.m. den 1 januari 1995.Regeringen avser återkomma till med en proposition med de lagförslag som behövs för det nya tUlstends-systemetoch inrättendet av den nya myndigheten. Regeringen utgår - efter den skriftväxlmg somförevarit med kommissionen och den protokollsanteckning som gjorts iavtelet - ifrån an Systembolagets deteljhandelsmonopol kan bibehållas, men ärmedveten om att frågan, liksom alla andra EG-rättsliga regler, alltid kan bliföremål för prövning. Mot bakgrand av attdetelj-handelsmonolpolet är det mest betydelsefulla ur alkoholpolitisktperspektiv, utgår regermgen från art Systembolaget gör sirt yrterste för artutforma verksamheten på ert sådant särt art ingen tvekan uppster om dess icke-diskrudnerandebehandlmg av varor från övriga EU-länder. Grandläggande för svensk alkoholpolitik underhela 1900-telet har varit en strävan att begränsa utrymmet förmarknadskrafteraa, dvs. konkurrens och privat vmstmtresse. Motivet harvarit övertygelsen an konkurrens och privat vinstintresse leder till aktivmarknadsförmg och aktiv försäljmng och därmed ökad konsumtion. Ju fler privateföreteg som får ett inttesse av att alkoholförsäljningen ökar, desto bätttekommer alkoholdryckerna att hävda sig i konkurrensenom märmiskoraas pengar När det gäller en sektor som samhället inte vill skallväxa, är marknads-mekamsmer som konkurrens och vinstinttesse mtesärskilt lämpliga medel. Principen art inte godte art privatevinstintressen blir styrande i alkoholhanteringen har edigt regerdgensuppfattning fortsatt giltighet och är en betydelsfull grandsats när stetenskall utforma regler för marknadsföring avoch riktimjer för deteljhandeln med alkoholdrycker. Inom de områden där alkoholmonopolen skallavvecklas, dvs. import och partihandel, får principen en ny innebörd.Tidigare var granden för det stetligaagerandet att hålla private vinstinttessen borte från alkoholhanteringen. Nublir grandsatsen att marknadskrafterna skall konttolleras via ett systemmed tillstend, tillsyn och sanktioner, som skall hanteras av en nyalkoholmyndighet. 16.4 Narkotikafrågor Prop.1994/95:19 16.4.1 Narkotikafrågoma iaom umonen Umonensmedlemsländer har samarbetet för art bekämpa narkotikamissbrakoch narkotikabrottslighet. Vid Europeiska rådets möte i i december 1990godkändes den förste europeiska planen för bekämpnmg av narkotika.Narkotikaproblemet ses där som ert globalt problem som kräver samarbete övernations- och sektorsgränser Såväl konttollåtgärder som åtgärder för art minskaefterfrågan behövs för att komma till rätte med problemen. Kommissionen harnyligen presenterat sitt förslag (COM (94)234 flnal) till ny handlmgsplan omfattende efterfrågedämpande åtgärder,uisalser för art bekämpa illegal handel samt insatser på internationellnivå. Samarbetet mellanmedlemsländema har hirtills skett huvudsakligen utenför det formella samarbetet inom gemenskapen. Inom några områden har dock åtgärder vidtegits på gemenskapsdvå. Såratificerade gemenskapen som sådan konvention mot olaglighantermg av narkotika och psykottopa ämnen. Det finns också lagstifming pågemenskapsdvå för kontroll av handeln med s.k. prekursorer och andra kemikaliersom kan användas vid illegal tillverkning avnarkotika (förordningama (EEG) 3677/90, 900/92 och 3769/92 samt direktiv92/109/EEG). Lagstiftningen gäller både handel mellan medlemsländer och handelmed ttedje land. Likaså har ett dfrektiv (91/308/EEG) antegits om penningtvätt. Vidare harrådet beslutet (förordnmg 302/93/EEG) att inrätta ett europeiskt observatoriumför narkotikafrågor {,) med placermg i Lissabon.Observatoriets uppgift är att i samarbete med medlemsländerna samla in,sammanstella och sprida objektiv, tillförlitiig och jämförbar informationom narkotika och narkotikamissbrak. Vidare skall man orgadsera seminarier ochsmdier Observatoriet, som kommer att vara milt verksamt tidigast under sommaren1995, kommer art under de tte förste åren ge prioritet åt frågor krmgefterfrågeminsknmg. Efterhand kommer ävenandra narkotUcarelaterade frågor art belysas, såsom konttoll av handelnmed narkotika, psykottopa ämnen och prekursorer Genomunionsfördraget tes bekämpningen av narkotikamissbrak upp som en fråga av gemensamt intresse.Narkotikafrågoma tecks nu in i Maasttichtfördragels samtliga tte pelare;hälsofrågorna i förste pelaren (artikel 129), internationella aspekter i denandra och övervakning/-kontroll i den tredje pelaren. Förslaget till ny europeiskplan för bekämpning av narkotika äranpassad till dessa strakmrer och de utökade möjligheter till samarbetesom de ger Artikel 129 har beskrivits i det föregående. 1artikeln sägs art gemen skapen skall bidra till art en hög hälsoskyddsnivå uppnås genom att främja samarbetet mellan medlemsstetema och vid behov stödja deras insatser Gemenskapens insatser skallimiktes på att förebygga sjukdomar genom att främja forskning om deras orsaker och överföring samt genom hälsoupplysnmg och hälsoundervisning. I dette sammanhang nämns bekämpning av narkotikamissbrak särskilt. Europeiska unionen har ertomfattende bistend till länder utenför Inom ramen förPHARE-progranimet pågår ert särskilt projekt . 1994/95:19 för art utvecklaåtgärder mot narkotika i Centtal- och . Programmet syfter till art hjälpa mottegarländema art utvecklanationella narkotikastrategier Insatser inriktes bl.a. motefterfrågedämpande åtgärder och hjälp till art bygga upp lagstiftning ochkonttoll krmg prekursorer och peiuungtvärt. I planema ingår också art sätte uppnationella och regionalanarkotikamformationssystem som skall kunna kopplas till det europeiskanarkotikaobservatoriet i . har uttelat att slopandet av de inre gränsema mte får ske på bekosmad av mäimiskors säkerhet, ulan artsäkerheten tvärtom kommer att kunna värnas på ett effektivare särt i framtidengenom ert systematiskt samarbetemellan medlemsländerna. Man har därför föratsart att kompensatoriskaåtgärder av olika slag skall mföras för art väga upp det bortfall i fråga omkonttoll som den fria rörligheten innebär I edighet med artikel K.l (punkt 4,8, och 9) i kommer åtgärder art vidtegas för art förhindraart den inre marknaden med fri rörlighetutnyrtjas för narkotikasmuggling eller annan intemationellbrottslighet. Hit hörexempelvis ert ökat mil- och polissamarbete och en utvecklmg av teknik ocharbetsmetoder hos berörda myndigheter med bl.a. Europol :s särskildanarkotikaundenättelseenhet och milens utökade samarbeteinom ramen för (). Till de kompensatoriskaåtgärdema hör också den skärpnmg av konttollen vid de yrtre gränserna som skall genomföras och som regleras i den yttte gränskonttollkonventionen. Konttollfrågomabehandlas närmare i avsmrt 29 om rärtsliga och iiuikes frågor Den svenska narkotikapolitikensmål är an skapa ert narkotikafrirt samhälle. mål har antegits av en enigriksdag som uttryck för en starkt avvisande hållning till all icke-medicinskanvänddng av narkotika. Den vägledande principen för den svenskanarkotikapolitiken är att samhällets samlade insatser skall ge erttydligt och entydigt budskap om art allicke-medicinsk användning av narkotika är oacceptebel. Narkotikapolitiken bygger på ett nära samspel mellanförebyggande åtgärder, konttollpolitik samt behandling ochrehabilitering av narkotikamiss-brakare. Olika typer av åtgärder försterker ochkomplerterar varandra ochefterfrågedämpande och utbudsbegränsande åtgärder tillmäts samma betydelse.I råder också en vidsträckt värdegemenskap krmg denna politik och insatser mot narkotika är högt prioriterade inommilen, polisen, åklagarväsendet,kriminalvården, , skolan och olika fritidsverksamheterFrivilliga organisationer och folkrörelser bidrar genom information ochopinionsbildning till att förebygga en spridning av narkotika i landet. EES-avtelet innebär art redan åtegit sigatt tillämpa gemenska pens regelverk om konttoll av handel med prekursorer och andra 212 kemikalier som kan användas vid olaglig narkotUcatUlverknmg.De regler Prop. 1994/95:19 som gäller i förkonfroll över sådana ämnen (lagen [1992:860] om konttoll av narkotika) är föredigamed gemenskapens regler på området. Rådet har den 10juni 1991 antegit ett direktiv (91/308/EEG) om åtgärder för att förhmdra att det finansiella systemet används förtvättnmg av pengar har genom EES-avtelet anpassat smlagstiftning till direktivets innehåll. Samarbetet omuuikespolitiska och rättsliga frågor, den s.k. ttedje pelaren, omfatter bl.a.en förstärkt yttte gränskonfroll gentemot länder utenför unionen och ettutvidgat samarbete mellan medlemsländemas polis- och milmyndigheten att medverka ftillt ut i samarbetet mot illegal handel med narkotika ochandra former av mternationell brottslighet. lOGT-NTO anser att det krävs fortsatte gränskonfroller föratt bedriva en effektiv narkotikabekämpning ochart en hänvismng enbart till polissamarbetet mte är tillräcklig. Även har ifrågasart det inomeuropeiska samarbetets betydelse för en effektiv narkotikabekämpnuig. Förbundetavstyrker ert svenskt medlemskap av narkotikapolitiska skäl. deGröna avser att risken för ökad narkotikasmuggling till är ert starktargument mot ert medlemskap. anser art de problem som följer medöppna gränser och större rörlighet bör mötes med en effektiv bevaknmg avumonens yttte gräns samt ökade resurser till mil och polis. Sociabtyrebenframhåller art avskaffade gränskonttoller kan irmebära vissa nackdelar i frågaom möjligheter till konttoll av den olagliga införseln av narkotikamen bedömer art de utökade möjligheterna till polisiärt samarbete inom unionensram motverkar dessa effekter Generaltulbtyreben anser art avskaffandet avgränskonttoller krav på kompensatoriska åtgärder för att milen skallges möjlighet att bedriva ett konttollarbete även i den m-öra-kommunautera trafiken. Förbundet i och , TULL-KUST, framhåller art dekonttollmoment som mlltjänstemännen utför vid gränsen måste kompenserasoch an resurser som frigörs när derma verksamhet upphör bör användas inom milenför bekämpning av bl.a. narkotika. Sverigehar en framgångsrik och konsekvent genomförd narkotikapolitik med en bred politisk och folklig förankring. Stora insatser har gjortsför att utveckla såväl narkotikakontrollen somförebyggande insatser och vård och behandling. Som ett resultet av denna politik har en, i internationell jämförelse, relativt god narkotikasituation. Det firms därför mte några skäl att förändra densvenska narkotikapolitiken vid ett medlemskap. Kampen mot narkotikamissbrak och narkotikabrottslighet är prioritera- 213 de områden inom gemenskapen som i och medMaasttichtfördraget också Prop. 1994/95:19 har fått ett nytt mandat på detteområde. Ett nytt narkotikaprogram är under uterbeming. program kommer attbygga på de grander som fastiades i och skall utvecklas i samrådmed medlemsländema. Gemenskapens regelsystem och den policy somkonuner till uttryck i narkotikaprogrammet stemmer väl överens med den svenskanarkotikapolitiken. Som medlem kommer att fullt ut delte i defora som kommer att påverka den europeiska utvecklmgen på narkotikaorarådet. Vid möte förklarade man att samarbetetmellan medlemsländema måste ge garantier för att den fria rörlighetenför varor och personer mte uppnås på bekosmad av säkerheten, utan att dennatvärtom skall förbätttas genom ett orgamserat samarbete. Man är i färd medatt utveckla en rad åtgärder som skall hindraatt en avskaffad konfroll vid de inre gränsema leder till ökad internationellbrottslighet och därmed ökat narkotikamiissbrak. An gränskonttollen har betydelse när det gällerart dämpa biflödet av narkotika ochdärigenom bidrar till att förverkliga en restriktiv narkotika-politUc ärsåledes klart. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallades en särskild uttedning Nyaformer för narkotikabekämpning m.m. i ett EU-perspektiv (du. 1993:131)för att se över lagstiftnmg m.m. i sammanhang med konttoll av inre gräns. Det går emellertid mte art bortse från art denslumpmässiga gränskontroll som vi har utgör ert avskräckandeinslag och art den därmed också har enpreventiv effekt på den småskaliga smugglmgen. I syimerhet gäller detteför personer som överväger art te in narkotika i for eget brak. Sverigemåste därför, vid sidan av en skärpt gränsbevakning i nya former avseendeillegal narkotikattafik med alla hirtillsvarande medel fortsatte kampen för ertnarkotikafrirt . Även vid ett medlemskap förblir Sverigesefterfrågedämpande åtgärder en nationell angelägenhet. Det finns ingaplaner på någon harmonisermg på dessa områden.