prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Etet ankommer pä Försvarsmakten eUer partematiUsammans att utforma metcxlema för avveckling av yrkesofficerare som, på gmndav ålder, inte längre uppfyUer krigsorganisationens krav. Eten högre kompetenshos yrkesofficerama som den nya officersförordningen möjUggör konuner enUgtregeringens bedömning att underfette en framtida karriärväxling. Regeringen anser att det inte är aktueUt att göranågra förändringar i rikbiing mot ett system med av tidsbegränsadanställning. Etenna fråga sammanhänger dock med hur den friviUiga avvecklingenav äldre yrkesofficerare kommer att lyckas. Frågan om hur man hanterar avveckling avyrkesofficerare är väsentiig från såväl kvaUfativ som ekononusk utgångspunkt.Regeringens avsikt är därför att noggrant följa denna verksamhet. Nya arfoetsformer för civUanstäUda, tiU exempel isamfoand med införandet av mofoiUserings- och förpfegnadsvämpUktiga, har skapatsärskUda behov av utbUdning. Regeringen anser att det är vUctigt att den civifepersonalens kompetens fortiöpande utveckfes med hänsyn tiU verksamhetens behov. Sambandet mellan foemanningen i gmnd- ochkrigsorganisationen utfoytfoarheten meUan yrkesofficerare, reservofficerare, väm- 76 pliktigabefäl, friviUiga och civUanstäUcfe är fektorer av mycket stor foetydelseför den framticfe personalförsörjningen. Dimensioneringen av Prop.1994/95:100 antalet officerare foör vara sådan att de uppgifter, som kan konunaatt BUaga 5 feggas på Försvarsmakten vid ett återtagande av en större krigsorganisationen, kan genomföras så snafobt som möjUgt. Etessa frågor ompersonalens dimensionering och sammansättning foedöms folir särskUt viktiga iarfoetet med ett nytt försvarsfoeslut. EnUgtregeringens foedömning är systemet med reservofficerare ett nödvändigt ochmycket foetydelsefiiUt insfeg i Förvarsmaktens krigsorganisation. Etet ärdärför synnerUgen angefeget att en god rekrytering av reservofficerare kan skeäven . En viktig fektor är därvid vUka förmåner och övriga villkorsom tUlämpas och att förmånerna i någon lämpUg form och omfetbiing kopplas tiUde förmåner som den enskUde går miste om när denne tjänstgör som reservofficer. Reservofficeramas avlöningsförmåner m.m. bestämsgenom avtal meUan arbetsmarknadens parter. EnUgt uppgift fiin Försvarsmaktenhar vissa inledande diskussioner påbörjats mellan representanter förFörsvarsmakten cxh reservofficeramas &ckUga företrädare om förmånemasutformning. Regeringen avser att noggrant följa dessa diskussioner cxh te delav de avtal som kan komma att träffas meUan partema. En annan fråga som regeringen uppmärksammat gäUerde reservofficerare vUlca tas i anspråk uiom andra delar av totalförsvaret änFörsvarsmakten. Etenna gmpp får mte samma möjUgheter som andra reservofficerareatt fuUgöra den tjänstgöring i fired som fömtsattes i samfoand medanställningen som reservofficer. TiU följd härav går dessa inånga gånger misteom de anställningsförmåner, fol.a. i form av , som utbetalas efterfiiUgjorcfe tjänstgöringspericxier. EnUgt regeringens mening är det angefegetatt partema beaktar även denna fråga i sitt fortsatte arfoete medreservofficeramas anställningsvillkor. I1992 års försvarsfoeslut godkände rikscfegen principen att te ut vämpUktiga förgmndutfoUdning i mofoUiserings- och förpfegnadstjänst. fömtsatte isitt foeslut att regeringen skuUe återkomma med en redovisning av hur antaletsådana vämpUktiga skuUe konuna att utveckfes under de nännaste åren.Försvarsutskottet (bet. 1993/94:FöU9 s. 71) konsteterade att regeringen i prop.1993/94:100 bU. 5 lämnat den redovisning som begärt. På uppdrag av regeringen har Försvarsmakten lämnaten redogörelse av den nämncfe verksamheten. Försvarsmakten anser att utbUdningen har nått uppsatte mål och att utvecklingen av utbUdningsmetcxlema och 77 Regeringen anser att det är mycket angefeget att en ofojektiv Prop. 1994/95:100utvärdering görs av hittiUs vunna erferenheter. Regeringen kommer BUaga 5därför att se tiU att en sådan utvärdering kommer tiU stånd. Rikscfegenfoeslutede med anledning av regeringens stefoUiseringsproposition(prop. 1992/93:50, foet. 1992/93:FiUl, rskr. 1992/93:134) att de värnpliktigaunder gmndutfoUdningen i princip skaU ha rätt tiU en fri resa var ortonde dagtiU hemorten eUer nära anhöriga i StäUet för en gång . Regeringenfoedömde den årUga foesparingen tiU ca 55 nuljoner kronor. På regeringensuppdrag har Försvarsmakten gjort en utvärdering av stetens kostnader för devämpUktigas frfe resor. Därvid har foefiinnits att den fektiska foesparingenfoUvit mindre. EnUgt regeringens foedömning uppväger inte foesparingen denegativa konsekvenser som minskningen av antalet frfe resor medför för devämpUktiga. Därför bör enUgt regeringens mening rätten tiU firfe resor utökastiU en fri resa varje tjänstgöringsfritt veckoslut tUl hemorten eUer tiU näraanhöriga. Något ytterUgare utrymme för att höja andra förmåner finns inte. beslutede en ny fegom totalförsvarspUkt (prop. 1994/95:6, foet. 1994/95:FöUl, rskr. 1994/95:78).Lagen som skaU fräda i kraft den 1 juU 1995 ersätter fol.a. Ete förmåner som finns för vämpUktiga kommer i stort settatt gälfe för de totalförsvarspliktiga som fuUgör vämplikt eUer civUpUkt enUgtden nya &gen. Vad som sagts om fiia resor skaU fr.o.m. den 1 juU 1995således gäUa för totalförsvarspUktiga som fiiUgör gmndutfoUdning som är längreän . Detankommer på regeringen att utfärcfe de föreskrifter som behövs. Regeringenhar vid flera tillfäUen redovisat erferenheter och åtgärder med anledning avkvinnors utbUdning cxh anställning som officerare. Regeringen viU i dettasammanhang beröra utvecklingen . var 274 kvinnor anstäUda somyrkesofficerare, vilket innefoär att av officerskåren ärkvinnor. &nns 79 kvmnUga reservofficerare och 67 kvinnorgenomgick miUtär gmndutbUdning. På regeringens uppdrag har Försvarsmakten redovisatde er&renheter som gjorts sedan samtUga miUtära yrkesområden öppnades 1988. Huvuddelen av er&renhetema visar att kvinnor har en positiv 78 påverkanpå verksamheten och krigsdughgheten i flertalet förfoand. Ävenåtgärder som myndigheten vidtegit och avser att vidte i syfte att Prop.1994/95:100 öka rekryteringen av kvinnor har redovisats. Regeringen anser att det från verksamhetssynpunktär mycket angefeget att det finns kvinnor på aUa nivåer inom det miUtäraförsvaret. Regeringen anser cferför att andelen kvinnor i måste foU betydUgt större. Chefen för kommer under våren1995 att genomföra ett seminarium för kvinnUga officerare. Syftet är attidentifiera vilka svårigheter och hinder som föreUgger för kvinnUga officerareoch att föresfe åtgäider för att öka antalet kvinnor i Försvarsmakten. Av fegen om totalförsvarsplikt, som nämndes iföregående avsnitt, framgår att svenska kvmnor frivilUgt skaU kunna genomgå enantegningsprövning för inskrivning för vämplikt eUer civUplikt med längregmndutbUdning än . När en kvinna lämnat sitt samtycke tiU att genomgåen sådan gmndutfoUdning tiU vilken hon foefiinnits lämpad skaU hon skrivas inför vämplikt eUer civUplikt eUer pfeceras i utfoUdningsreserven. Hon kommer dåatt om&ttas av samma foestämmelser som en man som med stöd av &gen omtotalförsvarsplikt skrivits m för motsvarande gmndutbUdning. Försvarsmaktenhar i programplanen redovisat genomförd och planerad verksamhet på mUjöområdet,fol.a. MUjöaspektema skaU foeaktas vid aU planering cxhverksamhet. Personalens kompetens mom mUjöområdet skaU breddas cxh fördjupas.MUjöhandläggare skaU cferför vara utsedcfe vid aktueUa förband före år 1995.MiUtärområdesvis mUjöutbUdning genomförs. MUjöprövningama av flygflottUjemapågår hos . Främste problem är buUerfrågoma. En del köldmedier och forandsfeckningsmedelinnehåUer CFC, HCFC cxh andra för ozonskiktet ferUga ämnen. Däi så är möjUgtfoyts &rUga köldmedier ut tiU andra ämnen. TiUsammans med Fortifikationsverketcxh utartxtar Försvarsmakten en försvars-gemensam planför hantering av köldmedier. pågår inom Försvarsmakten, isamverkan med Stetens naturvårdsverk, ett projekt för att inventera behovet av sanering och återställning av mUjöpåverkade områden efter försvarsverksamhet. sam&dsaneringsplan för Försvarsmakten beräknas kunna foU redovisad Tillsammans med utarfoetar Prop.1994/95:100 Försvarsmakten en s.k. sektorrapport för det miUtära försvaret. BUaga 5 Rapporten skaU redovisa påverkan av Försvarsmaktensverksamhet på den yttre nuljön cxh innehåUa försfeg tiU åtgärder och handUngsprogram. Försvarsmakten har foörjat utaifoefe enFörsvarsmaktens Agencfe 21, dvs. en mUjöplan för Försvarsmakten. Etenna skaUuttrycka Försvarsmaktens amfoitionsnivå och utgöra ett styrdokument för attomsatte mUjömålen i praktisk handling. Hämtöver har Försvarsmakten med utgångspunkt i prop.1993/94:215 HandUngsplan mot fouUer lämnat försfeg tiU fouUerfoegränsandeåtgärder. Begränsningar av flygfouUer kan åsted-kommas fol.a. genom enanpassning av flygvägar cxh uppdragsprofiler samt närmare reglering avflygklubbsverksamheten vid flottUjflyg-platsema. I fråga om skottfouUer gäUerfol.a. BuUerdämpande åtgärder vidtas vid feste skjutfoanor ifetorter. Försök kommer att genomföras med ljuddämpare på handeldvapen liksomatt möjUghetema att använda mindre bullrande övningsammunition, insticksvapenoch sunu&torer kommer att utredas. Vid sidan härom har Försvarsmakten konsteterat attkonfliktema med loka& befoyggelseintressen vad gäUer exploatering m.m. momfol.a. buUerstörda områden har ökat. EnUgt Försvarsmaktens upp&ttning berorkonflUctema i försfa hand på att det saknas bedömningsgmnder för oUkabebyggelse- och planeringssituationer. Samman&ttningsvis anför Försvarsmakten attutveckUngen inom mUjöområdet innebär ökade mUjösatsningar med krav på mUjöanpassningoch foegränsningar av mUjö&rUg verksamhet. Utvecklingen får i vissa &Uom&ttande konsekvenser för Försvarsmakten; ekonomiskt genom ökade kosbiaderoch verksanrUietsmässigt genom foegränsningar i möjUghetema att fiiUgörahuvuduppgiften. Riksc&genhar foeslufat om nationeUa mUjömål i oUka avseenden. Regeringen vUl för sin del firamhåUa vUcten av ett kontinuerUgt och om&ttande mUjöarfoete. Etet är angefeget att aUa verksamheter i samhäUet tar sitt ansvar för mUjön. viU regeringen erinra om de ställningsfaganden i fråga om försvarets verksamhet cxh mUjön som har kommit tiU uttryck fol.a. i sfatsmaktemas beslut med anledning av dels budgetproposition (prop. 1992/93:100 foU. 5, bet. 1992/93:FöU9, rskr. 1992/93:333), dels propositionen om genomförande av besluten vid om mUjö cxh utveckling - UNCED (prop. 1993/94:111, foet. l993/94:JoU19, rskr. 1993/94:256). Regeringen kan konsfatera att Försvarsmaktengenomför mUjöarfoetet Prop. 1994/95:100 i enUghet med sin nuljöpoUcy. SärskUtnoteras att mUjöutfoUdningen Bilaga 5 inom Försvarsmakten har konunit igång.Regeringen fäster stort avseende vid att mUjöfrågoma på detta sätt fär en festförankring på aUa nivåer i organisationen. Regeringen har vidare er&rit attutveckling av blyfri ammunition pågår. EnUgt regeringens mening är detangefeget att det arfoetet fortsätter. Regeringen förordar att Försvarsmakten fortsättersitt mUjöarfoete i enUghet med förs&gen i programplanen och den här angivnainriktningen. Regeringen delar Försvarsmaktens uppfettning attavsaknaden av klara foedömningsunderfeg för skUda foefoyggelse- cxh planeringssituationerkan skapa profolem. Regeringen avser därför att uppdra åt ochFörsvarsmakten att tiUsammans med övriga foerörda myndigheter vidareutveck&det foedömningsunder&g har utarbefat.Bedömningsunder&get skaU sedan kunna användas i den fysiska planeringen ienUghet med rikscfegens överväganden (prop. 1993/94:215, foet.1993/94:JoU31, rskr. 1993/94:402). Arfoetet foör genomföras fol.a. medutgångspunkt i länsstyrelsemas redovisning tiU regeringen den avplaneringsfeget i län som kan komma att beröras av intrcxluktionen av flygplanJAS 39 . Hämtöver viU regeringen redovisa några förhållandensom rör försvaret cxh nuljön. 1 förordningen (1994:642) med instruktion förFörsvarsmakten, som gäUer fr.o.m. den 1 juU 1994, finns en särskUdmUjöparagraf. Bestämmelsen anger att Försvarsmakten, med beaktande av de kravhuvuduppgifterna stäUer, skaU väga in mUjöaspektema vid sin verksamhet i fred. utarfoetar f.n. ettunderfeg för en sfatsmaktemas övergripande mUjöstrategi för Försvarsmakten däravvägningar i mUjöhänseende m.m. görs mellan Försvarsmakten cxh andrasamhäUssektorer. Underfeget skaU redovisas tiU regeringen senast den 1 oktofoer1995. På gmndval av foeslut i fråga omHandlingsplan mot fouUer (prop. 1993/94:215, foet. l993/94:JoU3l, rskr.1993/94:402) har regeringen uppdragit åt fol.a. Försvarsmakten att utarfoefa nyariktlinjer för skottfouUer från artiUeri och andra tunga vapen, utveckfe en nybedömningsteknik för immissionsmått för miUtär flygverksamhet samt analysera enskärpning av flygbuUemivånormen för planering av nya flygpfetser och nyfoefoyggelse vid foefintUga flygpfetser, m.m. Uppdragen skaU redcjvisas senastden . 6 1994/95. Påinitfetiv av fol.a. beslutade FN:s mUjöprograms () Prop.1994/95:100 styrelse i frågor om miUtär verksamhet och nuljön.Sfatema Bilaga 5 uppmanas att upprätte en mUjöpoUcy för försvaret. UNEPombeds vidare att informera sig om stetemas aktiviteter när det gäUer bl.a. *den miUtära sektoms bidrag tiUatt uppnå nationelfe mUjömål cxh *bedömning av skador cxh foehovetav att återstälfe områden som har skadats av miUtär verksamhet. Försvarsmakten har tiU regeringen lämnat en särskUdredovisning om genomförandet av denna UNEP-resolution i . Med beaktandeav att en samfed saneringsplan foedöms kunna foU redovisad anförFörsvarsmakten samman&ttningsvis att resolutionens olika delar redantiUämpas av Försvarsmakten. Regeringen delar Försvarsmaktens upp&ttninghärvid&g. Implementeringen av saneringsplanen utgör, enUgt regeringensmening, en viktig del i uppföljningen av det initfetiv som tegits mom . TiUsammans med och Econonuc Commission forEuropé (ECE) planerar att arrangera ett möte förmedlemsstetema i ECE om resolution. Syftet med mötet är att utarfoeteförs&g tiU rekommenc&tioner för hur försvaret kan upprätta en nationeUmUjöpoUcy för den miUtära verksamheten. Regeringenlämnar i det följande en redovisning av genomförcfe gmndorganisationsförändringar som en följd av 1992 års totalförsvarsfoeslutcxh stetsmaktemas beslut med anledning av stebiUseringspropositionen hösten1992. Dessutom redovisas ett mom Försvarsdepartementet utartietet försfeg tiUmetcxi för att te fiam underfeg uiför stetsmaktemas foeslut om förändringar avgmnd-orgaiusationen. Förslaget inne&ttar kalkylmetoder som är utveck&dei linje med vad revisorer har anfört. Den nya myndighetenFörsvarsmakten har mrättats den I juU 1994 och ett gemensamt högkvarter förmyndigheten har organiserats i . Utformningen av högkvarteretsorganisation i krig cxh fred är slutförd och arfoetsordningar för krig och fredhar faststäUts. AntaletmiUtärområden har minskat från fem tiU tre den 1 juU 1993. MiUtärfoefälhavare med stefo för Södra, MeUerste och Norra miUtärområdet har lokaUserats tiU , resp. . En rörUg miUtärområdesförstärkningsstefo har lokaUserats tiU . * Tre flygkommandon har ersatt fyraluftförsvarsektorer den 1 juU Prop. 1994/95:100 1993. Flygkommandochef med stefo för Södra, MeUerste och 5 flygkommandot har lokaUserats tiU , resp. Luleå.Flygkommandcxhefema övertar efterhand de uppgifter som utförs av försteflygeskadem. * EttunderhåUsregemente har organiserats i vart och ett av de nybUdade miUtärområdena den 1 juU 1994. Stebema för underhåUsregementena har lokaUserats tiU , och . En underhåUsledning som mgår i Södra miUtäronuidets underhåUsregemente har lokaUserats tiU . Värmlandsregemente (I 2/Fo 52) i har samlokaUserats med Bergs&gensartiUeriregemente (A 9) i den 1 juU 1994. Nybyggnation föromlokaUseringen av I 2/Fo 52 tiU Kristinehamn-fiiUföljs som planerat. Vissfördröjning avseende investeringar i utfoUdningsanordningar och foestämmelserför utnyttjande av övnings- och skjutfältet har uppsfett på gmnd avmUjöprövningen avseende hur slqutfältet får utnyttjas. Förseningen har orsakatviss fördyring av prcxluktionsverksamheten. Regeringen lämnade den 8 septemfoer1994 tiUstånd tiU och meddefede villkor för verksamheten på övnings- cxhskjutfältet. Enökning av flytt- och awecklingskostnadema har uppsfett, fiämst genom att återstäUningskostiiaderav övningsfältet i Karlsted foUvit högre än foeräknat och att vissakompletteringsfoehov utöver tidigare foehovsutining identifierats. IEkö har (I 12/Fb 17) samlokaUserats med Göteingenjörregemente (2) . OmlokaUseringen av I 12/Fb 17 genomflyttning cxh avveckling har kunnat genomföras i huvudsak som planerat cxh I12/Fb 17 gamfe kasemområde avvecklas utom vissa delar som avses bU utnyttjadesom förråd. WendesartiUeriregemente (A 3) i har omlokaUserats. A 3 har samlokaUserats med Norra skånska dragonregementet (P 2/Fo14) i den 1 juU 1994. UtbUdningskapacitetför viss trängutbUdning, som tidigare genomfördes i , har omlokaUseratstiU den I juU 1994. Hälsmgeregemente (I 14/Fo 21) i har omorganiserats den cxhhuvuddelen av efabhssementet har aweckfets. Gävlefoorgs försvarsområde(Fo 21) har inrätfats i den 1 juU Etet nya markområdet för I l4/Fo21 är fardigstäUt och resterande delar avvecklas. cxh avveckUng av 83 krigsförfoandpågår och kommer att vara genomförd Prop. 1994/95:100 1997. * (Lv 6) i haromlokaUserats. EfafoUssementet har aweckfets. Lv 6 har samlokaUserats med HaUands regemente (I 16/Fb 31) i den I juU 1994. Byggnationer i Halmsfed har kunnat genomföras i huvudsak enUgt plan. * Sveauigenjörregemente (1) i har fegts ner den Sveaingenjörkår (1) har upprättats där den I juU 1994. Prcxluktionskapacitetenhar anpassats tiU den minskade produktionsvolymen och tiU att understödjaSWEDINT. Vissa markområden har överlämnats tiU för Svealandsfoanan. Försvaretsintemationelfe centiiim () har inrätfets och lokaUserats tiU Södertäljeden där 1 understödjer . Nonlandsträngregemente (T 3) i SoUefteå har fegts ner . Viss frängutfoUdning har samlokaUserats med Västemonlands regemente(I 21/Fo 23) i SoUefteå. Del av marken ingår som foytesobjekt för utveckling avövnings- och skjutfält i SoUefteå garnison. lordningstäUandet av övnings- ochskjutfältet slutförs /95. AU stödproduktion har överförts tiU I 21/Fo23. In&nterietsofficershögskofe (InfOHS) har flytfats från tiU den 1september 1993. Etentekniska utfoUdningen vid Luftvämets officershögskofa cxh tekniska sko&(LvOHS/TS) i har flyttats tiU den 30 juni 1994.OfficersutbUdningen vid Luftvämets officers-högsko& och tekniska sko& iGöteborg (LvOHS/TS) har flyttats tiU Norrtäye . Dessutom harrofoot 77-utfoUdiiuigen flyttats tiU Lv 4 i . Prcxluktioneni har samordnats cxh rationaUserats ytterhgare. Nuvarandeanfeggningar för (I 5), Nonlands artiUeriregemente(A 4) cxh Arméns tekniska centmm (ATC) foehåUs i huvudsak och deförsvarsmyndigheter -utom - som hyr lokaler i harflyttet tiU befintUga kasemområden. Ete civUa högskoloma har erbjudits lokaleri cxh utbyggnadsmöjUgheter vid ATC:s och MiUtärhögskolans skolhus i erUighetmed rikscfegens foeslut. Försvarsmaktens hyrda lokaler i har lämnats och verksamheten har dels aweckfets, dels lokaUserats tiU A 4:s 84 Förtaming harskett så att flera lokaler har kunnat tömmasoch delar av ATC:s och MiUtärhögskolans skolhus har Prop. 1994/95:100 kunnathyras ut. YtterUgare lokaler i området kan efter hand erfojudas BUaga 5 förudiyming. Regeringen uppdrog tiUOrganisationskommittén att i samråd med Försvarsmakten cxhFortifikationsverket redovisa de lokalmässiga konsekvensema av dels en ökadinskrivningsvolym i , dels en foifoehåUen lokaUsering i tiUnuvarande lokaler för . Kommittén har redovisat att enfoifoehåUen lokaUsering tiU nuvarande lokaler i för detfoUvande skuUe medföra en sammanfegd foesparing på ca10 nuljoner kronor fram tiU jämfört med om verksamhetenskuUe lokaUseras tUl A 4:s kasemområde. Kommittén har föres&git attregeringen ändrar sitt tidigare foeslut om att samtUga försvarsmyndigheter somnu hyr lokaler i skaU flytte cxh inrätte sig på foefintUgakasemområden. Regeringen har den 15 decemfoer 1994 foeslutetenUgt kommitténs förs&g. BråvaUafiygflottUj (F 13) i har aweck&ts . Vid sammatidpunkt har Flygvapnets underrättelsesko& (UndS) omlokaUserats från F 13tiU Flygvapnets Uppsalaskolor () i . Isamfoand med avvecklingen av F 13 har ett stort antal förfoand somkrigsorganiserats och producerats vid flottUjen aweck&ts eUer överlämnatstiU annan flottUj, markförfoanden fiämst tiU F 16 i . VästgöteflygflottUj (F 6) i har aweckfets . I samfoand medavvecklingen av F 6 har ett antal förfoand som krigsorganiserats cxhproducerats vid flottiljen aweckfets eUer överlämnats tiU annan flottUj,markförfoanden främst tiU F 7 i . Karlsfoorgs kommun har medverkat tiU att vissalokaler har i anspråktegits för annan verksamhet redan innan flottUjenaweckfets helt. Således eteblerade sig ett civUt företeg i enhangar inom F 6:s område som flygverksamheten fort&rande bedrevsfrån ett intUUggande hangarområde. Några försäljningsintäkter av mark har ännuinte erhåUits och stora delar av byggnadsbeståndet är fort&rande inte tegnai anspråk för annan verksamhet. Eten årUga besparingen för Försvarsmakten avnedfeggningen av fredsadministrationen vid F 6 har beräknats tiU ungefär 70 mUjoner 85 kr vid fiiUt genomsfeg.Etenna foesparing bedöms kunna foU uppnådd gäUer att nedfeggningen förorsakar steten andra Prop.1994/95:100 kostnader, främst olika former av pension, utfoUdningsfoidragcxh BUaga 5 arbetslöshetsersättning. Ett positivt årsnetto för stetenfoedöms kunna inträcfe först under /96. Underlaginför förändringar av Försvarsmaktens grundorganisation Vidöverväganden och foeslut om orgaiusation cxh lokaUsering av verksamheter inomgmndorganisationen behövs ett foeslutsunderfeg bl.a. med värderingar avekonomiska cxh andra konsekvenser för olika handlingsaltemativ. Erferenhetema från tidigare arfoete mednedfeggningar cxh omlokaUseringar av förfoand har visat att foeslutsunderfegenvarierar cxh att det därför varit svårt att kunna göra riktiga jämförelser. TUlstor del har dessa förhållanden orsakats av att tiUämpade värderingsmetoder mtevarit likartade hos foerörda myndigheter och organisationer. Etette förhållandehar även uppmärksammats av rikscfegens revisorer. har (foet.l993/94:FöU9) sagt att utskottet utgår firån att regeringen foeaktarrevisoremas försfeg. En arfoetsgmpp inom Försvarsdepartementet, medrepresentetion firån Försvarsmakten och , harstuderat formema för ett systematiserat tiUvägagångssätt. Arfoetet harresulterat i en metod för att te fram stetsmaktemas underlag för övervägandenoch foeslut om större förändringar av Försvarsmaktens gmndorganisation. Etevärderingar som skaU göras inriktas firämst mot att granska altemativskUjande&ktorer och kosbiader. Eten systematiserade metoden innehåUer följandehuvuddelar. 1) Försvarsekonomisk värdering. Resultetet av dennavärdering skaU huvudsakUgen visa: * Ekonomi gmncfed på investeringskalkyler som ärgjorda med en kalkyleringsperiod cxh med en real kalkylränte som motsvarar stetens upplåningsränte reducerad med den antegna inflationen. * Andra faktorer som utgör komplement tiUinvesteringskalkylerna i form av en identifiering cxh analys av andra konsekvenser för försvaret av de olika altemativen exempelvis operativa cxh beredskapsmässiga konsekvenser samt konsekvenser för personalen och på produktionen av krigsförfoand. * Bedömning av risker och osäkerheter avseendeolika fömtsättningar cxh kalkylanteganden. 2) SamhäUsekonomisk värdering. Försvarsmaktensverksamhet har Prop. 1994/95:100 normalt stor foetydelse pä de orter manverkar. Förändringar fär BUaga 5 därför foetydande effekter som inte foeaktes ide försvarsekonomiska kalkylema cxh värderingama. Vid den samhäUsekonomiskavärderingen foör den försvarsekonomiska investeringskalkylen vara gmnden.Etenna foetraktas secfen från ett samhäUsekonomiskt perspektiv. Eten bördessutom kompletteras med såcfena samhäUsekonomiska fektorer/poster som intefinns med i den försvarsekonomiska kalkylen. Värderingen har följande innehåU: