prop · GH03124 · 1994-01-01 00:00:00 — Skatt till staten till staten utgår enligt denna utgår enligt denna lag för egendom, som lag för egendom, förvärvas genom arv som förvärvas genom eller testamente arv eller testa- (arvsskatt) eller mente (arvsskatt) genom gåva (gåvo- eller genom gåva skatt). (gåvoskatt). För egendom, som För egendom, som förvärvas genom att förvärvas genom att arv avstås enligt 5 arv eller § lagen försäkringsbelopp 1928 (nr 281) om avstås enligt 21 § allmänna arvsfonden, lagen (1900:0000) utgår arvsskatt till om Allmänna arvs- staten som om för- fonden, utgår värvet skett genom arvsskatt till testamente efter den staten som om avlidne. förvärvet skett genom testamente efter den avlidne. Denna lag träder i kraft . Sammanställning av remissyttranden över betänkande av arvsfondsutredning (SOU 1992:120) Allmänna arvsfonden Betänkandet har tillställts totalt 66 remissinstanser. Svar har inkommit från följande myndigheter: Justitiekanslern, över och , , , för internationella adoptionsfrågor, , , , , , i skolan, Samarbetsnämn- den för statsbidrag till trossamfund, Barn- och , , , Länsstyrelserna i , och . har meddelat att det utifrån sitt ansvars- och kompetensområde inte har några synpunkter att tillföra. och två av de tre landsting som tillfrågats har yttrat sig. Dessa är landstingen i och i . och fem av de tio kommuner som tillfrågats har avgett yttranden. Det är kommunerna . Sex av tolv tillfrågade handikapporganisationer har avlämnat yttranden. De är , tas rättigheter, av intresseföreningar för schizofreni, , Unga synskadade och . Två av tre tillfrågade pensionärsorganisationer har inkommit med yttranden, Pensionärernas riksorgani- sation och . i , och har avgett yttranden medan , och akade- mikers centralorganisation har meddelat att de avstår från att yttra sig. Av de sju ungdomsförbund som har beretts tillfälle har fem inkommit med yttrande. Dessa är för ungdomsorganisationer, kristna ungdomsråd, Svenska scoutrådet, Unga örnars riksförbund och Fritidsforum (och hemgårdar). Övriga remissinstanser som beretts tillfälle och inkommit med yttranden är , Rädda barnen och Röda korset. Därutöver har ytterligare fyra yttranden inkommit från instanser som själva tagit initiativ till att lämna synpunkter. Dessa är Svenska scout- förbundet, , och ungdomsutbyte. Yttrande har också lämnats av f.d. departementsrådet . En ny arvsfondslag med språklig bearbetning införs. Remissinstanserna är positiva till att den praxis som utvecklats rörande utdelningen av arvsfondsmedel regleras i lag och att lagtexten omarbetats språkligt. Fondens målgrupper bör även i fortsättningen utgöra barn, ungdomar och Majoriteten av remissinstanserna instämmer i utredningens förslag. anser att ändamålsreglerna inom Allmänna arvsfonden också bör omfatta äldre personer då denna grupp är i minst lika stort behov av stöd som de grupper som föreslår. har inget att erinra mot utredningens förslag men föreslår en kompletterande bestämmelse om att stöd till projektverksamhet för handikappade skall kunna utgå utan hinder av målgruppens ålder. rättigande delar utredningens förslag och betonar vikten av att det vid utarbetandet av riktlinjer för bidrag ur Allmänna arvsfonden beaktas den särskilt utsatta situationen för homosexuella unga och homosexuella handikappade. Fonden får till ändamål att utveckla och stödja verksamhet till förmån för barn, ungdomar och handikappade. Fondmedlen skall användas i mottagarens verksamhet. Med verksamhet avses i detta sammanhang ideell och offentlig verksamhet. I en tilläggsbestämmelse begränsas fondmedlens användningsområde till i första hand ideell verksamhet. Om det finns särskilda skäl får stöd inom ramen för fondens verksamhet lämnas till offentlig verksamhet. Exempel på särskilt skäl kan vara att ett kommunalt organ i samverkan med en ideell organisation vill förnya eller utveckla en verksamhet till förmån för någon av fondens målgrupper. I tilläggsbestämmelse anges också att stöd inte får lämnas till privatpersoner. I ett särskilt yttrande föreslås en starkare markering av att stödet skall avse utveckling av verksamhet, ej stöd till vad som skulle kunna uppfattas som befintlig, kontinuerlig verksamhet. Stödet skall i första hand ges till en organisation, främst ideell förening, stiftelse och ekonomisk förening vars syfte är att organisera och bedriva ideell verksamhet. Om det finns särskilda skäl skall dock offentlig huvudman kunna stå som mottagare av stödet, t.ex. vid ett samarbete mellan flera olika parter eller då enskilda personers ideella engagemang ej är organiserat på mer traditionellt vis. Villkoret är dock fortfarande att verksamheten skall vara av ideell karaktär. Majoriteten av de remissinstanser som kommenterat ändamålsbestämmelsen är positiva till utredningens förslag. till trossamfund, Kammarkollegiet, , , , , kristna ungdomsråd, Svenska scoutrådet, , och framhåller vikten av att viss del av arvsfondens medel avsätts för stöd till organisationers lokaler m.m. kristna ungdomsråd anser också att stöd skall kunna utgå även till befintlig verksamhet. Barn- och , av intresseföreningar för schizofreni, Rädda barnen och Röda korset tillstyrker det särskilda yttrandet. Utredningens förslag vad gäller mottagare av stöd ur fonden tillstyrks av 22 av de 33 remissinstanser som särskilt berör denna fråga. 11 remissinstanser förordar det särskilda yttrandet. Hovrätten över och menar att utredningen i lagtexten inte angett vad som avses med begreppen ideell verksamhet, respektive offentlig verksam- het men med ideell avser sådan verksamhet som drivs utan eget vinstsyfte och som enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt är befriad från skyldighet att betala statlig inkomstskatt för inkomst av näringsverksamhet. Hovrätten anser det olämpligt att definiera begreppet i motiven och att därvid hänvisa till detaljerad skattelagstiftning. Vidare antyder den föreslagna lagtexten ett innebördsmässigt motsatsförhållande mellan ideell verksamhet och offentlig verksamhet, något som förefaller missvisande. Hovrätten förordar de sakkunnigas förslag framför utredningens, dock att den föreslagna paragrafens tredje stycke torde vara överflödigt, eftersom det framgår redan av de föregående styckena att stöd inte får lämnas till enskilda personer. Barn- och , , av intresseföreningar för schizofreni, , för ungdomsorganisationer, kristna ungdomsråd, Rädda barnen, korset, och förordar det särskilda yttrandet. Remissinstanserna påpekar vikten av att om stöd skall utgå till offentlig verksamhet skall verksamheten drivas i mycket nära samarbete med brukarorganisationerna. och Unga synskadade anser att stöd ur fonden uteslutande skall kunna ges till ideella organisationer. Om en kommun i samverkan med en ideell organisation vill förnya eller utveckla en verksamhet kan den ideella organisationen svara för ansökan. Detta stärker brukarinflytandet över verksam- heten. Den övergripande beslutanderätten bör ligga kvar hos regeringen, som har god överblick över hela det fält inom vilket stöd kan komma i fråga. För att avlasta regeringen ett stort antal detaljärenden, bör dock be- slutanderätten i alla arvsfondsärenden som inte kräver regeringens medverkan, delegeras till en annan myndighet. Utredningen föreslår därför att en Arvsfondsdelegation inrättas som en ny myndighet knuten till med som huvudman. Inom de medelsramar som regeringen bestämmer skall delegationen enligt regeringens riktlinjer besluta om stöd ur fonden. Majoriteten av de remissinstanser som i sina yttranden specifikt behandlat förslaget om beslutanderätten är positiva till förslaget. Hovrätten över och anser dock att den föreslagna konstruktionen kan medföra organisationsrättsliga oklarheter t.ex. rörande ansvarsförhållanden inom och kontroll av verksamheten samt i fråga om allmänna handlingars offentlighet vid utväxling av handlingar. Hovrätten anser att sådana oklarheter bör undvikas och föreslår att en nyinrättad myndighet bör vara fristående från i enlighet med vedertaget svenskt mönster för självständiga myndigheter. Det behöver inte betyda att kontakten med avbryts. Den övergripande beslutanderätten kan ändå finnas kvar hos regeringen i enlighet med utredningens förslag. Hovrätten menar vidare att alternativet till att inrätta en ny myndighet är att uppdra åt någon befintlig myndighet att fördela arvsfondsmedel och pekar på möjligheten att knyta dessa uppgifter till Kammarkollegiet som ju skall förvalta Allmänna arvsfondens medel. Statskontoret tillstyrker en överföring av regeringens beslutanderätt i alla arvsfondsärenden som inte kräver dess medverkan till en myndighet, en arvsfondsdelegation. Statskontoret menar dock att en sådan delegations kansli skulle kunna knytas till en redan befintlig myndighet utanför . Enligt Statskontoret skulle detta vara mer i linje med Allmänna arvsfondens ändamålsbestämning och fristående juridiska ställning än enbart kansliresurser inom . En sådan myndighet skulle kunna vara t.ex. som har erforderlig kompetens och överblick inom berörda verksamhetsområden. Kammarkollegiet anser att utdelningen av stöd ur fonden skall vara mer fristående från regeringen än vad utredningen föreslagit och att kollegiet är en lämplig s.k. värdmyndighet för en arvsfondsdelegation. avstyrker inrättandet av en Arvsfondsdelegation då det ser en risk för visst dubbelarbete då vissa ansökningar skall ligga kvar hos regeringen. Unga synskadade ställer sig skeptiska till att inrätta en särskild myndighet mot bakgrund av att de upplevt den nuvarande organisationen som väl fungerande. framhåller att det i samband med förslaget att inrätta en särskild Arvsfondsdelegation finns anledning att närmare pröva förutsättningarna för att samla allt ansvar för Allmänna arvsfonden i en och samma organisation. Ett sådant ansvar behöver inte innebära att den ansvariga organisationen själv fullgör alla uppgifter. I stället kan det vara lämpligt att uppdra vissa uppgifter till andra organisationer, t.ex. Kammarkollegiet. Det kan också finnas anledning att på olika sätt ställa villkor för, eller formulera begränsningar i, den frihet att fullgöra uppgiften som tilldelas den ansvariga organisationen. Verket menar också att det inte finns några sakliga skäl till att administrativa kostnader i anslutning till Allmänna arvsfonden skall finansieras på olika sätt. Enligt nuvarande ordning finansieras Kammarkollegiets kostnader av fondmedel och kostnader via statsbudgeten. Utredningen föreslår att denna ordning skall kvarstå även i fortsättningen. Verket menar att den helhetsbild över administrations- kostnaderna som förefaller lämplig för att bevaka och förbättra effektiviteten i verksamheten då riskerar att gå förlorad. Enligt verkets uppfattning ligger det närmast till hands att de administrativa kostnaderna för fonden finansieras av Uppgiften att förordna god man för fonden skall flyttas från tingsrätterna till Endast fem av remissinstanserna har berört denna fråga specifikt. Hovrätten över och ifrågasätter om det är nödvändigt att behålla institutet god man då godmansförordnande inte i detta sammanhang är att jämställa med vanliga godmansförordnanden utan snarare är att se som ett uppdragsförhållande mellan Kammarkollegiet och den förordnade. Det rör sig här om civilrättsliga förfoganden och kollegiet bör i vanlig ordning kunna utse ombud att företräda fonden. tillstyrker utredningens förslag men gör reflexionen att institutet god man för Allmänna arvsfonden skulle kunna av- skaffas och Kammarkollegiet skulle kunna fullgöra sin förvaltningsuppgift vid boutredning och omhändertagande av gåva genom att anlita olika uppdragstagare t.ex. advokater. Kammarkollegiet tillstyrker utredningens förslag att uppgiften att utse och entlediga god man för Allmänna arvsfonden flyttas från tingsrätterna till Kammarkollegiet. Den gode mannen kommer då i högre grad än att bli ett ombud som inom de ramar kollegiet anger skall handla på Allmänna arvsfondens vägnar. Härigenom kan effektiviteten höjas dels genom att kollegiet får kännedom om dödsfallet tidigare och kan påbörja utredningsarbetet tidigare, dels genom att kollegiet får möjligheter att lämna bindande föreskrifter för den gode mannen. Kollegiet ifrågasätter om det i lagen behöver anges i vilka fall en god man skall förordnas. Kollegiet bör självt kunna bedöma i vilka fall en god man behövs för att ta tillvara arvsfondens rätt och på vilket sätt detta bäst kan ske. i tillstyrker med tvekan utredningens förslag. Ett alternativ är enligt styrelsen att landets länsstyrelser kan anförtros denna uppgift. tillstyrker utredningens förslag men framhåller att överföringen från den domstol som registrerar bouppteckningen efter den avlidne till Kammarkollegiet, kan innebära vissa komplikationer i den praktiska tillämpningen. Förbundet avser det förhållande att det ibland förekommer att en bouppteckningsförrättare tar med sig en person som företrädare för Allmänna arvsfonden till bouppteckningsförrättningen, utan att denne varit förordnad som god man för fonden. Tingsrätten har därefter, sedan bouppteckningen ingetts för registrering, förordnat den personen som god man. Därefter har bouppteckningen registrerats. Det lämpliga i ett sådant förfarande kan i och för sig ifrågasättas. Förfarandet har dock varit praktiskt i okomplicerade fall. 5 Avstående av arv I samband med att fonden avstår från arv som består av egendom av bl.a. kulturhistorisk betydelse, skall fonden kunna avstå ett belopp av det arv som tillfallit fonden att användas för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. Det skall föreligga synnerliga skäl för att beloppet skall kunna avstås. Den som vill att fonden skall avstå sin rätt till arv skall ge in ansökan till Kammarkollegiet i stället för som till . Ansökningstiden skall begränsas till efter dödsfallet eller från det att arvet tillfallit fonden genom preskription. Beslut om avstående av arv fattas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande av Kammarkollegiet. Beslut om avstående av arv skall inte längre vara villkorat av ett tillstånd från Endast fem remissinstanser har i sina remissvar berört frågan. Hovrätten över och anser att det kan vara lämpligt att bestämmelsen om tillstånd om avstående av arv i vissa fall tas bort. Kammarkollegiet tillstyrker att det införs en möjlighet att avstå ett belopp under de förutsättningar som anges i förslagets 22 § andra stycket. Kollegiet anser emellertid att det i motivuttalanden bör understrykas att, med undantag av sådant belopp, det endast är sådan egendom som i sig är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt som kan avstås. Uppfyller t.ex. endast en del av en fastighet kraven på egendomens karaktär skall det inte kunna komma ifråga att avstå resten av fastigheten som består av t.ex. skog utan sådan betydelse för att tjäna som finansieringskälla. Avståendet skall i dessa fall endast komma ifråga som bidrag till att t.ex. lägga om ett tak och avse ett kontant penningbelopp. Beloppet skall vara bestämt och direkt knutet till det behov av omedelbara åt- gärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. Medlen skall inte få användas till kommande drift och underhåll. Kollegiet tillstyrker även utredningens förslag vad gäller möjlighet att avstå försäkringsbelopp under de förutsättningar som anges i 21 § samt tidsbegränsningen till inom vilken en ansökan om avstående skall göras. i anför att förslaget om att ansökningar om avstående skall inges direkt till Kammarkollegiet medför en förkortning av handläggningstiden för dessa ärenden. i tillstyrker varmt den förslagna 22 §. Regeln bör kompletteras med instruktioner för Kammarkollegiet och den gode mannen att se till att byggnader som är värda att bevara blir erbjudna ortens scoutkårer eller andra lämpliga föreningar. Kulturmiljöenheten vid vederbörande länsstyrelse kan bistå med råd och hjälp. anser vidare att det är mer praktiskt att ansökan om arvsavstående ges in till Kammarkollegiet men framhåller att det är viktigt att kollegiet driver ärendena utan dröjsmål och i god kontakt med de lokala och regionala myndigheterna särskilt när det är fråga om att ta hand om och ge ny ägare åt fastigheter på ofri grund. har inga erinringar mot utredningens förslag i dessa avseenden. Stöd ur Allmänna arvsfonden undantas uttryckligen från skatteplikt. Egendom som förvärvas genom att arvsfonden avstår från arv som är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt med eventuellt tillhörande kontantbelopp undantas från arvsskatteplikt. Kammarkollegiet anser i likhet med utredningen att arvsavståenden i enlighet med 22 § skall vara fria från arvsskatt. Arvs- och gåvoskattlagens nuvarande konstruktion bygger på att det är mottagarens status som avgör om förvärvet är skattefritt. Enligt utredningsförslaget är det istället egendomens status som är avgörande för om skattebefrielse skall föreligga. En ändring enligt förslaget skulle därför medföra att lagen blir assymetrisk. Med hänsyn till detta och till att arvs- och gåvoskattelagen är under omarbetning, anser kollegiet att frågan om skattebefrielse även i fortsättningen i avvaktan på en ny arvs- och gåvoskattelag får lösas dispensvägen. Fritidsforum anser det viktigt att det lagregleras att stöd ur Allmänna arvsfonden inte är Allmänheten bör ges kontinuerlig information om fondens struktur och ändamål och inom vilka verksamhetsområden medlen används och vilka effekter användningen fått. Den föreslagna Arvsfondsdelegationen bör därför svara för att erforderliga, kontinuerliga informationsåtgärder vidtas. Den årliga redovisningen till bör göras mer tillgänglig för allmänheten. Samtliga remissinstanser som berört denna fråga har påpekat vikten av utökade informationsinsatser. påminner om att den jubileumsskrift som gjordes för att dokumentera fondens verksamhet gav kunskap om fonden och dess ändamål och att den borde följas upp genom en årlig redogörelse för fondens verksamhet. 8 Utvärdering och erfarenhetsspridning Genom att mottagarna av stöd ur Allmänna arvsfonden åläggs en lagstadgad skyldighet att redovisa hur medlen används blir det möjligt att följa upp genomförda projekt och dess effekter. Det är önskvärt att projekt i den mån det är möjligt redovisas enhetligt och att medelsmottagarna i sin redovisning också utvärderar sina insatser. Kraven på utvärdering bör dock stå i relation till projektets storlek och stödets nivå. Arvsfondsdelegationen bör utveckla metoder för utvärdering och effektmätning utifrån övergripande mål och syften. Remissinstanserna är överlag positiva till utredningens förslag. , i skolan, , , , Rädda barnen, korset m.fl. framhåller vikten av att sprida information om erfarenheterna av genomförd försöksverksamhet och pekar också på möjligheterna att detta arbete kan ske i samråd mellan delegationen och berörda myndigheter/organisationer. Rädda barnen anser att delegationen också skall ha ett uttalat ansvar för att resultaten av försöksverksamhet sprids och att särskilda medel bör avsättas för att t.ex. genomföra tematiska redovisningar av resultaten. menar att det finns anledning att tydligare ange vilka principer som skall gälla för den ekonomiska förvaltningen av Allmänna arvsfonden. Verket anför vidare att det inte är tillfredsställande att Allmänna arvsfondens bokslut enligt nuvarande ordning inte revideras av vare sig eller av andra revisorer. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Regeringen beslutar proposition 1993/94:124 Ny lag om Allmänna arvsfonden 66