prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Regeringen bedömer att det firms möjlighet attförbättra stmkturen inom sektom och fa till stånd ert bättre resursutnyttjandeoch effektivare verksamheten Genom beslut uppdrogregeringen åt en särskild uttedare art göra en översyn av stmkmrer, resurseroch ansvarsfördelningen inom arbetslivspolitiken (din 1994:116). Utredaren överlämnat en rapport till regeringen. Regeringenåterkommer till med en särskild proposition på området i febmari1995. 1 det sammanhanget kommer förslagen om kostnadsminskningar påarbetslivsomrädet att redovisas närmare. Besparingar i övrigt på anslag under littera B.Arbetslivsfrågor redo- Prop. 1994/95:100 visas i behandlingen av resp. anslag. Besparingarpå anslag under littera B. Arbetslivsfrågor budgetåren 1995/96 (). *nettobesparing 97 miljoner kronon **nettobesparing 457 miljoner kronon 1994/95:100 B 1. Förinnevarande budgetår har ert ramanslag på anvisats förArbetarskyddsverket. I avvaktan på art beredningen slutförs av de förslag somlämnats av den särskilde ufredaren med uppdrag art göra en översyn avarbetslivsområdet (dfr. 1994:116) tas anslaget upp med iförslaget till statsbudget för nästa budgetår. Regeringen föreslår art i avvaktan på ensärskild proposition i ämnet, till för /96beräknar ett ramanslag på . Förinnevarande budgetår har ett ramanslag på anvisats förArbetsmiljöinstiwtet. I avvaktan på att beredningen slutförs av de förslag somlämnats av den särskilde utredaren med uppdrag art göra en översyn avarbetslivsomrädet (din 1994:116) tas anslaget upp med . Regeringen föreslår att i avvaktan på ensärskild proposition i ämnet, till för /96beräknar ert ramanslag på . 1993/94Utgift 744 817 000 1994/95Anslag 781 448 000 1995/96Förslag I 159 484 000 varav 772989 000 beräknat för Frånanslaget betalas anordnande och drift av arbetsmarknadsinstimt () samtmetodutveckling, forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktaderehabiliteringen. D /- j ■ Bilaga 11 I sin årsredovisning har AMS redovisat resultatenav verksamheten vid . Av följande tabell framgår antalet sökande medutbildningsbidrag samt resultatet av insatsema för arbetshandikappade . Sökandemed utbildningsbidrag vid samt resultat av insatser for arbetshandikappade Antal sökande med utbild- snitt/mån) - samtliga som lämnat inskrivna vid af (kat. 7) som fatt Avtabellen framgår att 6 500 personer i genomsnitt var inskrivna medutbildningsbidrag vid /94, vilket är en minskning jämförtmed de två föregående budgetåren. Däremot har andelen arbetshandikappade vidAmi ökat. Av tabellen framgår också att inskrivningstidema har fortsatt artminska för samtliga inskrivna vid . Vidare framgår att antaletarbetshandikappade som fatt ett arbete har ökat jämfört med föregåendebudgetår. Fler arbetshandikappade tog del av arbetsmarknadsåtgärder budgetåret1993/94 än de närmast föregående budgetåren. För åtgärdema beredskapsarbeteoch ungdomspraktik gällerdock att antalet var lägre resp. ungefär oförändrat jämfört med Prop.1994/95:100 tidigare budgetår. av med särskilda resurser AMShar lämnat en slutlig rapport till regermgen omgenomförd regional organisation för med särskilda resurser i enlighet medregeringsbeslut . Förändringama har genomförts under periodenden - och syftade bl.a. till att ökatillgängligheten av dessa Ami-resurser och att bättre anpassa dem till behovoch efterfrågan. Sökandemed utbildningsbidrag vid med särskilda resurser samt resultat av insatserför arbetshandikappade 1991/92 1992/93 1993/94 Antalsökande som 2 000 2 100 3 342 -andelen som fått arbete Avtabellen framgår att under /94 avslutade 3 342 personer, somvarit inskrivna med utbildningsbidrag, en yrkesinriktad rehabilitering vid Amimed särskilda resursen Det är en ökning med 1 242 personer jämfört med åretinnan. gick till arbete eller utbildning. rapport har AMS redovisat en uppföljning av rehabiliteringsverksamhet. Styrelsen redovisar där ettomfattande utvecklingsarbete för art göra verksamheten effektivare genombättre lednmg och stymmg. Fler sökande ska kunna få service ocharbetshandikappade samt andra utsatta gmpper ska ges prioritet.. Ett annatviktigt mål för effektiviseringen är också art så långt möjligt förkortahandläggningstider och passiva väntetider för de sökande. I rapporten redovisas också resultamtvecklingen ochvissa försök med olika organisationsmodeller för verksamhet. 1994/95:100 Bilaga11 Ramanslag 1995/96 I AvAMS årsredovisning framgår art antalet arbetshandikappade som lämnadearbetsförmedlingen eller för art gå till arbete eller utbildning var /94 än budgetåren 1991/92 och 1992/93. Regeringensverksamhetsmål har därmed uppfyllts. Det framgår vidare att AMS insatser förarbetshandikappade generellt gett goda resultat. Under /94 harandelen arbetshandikappade av de inskrivna vid med utbildningsbidrag ökat. är dock mycket svårbedömd med hänsyn till art antalet arbetssökandesom fart service utan inskrivning har ökat och utgör mer än hälften av dettotala antalet Det mer konsultativa arbetssättet innebär att i allt störteutsttäckning gör kortare ufredningar där det slutliga resultatet kommit artredovisas som en arbetsförmedlingsinsats. Det är mot denna bakgmnd svårt attjämföra resultaten mellan olika budgetår. Regeringenhar uppchagit åt AMS att utveckla ett system för tidsredovisning som visar hurförvaltaingsresursema fördelas på olika prestationer och gmpper avarbetssökande vid arbetsförmedlingen och . Syftet är art produktivitetenoch effektiviteten i olika arbetssätt och arbetsorganisationer ska kunnaredovisas. RRV har även i sin revision av AMS årsredovisning påtalat atttotalkostnadema och utvecklingen av dessa bör redovisas per verksamhetsgren iresultatredovisningen. AMShar frots lågkonjunktur och ert dåligt arbetsmarknadsläge lyckats uppnå godaresultat för personer med arbetshandikapp. Det är dock av stor vikt att utvecklas så att prestationer kan ställas mot kostaademaoch utgöra ett bätfre underlag för framtida bedönmingar. Vidare är det viktigtart försöksverksamheterna med olika organisationsmodeller för blirjämförbara avseende resultat och prestationer. Tillsvidare bör den nuvarande inriktaingen av verksamheten även gälla för budgetåret1995/96. 1994/95:100 Medelsberäkning Bilaga 11 Regeringenhar i behandlingen av anslaget A 1. förvaltaingskostnaderförordat art av under anslaget anvisade medel skakunna användas för insatser inom den yrkesinriktade rehabiliteringen om dettabedöms ge ert bättte resultat än förmedlingsinsatser för motsvarande belopp. Påmotsvarande sätt bör av under anslaget B 3.Yrkesinriktad rehabilitering få användas till arbetsförmedlingsinsatser omdetta bedöms ge ett ur sökandesynpunkt bättre resultat än Ami-insatser förmotsvarande belopp. För /96 beräknas ett ramanslag på I159 (18 mån.). Vid beräkningen har hänsyn tagits till pris- ochlöneutvecklingen. Ett besparingskrav på statlig konsumtion fram bör gälla för den yrkesinriktade rehabiliteringen. Dettainnebär att anslaget ska ha justerats ned med (12mån). Regeringen avser art i nästa års budgetproposition återkomma om fördelningenav besparingskravet för budgetåren 1997 och 1998. Besparingskravet budgetåret1995/96 föreslås uppgå till (18 mån). 1.godkänner inriktningen av debesparingsåtgärder inom anslaget Yrkesinriktad rehabilitering för budgetåren1997 och 1998 som regeringen förordar, 2.godkätmer att högst 25 000 000kr av medlen under anslaget fär användas för insatser under anslaget A 1.Arbetsmarknadsverkets förvaltamgskostaader, 3.till Yrkesinriktadrehabilitering Vör /96 anvisar ert ramanslag på 1 159 484 000kr. Yrkesinriktad rehabilitering: Uppdragsverksamhet 1994/95 Anslag 1 000 1995/96 Förslag 1 000 Anslagetavser uppdragsverksamhet inom den yrkesinriktade rehabiliteringen, s.k.arbetslivstjänster, riktad till företag och förvaltaingar som vill använda sigav de kunskaper och erfarenheter inom området yrkesinriktad rehabilitering somfinns inom . AMSövergripande verksamhetsmål för arbetslivstjänster är art hjälpa personer artåtergå till arbete och art förebygga utslagning i arbetslivet. För budgetåren1991/92 - 1993/94 har AMS redoort för arbetslivstjänsters samlade intäkter ochdriftkostaader. Vidare framgår resultatet av verksamheten, antal konsulrtimmarsamt debiteringsgrad. Intäkterkostnader och resultat samt antalet konsulttimmar Jör arbetslivstjänster underbudgetåren 1991/92 - 1993/94 (1 000-tal kronor) Resultat (efter avskrivningar intäkter och kostnader) Desamlade intäktema för arbets ii vstjänster uppgick till 201 miljoner /94. Det innebär en ökning av omsättaingen i jämförelsemed /92. Verksamheten har genererat ert överskott under periodensom motsvarar av omsättningen. 1 AMS årsredovisning framgår att verksamhetensresultat efter avskrivningar och finansiella intäkter och kostaader uppgårtill vilket är närmare en halvering av resultatet i jämförelse medföregående budgetår. Av redovisningen framgår vidare art antalet konsulrtimmarhar ökat under /94 medan debiteringsgraden är relativt oförändrad. är den största uppdragsgivarentill arbetslivstjänster och står för av röreiseintäktema. Kommuner,landsting och företag står för vardera av intäktema. Av följande tabellframgår antalet anställda inom Arbetslivstjänster omräknat tillhelårsanställda, antal avslutade uppdrag och resultat av de avslutadeuppdragen. Antalårsarbetare, antal avslutade individuppdrag samt resultat av upp- Prop.1994/95:100 dragen under budgetåren 1991/92 - 1993/94 Bilaga 11 1993/94* Antal avslutade uppdrag: 13 IOO - åter arbete hos samma *Utöver i tabellen redovisade uppdrag har avsett uppdrag medförebyggande insatser Regeringenser nu med tillfredsställelse art AMS utfärdat enhetliga redovisningsreglerför verksamheten så art resultaten mellan olika budgetår kommer att kunnajämföras. Debiteringsgraden bör därmed kunna bli ett mer tillförlitiigtprestationsmått . Som framgår av AMS resultafredovisning gavverksamheten med arbetslivstjänster /94 ett överskott på drygt7 miljoner kronon Tillsammans med tidigare överskott uppgick det totalaöverskottet till av verksamhetens omsättaing. Enligtkapitalförsörjningsförordningen (1992:406) fär det ackumulerade överskottetvid myndigheter med uppdragsmodell uppgå till högst av verksamhetens omsättaingunder räkenskapsåret. Regeringen kommer i särskild ordning att ta stälhimg framställning av AMS om art fa behålla hela överskottet. Siflroma avseende debiteringsgraden är osäkra dåberäkningsunderlaget skiljer sig väsentligt mellan länen. Länen skiljer sigdessutom när det gäller att uppnå balans mellan kostnader och mtäkten AMS menarart det först under /95 kan finnas tillförlitliga jämförbararedovisningar av verksamheten. RRV konstaterar i sm revision av AMS årsredovisningatt en förbät-tting skett jämfört med föregående budgetår. RRVs uppfattamg ärart det vore värdeftillt om redovisnmgen av uppdragen utformas så art volymeroch styckkostaader anges. Kvalitetsredovisnmgen bör även utvecklas till attgälla prestationema. Regeringendelar RRV:s uppfattaing när det gäller redovisningens in- ° nehåll.Vidare bör AMS anpassa prissättningen så art ert eventaellt överskort inteöverstiger av omsättamgen. Arbetslivstjänsters nuvarande inriktaing börligga fast. tillYrkesinriktad rehabUitering: Uppdragsverksamhet för /96 anvisarert förslagsanslag på . Särskilda åtgärder för arbetshandikappade 1993/94 Utgift 6 257 135 866 Reservation 779 211183 1994/95 Anslag 7 123 169 000 1995/96 Förslag 10 808 081 000 varav 7 205 387 000 beräknat för Anslagetomfattar arbetshjälpmedel och arbetsbiträde åt handikappade, näringshjälp,anställning med lönebidrag, statsbidrag till skyddat arbete hos offentiigaarbetsgivare () samt utbildningsbidrag till inskrivna vidarbetsmarknadsinstitat (). Verksamhetsmålfor lönebidrag och ÖSA AMShar som ert verksamhetsmål att för de medel som tilldelats under ifrågavarandeanslag ska minst 51 000 personer i genomsnirt ges lämpligsysselsättaing. Genomsnittligt antal personer med lönebidrag ochOSA 1992/93 1993/94 AMSkonstaterar att det inte har varit möjligt art uppnå målet art ge Prop.1994/95:100 sysselsättaing till i genomsnirt 51 000 personer . Enorsak har Bilaga 11 varit att kommunerna haft en ansträngd ekonomisk simationvilket minskat deras möjlighet art utnyttja åtgärden OSA. AMS menar art ävenom målet inte har uppnåtts för hela budgetåret har antalet beslut om nyalönebidrag successivt ökat till den angivna nivån under /94. AMShar i sin årsredovisning redogjort för hur de genomsnittliga bidragsnivåemautvecklats hos allmännyrtiga organisationer och andra arbetsgivare. Genomsnittligabidragsnivåer för kvarstående i flexibelt lönebidrag AvAMS årsredovisnuig framgår att antalet personer som börjat ett arbete medlönebidrag har ökat markant under hela lågkonjunkturen, från 401 personer permånad i genomsnirt under /89 till 1 148 i genomsnirt per månadunder . Under /94 har sammantaget beslutats om 12 700nya lönebidrag. Under innevarande budgetår har 1 058 personer i genomsnitt permånad fått anställning med lönebichag. Utvecklingen har varit artbeslutsperiodema blivit kortare. AMS har vidare lämnat en redovisning av kostaademaför åtgärdema lönebidrag och OSA. Utgiftema framgår av tabellen nedan. /92 - 1993/94 för lönebidrag och OSA Prop.1994/95:100 - antal syssels. - antal syssels. AMSriktlinjer för verksamhetsplaneringen för /94 anger att länensinsatser för unga handikappade ska fortsätta i samma omfattning som tidigare.Insatsema har avsert dels ungdomar med sjukbidrag eller förtidspension födda1963 eller senare, dels de särskilda insatser som ges till skolungdomar medhandikapp i samverkan med skolan. Budgetåret1993/94 var 2 379 ungdomar ur den förstaämnda målgmppen akmella vidarbetsförmedlingen eller . Det är en ökning med 362 personer jämfört medföregående budgetår. AMS redovisar vidare art 1 225 ungdomar (51,) gickvidare till aktiva åtgärder, främst ungdomspraktik, lönebidrag eller utbUdning.17 ungdomar fick ert arbete utan lönestöd efter insatsema. Dämtöver fick 2 164skolungdomar med handikapp ta del av väglednings- och planeringsinsatser vidarbetsförmedlingen/. AMSanslagsframställning för /96 AMSföreslår ett nytt arbetsgivarstöd i syfte art förenkla regelverket avseenderekryteringsstöd, beredskapsarbete, lönebidrag och OSA. Beräkningsunderlagetska vara utgående lön. Bidragsgrundande lön bör inte överstiga 14 300 krononBidraget ska fastställas i kronor och ska enligt AMS förslag utgöra högst 150 %av den bidrags grundande lönesumman när det gäller lönebidrag och OSA. AMSföreslår i anslagsframstälhiingen att begreppet ofraditionella m- satserändras så art möjlighet ges till en friare användnmg av åtgärdsmedlen. AMSföreslår vidare art ramen för ofraditionella insatser inom anslaget ska höjastill för /96 (12 mån) eller 90 miljonerkronor (18 mån). Särskiltanvisad sysselsättning för flyktingar och invandrare AMSföreslår vidare att invandrare och flyktingar som vistats i landet ochriskerar långtidsarbetslöshet ska kunna fä skyddat arbete med ett bidrag på upptill av lönekostaaden enligt förordningen (1985:276) om statsbidrag tillskyddat arbete hos offentliga arbetsgivare. En fömtsättaing för art fä bidragetska vara att den anvisade tillåts genomgå utbildning på arbetstid. AMSredovisar i sm anslagsframställnuig art samtliga länsarbetsnämnder bedömer atttillgängliga medel kan utayttjas i högre utsfräckning /95 och attnänmdemas planering bygger på ett anslagsutayttjande på . AMS föreslår en fortsättaing av dels försöksverksamhetenmed särskilda stödpersoner åt handikappade som påbörjades /94samt en förlängning av möjligheten art bevilja lönebidrag för arbetshandikappadesom löper risk att slås ut från arbetslivet AMS anser att verksamhetema börföriängas t.o.m . AMSfömtspår en kapacitetshöjnmg avseende yrkesinriktade rehabiliteringsinsatserför /96. Styrelsen bedömer art detta sannolikt medför artvolymen av utbetalda utbildningsbidrag för inskrivna vid ökar. 1994/95:100Bilaga 11 Reservationsanslag 1995/96 10 AMVhar inte uppnått verksamhetsmålet att för de medel som tilldelas imderifrågavarande anslag minst 51 000 personer i genomsnirt ska geslämplig sysselsättning. Det genomsnittliga antalet personer i OSA har minskatunder budgetåret. Antaletnya beslut om lönebidrag har fortsatt att öka under /94.Beslutsperiodema har tenderat att bli kortare. Enligt AMS årsredovisning var igenomsnitt 43 400 aktaella i åtgärden vilket är en ökning med 882personer jämfört med föregående budgetår. Den genomsnittliga kostnaden persysselsättningsmånad har ökat mellan /93 och 1993/94. I redovisningen för hur de genomsnirtligabidragsnivåema utvecklats hos olika arbetsgivarkategorier framgår art det skerten ökning av bidragsnivåema hos flera arbetsgivarkategorier. AMS har redovisat en stickprovsundersökning avandelen övergångar från en anstälhiing med lönebidrag till anställning utanbidrag. Undersökningen visar art en procent fick arbete utan bidrag under ensexmånadersperiod vilket innebär en ökning jämfört medåret innan. Totala andelen övergångar är dock fortfarande mycket lågt medhänsyn till antalet personer i åtgärden. RRV konstaterar i sin granskning art det finnsbetydande reservationer på anslagen under tionde huvudtitehi. AMS har inteangett i sin årsredovisnuig hur stor del av reservationema som är intecknadegenom beslut. AvAMS redovisnmg framgår art antalet sökande som var inskrivna vid medutbildningsbidrag var i genomsnirt 6 500 personer under budgetåret1993/94 vilket är en minskning med ca 1 500 personer jämfört med föregåendebudgetår. Regeringen konstaterar att detta delvis kanvara förklaringen till att utbetalningama av utbildnmgsbidrag under Prop.1994/95:100 första hälften av budgetåret successivt har sjunkit för art Bilaga 11 1993-1994 ligga lägre än motsvarande tidpunktett år tidigare. Minskningen ska sättas i relation till art anslagsförbmkningenunder /93 översteg anvisade medel med ca 270 miljoner kronon Regeringenkonstaterar att AMS resultattedovisnmg visar art verksamheten bedrivits på ettsådant särt art målen kunnat uppnås när det gäller de totala insatsema förarbetshandikappade. Trots det dåliga arbetsmarknadsläget har myndighetenlyckats med fler arbetsplaceringar av arbetshandikappade. Detta är myckettillfredsställande. AMS bör nu inrikta sig på art bryta utvecklmgen avde ökande ge-nomsnittskostaadema för åtgärdema lönebichag och OSA. Pågåendeförsöksverksamhet som innebär att bidragsbeloppen har fastställs i krontalsbeloppbör underlätta kostaadsuppföljningen. AMS bör vidare verka för att flerpersoner med arbetshandikapp hänvisas till andra arbetsgivare än statligamyndigheter eller allmännyttiga organisationen I stället bör placeringar iförsta hand ske där störte möjligheter finns för den arbetshandikappadepersonen art kunna övergå till icke subventionerat eller lägre subventioneratarbete. AMS redovisning av antalet övergångar från lönebidrag tillicke-subventionerade arbeten visar art ökningen inte har varit av någon störteomfattamg. Det finns anledning att bevaka utvecklingen i takt med artarbetsmarknadsläget förbätfras. Verksamheten för unga handikappade skafortsätta i minst oförändrad omfattaing. Regeringensforslag för /96 Somregeringen redovisat i det föregående är regeringen inte beredd att tillstyrkaAMS förslag om ett arbetsgivarstöd och en ändrad benämning på och mriktaing avde s.k. ottaditionella insatsema. Regeringen vill understryka attberäknuigsunderlaget för lönebidrag och statsbidrag till OSA inte ska inkluderasemesterersättaingar om inte sådan ersättaing faktiskt har utbetalats underbidragsperioden. Flertalet av de berörda arbetstagama hartillsvidareanställning och uppbär lön under sm semes-tededighet. Reglering avsemesterersärtnuig sker när anstälhiingen upphön Regeringen är inte heller beredd art tillstyrka AMSförslag om art flyktingar och mvandrare ska kunna anvisas skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare. Insatser för dessa sökande får istället göras inom ramenför övriga arbetsmarknadspolitiska åtgärden Regeringen anser det angeläget attde särskilda åtgärdema för arbetshandikappade förbehålls Åtgärden OSA är dessutom i hög grad en åtgärd för svårt Prop.1994/95:100 fiinktionshmchade personen delar AMS uppfattaing artför- Bilaga 11 söken med stödpersoner resp. lönebidrag i vissa fall förredan anstäUda bör förlängas, tills vidare t.o.m. /96. Stödvid utbildning och rehabUitering Regeringenhar i det föregående (anslaget A 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder,Besparingar inom utbildningsbidragen) föreslagit ert slopande avutbildnmgsbidrag i form av särskilt bidrag till deltagare iarbetsmark-nadsutbilchiing och inskrivna sökande vid . Som framgått avserdet särskilda bidraget bl.a. olika former av stöd till personer med fiinktionshindenDet gäller exempelvis kostaader för logi, tal- och punktskriftsböcker ochtekniska smdiehjälpmedel, som behövs för art kursdeltagaren ska kunna ta del avutbildnmgen eller rehabiliteringen samt merkostaader för läromedel åt personermed fiinktionshinder, som inte betalas av kursanordnaden ellersjukvårdshuvudmannen. Också vissa reskostaader betalas av det särskildabidraget. Regeringen firmer det angeläget art personer medfunktionshinder även i fortsättamgen kan fä sådant särskilt stöd som de behöverför art kunna delta i en arbetsmarknadsutbildning eller en yrkesinriktad rehabilitering.När det gäller dessa sökande bör därför kostaader för boendet, tekniskahjälpmedel, teckenspråkstolk, elevassistent och liknande merkostaader, somförorsakas av ert fiinktionshinder hos deltagare, beaktas vid upphandlmg avarbetsmarknadsutbildnmgen. Kostaader för den del som avser dethandikappanpassade boendet i samband med inskrivning vid betalas dock frånanslaget B 3. Vid utbildningar inom det reguljärautbildningsväsendet far de här angivna anpassningsätgärdema betalas avutbildningsanordnaren eller förekommande fall tillhandahållas genom det stödsom länmas till fiink-tionshmdrade staderande genom erinrar i sammanhanget om art många, som fatt hjälpmedel utprovadegenom , har möjlighet art använda dem i en utbildning eller ett arbete somföljt på en Ami-uttechiing. Personer med funktionshinder har ofta svårare änancfra art på hemorten eller mom pendlmgsavstånd finna utbildnmg ellerrehabilitering som svarar mot deras behov och fömtsättaingar. De förändringarsom föreslås befräffande utbildningsbidraget får inte innebära en mmskad tillgänglighettill utbildning eller rehabilitering för funktionshmdrade. Regeringen förordardärför art bidrag enligt förordnmgen (1987:409) om bidrag till arbetshjälpmedelm.m. även ska kunna lämnas till fimktionshindrade personers reskostaader vidarbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering. Det bör gällakostaader för resor mellan den ordinarie bostaden och utbildnmgsorten vidutbildnmgens början och slut samt vid längre stadieuppehåll för deltagaren och,om så erfordras, för Vidare bör bidrag kunna ges till dagliga resor mellan bo- Prop.1994/95:100 staden och utbildnmgsorten till den del kostaaden överstiger 300kronor Bilaga 11 eller för pendlingsreson Det särskilda bidraget kan betala tal- ochpunktskriftsböcker, som synskadade behöver i sin utbildning, om de intetillhandahålls av utbildningsanordnaren. Om utbildningen är motiverad avarbetsmarknadsskäl bör kostaaden för sådan kurslitteratar fortsättaingsviskunna betalas av bidraget till arbetshjälpmedel. Det får ankommma på regeringen art lämna närmareförskrifter om dessa stöd till fimktionshindrade vid arbetsmarknadsutbilchihigoch yrkesinriktad rehabilitering. Omfördelningav medel till vissa kulturinstitutioner AMShar slutligt redovisat den omfördehiing av löne-bidragsmedeltill vissa kulturinstitationer, som genomförts till följd av besluthärom (prop. 1992/93:100), bil. 11, bet 1992/93:AU 12, rskr 1992/93:203).Syftet med omfördelningen var art kultarinstim-tioner med en stor andelanställda med lönebidrag skulle ges fömtsärt-ningar art anpassa sig till de nyaregler om ert flexibelt lönebidrag, som gäller . Av de som tilldelatskultarinstitationema har eller använts till ensänkning av bidragsnivåema för anställda med lönebidrag eller till nyalönebidragsanställningar.