prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — För uppförande, tillbyggnad eller uppmstning av ettantal mindre idrottsanläggningar som ägs av idrottsförening lämnas bidrag avRF. För deltagande i de ochparalympics i begärs ett särskilt bidrag. RF:s anslagsframställning uppgår sammanlagt till930 och innefattar nuvarande stödform från AB Tipstjänst.Framställningen omfattar fem utgiftsområden. RF begär förstöd till lokalt aktivitetsstöd, för stöd till övriggemensam verksamhet, till forskning och utveckling, 25miljoner kronor för stöd till utveckling av Bosön som den svenskaidrottsrörelsens centralanläggning samt till olympisktdeltagande. De sex utanförstående organisationema;, . SvenskaBåtunionen och Cykelfrämjandet, har tillsammans begärt drygt 35 miljoner kronorDetta för bidrag till respektive organisations verksamhet och som stöd förbidrag till lokal ungdomsverksamhet på idrottens område.Anslags-framställningama har inlämnats till RF som sammanställt och vidarebefordratdem utan prioritering till regeringen för ställningstagande. RF har även vidarebefordrat förslag från SverigesFörenade Studentkårer (SFS) till statligt stöd för studentemasmotionsverksamhet vid landets studentkårer vid universitet och högskolor SFSpekar på att de för sin del föredrar att anslaget beräknas som ett anslag perstudent. För kommande budgetår uppgår begäran till RF har till regeringen inkommit med årsredovisningoch revisionsbe rättelse för förbundet samt med en sammanställning av årsredovisningar från de sex utanförstående organisationema. I årsredovisningama har verksamhetens resultat och bidrag till den lokala ungdomsverksamheten 7] En revisionsberättelse utan anmärkning har redovisats Prop.1994/95:100 från de av valda auktoriserade revisorema. Sammantagetuppgår idrottens samlade anslagsframställning till ett belopp om närmare 980miljoner kronor Detta innebär ett ökat anslag, inberäknat stödet från ABTipstjänst, med ca Densvenska idrottsrörelsen utför många viktiga uppgifter i samhället. Med nästantre miljoner medlemmar i föreningar mnt om i landet aktiverar idrottsrörelsenfler ungdomar än någon annan föreningsverksamhet. genomförs över sjumiljoner lokala ungdomsaktiviteter med över 55 miljoner deltagartillfällen.Idrotten ger mycket för många människor, lust och glädje, underhållning,gemenskap och fostran, välbefinnande och spänning. I sin bästa form ger denalla något av allt detta genom sin förmåga att engagera människor iidrottsaktiviteter, demokratiska beslutsprocesser och social verksamhet.Idrottsrörelsen är en fri folkrörelse som själv ska forma sin framtid. Decentrala organisationerna byggda på medlemmamas frivilliga medlemskap spelar enviktig roll för att utveckla detta. Det är med bakgmnd i detta viktigt att statenäven i svåra tider ger stöd och bidrar till att underlätta möjlighetema föridrottsrörelsen att utvecklas. Den allra största delen av idrottens finansieringsker genom egeninsat-ser i form av all den tid och möda som ideellt arbetandeledare lägger på idrotten. En viktig finansieringskälla för idrotten ärlotterier Nedan redovisas förslag om fortsatt stöd från AB Tipstjänst tillidrotten. Offentligt stöd till de ideella organisationema måste också iframtiden utgöra en viktig gmndfinansiering för att säkerställaidrottsrörelsens långsiktiga utveckling. Denroll som RF har i fördelningen av statens stöd till idrotten fömtsätter att nödvändiga prioriteringar görs. RF har i anslagsframställning pekat på sina ambitioner men ej i tillräcklig omfattning redovisat nödvändiga prioriteringar Regeringen finner därför att det ankommer på den att särskilt beräkna vissa delar av anslaget. För att idrottsrörelsen skall kunna hushålla med ett krympande statligt bidrag till organisationemas verksamhet är det viktigt att RF, som har minskat kostnadema för sin centrala administration, går vidare med att se över stödet till idrottsrörel sens organisationer i syfte att frigöra nya resurser genom lägre kostnader och högre effektivitet. RF bör fömtom bidrag till den egna verksamheten 2 ocksåse över bidragen till såväl specialidrottsförbunden, distriktsidrotts- förbundensom till idrottens eget studieförbund - . RF redovisar idrottsrörelsens ambitioner vad gäller idrottens in- Bil. 14 temationeUa agerande. Idrottens arbete är avtradition intemationellt och utgör en viktig kraft i då väridensnationer upplever ett ökat intemationellt ömsesidigt beroende. Regeringennoterar med tillfredsställelse idrottens ambitioner inom dessa områden. Idrotten har stor betydelse i rehabiliteringen avhandikappade liksom vid integrering av handikappade i de ickehandikappadesvärld. Arbetet med att integrera invandrare sker naturiigt inom idrotten ochtjänar som förebild i det svenska samhället. Regeringen vill betona vikten avatt ungdomar rekryteras till idrottens beslutande församlingar, här spelar denunga kraften en viktig roll inom svensk idrott. Idrottens utveckling ochmöjlighet att rekrytera ledare bygger på att idrotten ger utrymme i olikapositioner för ledare som är representativa för sina medlemmar RF har redovisat såväl uppnådda resultat somfortsatta insatser vad gäller arbetet för en jämställd idrott. Regeringen anseratt detta arbete är av mycket stor vikt. Insatsema bör vara av sådan omfattningatt idrottens egna mål i det gällande Jämställdhetsprogrammet som skallutvärderas vid kan uppnås. Om mot förmodan detta inte sker bör detankomma på RF att under budgetåret se över kriteriema för hur bidragen fördelasoch till regeringen redovisa åtgärder för hur de av idrottsrörelsen självuppställda målen skall uppnås. Stödet till det lokala föreningslivetsungdomsaktiviteter är särskilt betydelsefullt för den viktiga verksamhet somidrottsrörelsen bedriver bland bam och ungdom. Verksamhetens betydelse för attträna ungdomar i såväl fysiska aktiviteter som deltagande i föreningslivetsdemokratiska beslutsprocesser är stor Regeringen har för detta ändamål beräknatett bidrag om Elitidrotten är av stor betydelse för såvälungdomsrekryteringen som människors positiva upplevelser och känsla avsamhörighet på olika nivåer Genom bevakning från media når elitidrotten allamänniskor Idrottens etiska hållning och avståndstagande från dopning och det idrottsanknutnavåldet är viktig inte minst då elitidrottare utgör förebilder för många bam ochungdomar Det är en fråga för specialidrottsförbunden att med stöd av anslagetoch i samarbete med RF och sörja för atterforderligt stöd till elitidrotten ges. I detta sammanhang bör särskiltverksamheten vid de riksrekryterande idrottsgymnasiema samt arbetet inomCentmm för Prestationsutveckling nämnas. Det är av vikt att de lokala föreningama gesmöjlighet att uppföra anläggningar av olika slag. För att bidra till attmöjliggöra detta har tidigare medel till sk. mindre anläggningar beräknats. Detbör nu ankomma på RF att prioritera denna verksamhet gentemot andraverksamheter och fördela eventuella medel på ett för idrotten lämpligt sätt. Forsknings- och utvecklingsarbetet är av storbetydelse för att idrotten skall kunna fortsätta att utvecklas på ett positivt sätt. Idrotten är i gmnden en fysisk aktivitet och är ur folkhälsosynpunkt viktig. forskning har lett tillnya metoder för både behandling och rehabilitering avskador som inte enbart drabbar idrottsutövare. RF:s beslut att av årets Prop. 1994/95: IOO anslag fördela till verksamheten inomCentmm för Bil. 14 idrottsforskning finner regeringen vara en synnerligen angelägen pnoritering och har därför beräknat ett motsvarandestöd även under det kommande budgetåret. Idrottsrörelsen gör stora ansträngningar för attmotverka användningen av dopningsmedel och andra droger inom idrotten.Dopningen är främst ett problem utanför den organiserade idrottsrörelsen.Idrottsrörelsens kunskaper och erfarenheter utgör en viktig del i arbetet medatt bekämpa den ökade spridningen av dopningsmedel. Regeringen instämmer iRF:s bedömning att även fortsättningsvis prioritera idrottens arbete på dettaområde. RF begär medel för att kunna utvecklariksanläggningen Bosön till en komplett anläggning för svensk och intemationeUidrott. Regeringen ser positivt på RF:s planer för Bosön och avser att i ettannat sammanhang vidta åtgärder för att möjliggöra en erforderiig utbyggnad avBosöns idrottsinstitut. Regeringen har beräknat försvenskt deltagande i och paralympics i . Regeringen har vidare beräknat ett bidrag för desex utanförstående organisationema och där tagit hänsyn till motsvarandebesparingar som åläggs andra delar av bidrag till idrottens centrala ochregionala organisationer samt omfattningen av de redovisade lokala ungdoms-aktivitetema. Det finns angelägna insatser som börgöras på främst internationell nivå på idrottens område utöver det som fallerinom idrottsorganisationemas ram att fatta beslut om. Med bakgmnd i detta harregeringen beräknat ett oförändrat stöd för intemationaliseringsarbete mm.Dessa medel bör disponeras av regeringen. På gmnd av förändrad periodisering av utbetalningarfrån detta anslag avser regeringen att återkomma till medförslag till justeringar som därav följer Detta innebär att från regeringensförslag till stöd till idrotten för /96 skall avräknas 102miljoner kronor, vilka avser bidrag till verksamhet utanför detta budgetår Stödtill motionsverksamhet för studerande vid kårortema Statenger bidrag till motionsverksamhet för studerande vid kårortemaatt utgå till studentkårer eller studentkårssammanslutningar Under innevarandebudgetår utgår ett stöd om till sammanlagt 23 kårer ellersammanslutningar Stödet tillkom som ett särskilt stöd för att främjastudentemas motionsverksamhet (prop. 1967:48, bet. 1967:SU96, rskr 220). Efterförslag från utredningen åt alla (SOU 1969:29) lades detta anslag sammanmed övriga idrottsanslag och fick en samordnande roll(prop. 1970:79, bet. 1970:SU122, rskr 1970:291), vilket bekräftas av nksdagen(prop. 1982/83:129, bet. 1982/83 Snj25, rskr 386). Stödet söks av respektivestudentkår eller sammanslutning av studentkårer på en och samma ort genomRF vilka också samråder med Prop. 1994/95:100innan regeringen förelägges ett förslag på stödets fördelning. SFS har Bil. 14 uttryckt att detta stöd till motionsidrotten i stället kan beräknas perstudent och överföras till det statliga bidraget till högskolomas studerandehälsovård. I betänkandet Studenten och tvångsanslutningen (SOU1990:105) pekas på att studentemas motionsidrott på flera högskoleorter ärutestängd från kommunala bidrag och att en orättvisa föreligger i attstudentemas motionsidrott inte berättigar till att söka stöd från statensbidrag till lokal ungdomsverksamhet. Utredningen pekar vidare på att det ärsvårt att bedöma effekterna av borttagande av det statliga stödet tillstudentemas motionsverksamhet. Bestämmelsema i ll§ folkbokföringslagen (1991:481)innebär att studerande skall skrivas på den ort där de har sinvanliga dygnsvila. Denna ändring medför att det tidigare förhållandet, dåstudenter vid kårortema i ej ringa omfattning var skrivna i en annan kommun ändär studiema bedrevs, inte längre gäller Kommunema har således etttydligare ansvar för stöd också till motionsverksamhet för de studerande vidkårortema än vad som var fallet. har studerande vidkårortema rätt till samma statliga stöd för lokala ungdomsaktiviteter påidrottens område som andra. En fömtsättning för detta är att man väljer attorganisera sig i en sådan ideell idrottsförening som uppfyller kraven påmedlemskap i ett av de 63 specialförbund som är medlemmar iRiksidrottsförbundet, alternativt i en av de sex övriga organisationer som farstatligt stöd för lokal ungdomsverksamhet på idrottens område. Ett av med verksamhet i föreningar vid de flesta av landets studentkårorterär . Det särskilda bidraget till motionsverksamhet förstuderande har bl.a. motiverats av vikten av en god hälsa för studerande vidkårortema. öm enskilda högskolor vill pnontera ett stöd till denna verksamhetsom komplement till respektive högskolas studerandehälsovård ankommer det pårespektive högskola att så besluta. Regeringen har, med bakgmnd bl.a. i de förändringarsom tidigare genomförts i folkbokföringslagen, beräknat att det särskildabidraget till stöd för motionsverksamhet för studerande vid kårortema som utgårtill studentkårer eller studentkårssammanslutningar skall upphöra från och medden . 1syfte att förbättra kvaliteten samt reglera omfattningen och finansieringen avelitidrottares specialidrottsverksamhet vid riksrekryterande idrottsgymnasierföreslår regeringen att en särskild anslagspost inrättas under detta anslag. Ennärmare bakgmnd till förslaget har redovisats i bilaga 9 till denna proposition. Regeringenanser att en särskild ram om bör avsättas för detta ändamål från och med /97 och har sålunda -' härberäknat ett anslag om RF bör ansvara för Prop.1994/95:100 fördelningen av medel ur denna ram. RF:s fördelning av medel till riksidrottsgymnasierutgör myndighetsutövning och fömtsätter lagstöd. Inom hardärför upprättats förslag till en lag om överlämnande av förvaltningsuppgiftertill . Lagförslaget finns i bilaga 14.1. Lagförslaget är av så enkel beskaffenhet attLagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande från Lagrådet har därförinte inhämtats. RF:s verksamhet bör såvitt angår dessa frågoromfattas av offentlighetsprincipen. Regeringen avser därför att återkomma tillriksdagen med förslag till erforderlig ändring av bilagan till sekretesslagen(1980:100). Det ankommer på regeringen att meddela närmareföreskrifter för disponering av medel till riksidrottsgymnasiema samt för såvälRF:s som ansvar vad gäller uppföljning och utvärdering av specialidrottenoch gymnasieutbildningarna. Statliggaranti för anordnande av i Vidriksdagens behandling av prop. 1993/94:240 Statlig garanti för anordnande i har kultumtskottet uttalat att utskottetutgår från att regeringen i lämpligt sammanhang för nksdagen redovisar på vadsätt regeringen i den fortsatta beredningen har uppfyllt de av riksdagenuppställda villkoren för garantin (bet. l993/94:KrU35, rskr 1993/94:413). Regeringen har bemyndigatansvarigt statsråd att för staten teckna avtal med företrädare för Östersundskommun, kommun och i /om statliggaranti för anordnande av i . Den 27september 1994 undertecknade partema ett avtal innehållande de villkorriksdagen uppställt. ABTipstjänst har och har alltid haft ett nära samarbete med idrotten. Bolagetsidrottsanknutna spel står för ca hälften av bolagets omsättning och för ca 1/3av bolagets vinst. En stor målgmpp för produkter är idrottspublikvarför det också är naturiigt att en del av bolagets strikt kommersiella marknadsföringsinsatserstyrs mot idrottsevenemang och idrottsföreningar öm dessa strikt kommersiellainsatser beslutar naturligtvis bolaget. använderidrottsevenemang som spelobjekt är det rimligt att en del av det stafligaidrottsstödet kanaliseras via Tipstjänst. har vid ett flertal tillfällen uttalatsin mening att AB ges möjligheten att besluta om stöd till idrotten i form av ett samlat bidrag om till Riksidrottsför bundet (prop. 1991/92:100 bil. 8, bet. l99l/92:KrU15,rskr 1991/92:150). Avsamma skäl som tidigare bör ges fortsatt Prop.1994/95:100 möjlighet att besluta om ett sådant bidrag till RF. Ramen börenligt Bil. 14 regeringens uppfattning även framledes uppgå till oförändrade Sammanfattningsvisföreslås anslaget Stöd till idrotten uppgå till ca , varav21 engångsvis och för ändrad periodiseringav utbetalningar. Det bör ankomma på regeringen att efter förslag från RFbesluta om närmare fördelning av anslaget om ca Stödet tillmotionsverksamhet för studerande vid kårortema upphör den . En nybeslutsordning där RF med stöd av lag anförtros förvaltningsuppgiften attfördela medel till specialidrottsverksamheten vid de riksrekryterandeidrottsgymnasiema föreslås. Till detta kommer regeringens förslag till stödtill idrotten från AB Tipstjänst. 1.till Stöd till idrotten /96 anvisar ett reservationsanslag på , 2.godkänner det som regeringenförordar angående AB Tipstjänsts stöd till idrotten, 3.antar förslag till lag om överlämnandeav förvaltningsuppgifter till . Lag om överlämnande av förvaltningsuppgifter till 1§ prövar frågor om fördelning till kommuner avstatsbidrag till kostnader för specialidrott inom gymnasieskolan. Dennalag träder i kraft . 10 ILänsstyrelsema mm. 281 Stöd till trossamfund mm. 40 3 Stödtill konsumentorganisationer 435 Stöd till miljömärkning avprodukter 51 2 Bidrag till nationell och intemationeU ungdomsverksamhet mm. 543 EU:s utbytesprogram Ungdomför Folkrörelse- ochidrottsfrågor, kooperativa frågor m.m. 61 2 Stödtill kooperativ utveckling 63 3 Bidragtill allmänna samlingslokaler m.m. 664 Utveckling av ideellverksamhet 675 Bidrag tillkvinnoorganisationemas centrala 69 6 Stödtill idrotten 2 686 773 000 34 414 000 1 000 12 498 000 174 303 000 Prop.1994/95:100 Bil. Totalt förCivildepartementet 4 168 001 000 78 14.1 Förslag tillLag om överlämnande av gotab 47512, 1994 Bilaga 15 till budgetpropositionen 1995 /T7- i AU A.: 1 Prop. (Fjortonde huvudtiteln) Bl 15 TillMiljödepartementets ansvarsområde hör uppgifter om biologisk mångfeld ochnaturvård, vatten- och luftvård, avfellsfrågor, bilavgas-firågor, miljöskydd,miljöforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade tillkärnkraften samt intemationellt miljösamarbete. Till departementetsansvarsområde hör vidare planering av markanvändning och bebyggelse samtlantmäteri- och festighetsdatafrå-gor, liksom hushållning med naturresurser ochintemationellt samarbete kopplade till dessa områden. Departementet ärsamordnande for regeringens miljöpolitik. Måletmed miljöpolitiken är att skydda människors hälsa, bevara den biologiskamångfelden, firämja en långsiktigt god hushållmng med naturresurser samt skyddanatur- och kulturlandskap. Inriktningenav det mi opolitiska arbetet Regeringensmiljöpolitiska strategi har redovisats for i en särskildskrivelse (skr. 1994/95:120). I skrivelsen redovisas bl.a. hur detintemationella arbetet skall förstärkas och göras mer resultatinriktat. Sverigebör fortsätta att spela en aktiv roll i det globala miljöarbetet ochuppföljningen av om miljö och utveckling i år1992 har därför hög prioritet. En svensk nationalkommitté kommer att tillsättasför uppföljning av och för arbetet inför . bör driva på det miljöpolitiska arbetet inomEuropeiska unionen (EU). Det lokala arbetet är av stor betydelse. Enmarkanvändningspolitik for en långsiktigt hållbar utveckling skall utvecklasoch regeringen avser att lägga särskild vikt vid en hållbar utveckling avstäder och tätorter, bl.a. genom att miljön får en starkare roll i denkommunala översiktsplaneringen. Regeringen har tidigare föreslagit att programmetför landskapsvård utökas kraftigt. En särskild ersättning kommer ocksä att utgåtiU jordbrukare som vill ställa om till ekologisk odling och för återställandeåtgärder i odlingslandskapet. Dessa åtgärder inryms i ett nytt program för 1 1994/95. miljöersätöiingari jordbruket och blir en del av den svenska Jordbrukspo- Prop. 1994/95:100 litiken. Det är angeläget med fortsatta åtgärder för enmiljöanpassning av de areeUa näringama, kombinerat med skydd av land- ochvattennuljöer. Möjlighetema att införa en naturvärdsavgift i skogsbruketanalyseras liksom om skogsvårdslagen bör infogas i eller på annan sättsamordnas med en kommande miljöbalk. Regeringen avser vidare att ta firam ettsamlat program för skyddet av landets Qällområden. Regeringen avser att ge i uppdragatt i samråd med andra sektorsmyndigheter föreslå ett samlat program förmiljöinsatser som ger nya arbeten. En omfettande satsning på miljöinvesteringaringår i regeringens ekonomisk-politiska proposition. Nyaekonomiska styrmedel infors i miljöpolitiken. Kretsloppsarbetet drivs vidare och en sammanhållenstrategi for arbetet tas fram med bl.a. tydliga prioriteringar av vilkamaterial och produkter som bör återanvändas och återviimas. Producentansvar börinforas för utvalda varugmpper. Ansvaret för miljöferligt avfeU förtydligas,liksom ansvaret för gamla miljöskador. Miljöinsatsema inom trafiksektom stärks.Naturvårdsverket fär i uppdrag att i samråd med berörda sektorsmyndigheterföreslå hur utsläppen från arbetsfordon bör minskas genom nationella och internationellaåtgärder. Ett aktivt miljöarbete kommer också att bedrivas inom energisektom,bl.a. genom fortsatta insatser för att förbättra förutsättningama for energieffektiviseringoch användning av fömybara energikällor. En aktiv miljöpolitik förutsätter att varje sektortar sitt miljöansvar, som åtgäider inom olika sektorer samordnas.Regeringen kommer att fordöpande redovisa miljöarbetet inom de olika departementensansvarsområden. Lagstiftningen samlas i en nuljöbalk, som blir merheltäckande än det tidigare framlagda balkförslaget. Det finns ett tydligt samband mellan konsumtion ochmiljö. Konsumentema har en viktig roll när det gäller att fiämja miljöanpassadealternativ. Om konsumentema får information om miljökonsekvenserna av ett visstproduktval kan de utgöra en betydande maktfektor i det miljöpolitiska arbetet.Väl underbyggd och seriös information, t.ex. i form av miljömärkning, är därföravgörande för att konsumentema skall kuruia göra miljöanpassade produktval. Genomförandet av det tioåriga programmet förinvesteringar i trafikens infrastruktur, som beslutade om (prop. 1992/93:176) kommer att medföra ingrepp i det svenska landskapet. Riksantikvarieäm betet och har därför på regeringens uppdrag redovisat metoder för hur kultur- och naturmiljöintressen bätti: skall kunna tas tillvara vid planering och genomförande av inftastmkturprojekten. Regeringen anser att det är av stor vikt att investeringama i infrastrukturen genomfors så att viktiga kultur- och naturmiljövärden inte påtagligt skadas.. Mot bakgrund av verkens redovisningar vill regeringen understryka behovet av en bättre systemati- 2 seradkunskap och av en planering som i ett tidigt skede tar tillvara dessa indtssen.Regeringen har för avsikt att återkomma i denna firåga i Prop. 1994/95:1(X) kompletteringspropositionen 1995. Medlemsskapet i EU innebär att kommer att Bl ett återflöde från EU:sstrukturfonder på ca . Detta kommer att iimebärastora möjligheter till ytterligare insatser inom olika politikområden, t.ex.insatser for kompetensutveckning, forskning och utveckling,näringsUvsutveckling, informationsteknologiinsatser m.fl. områden. För attkunna nyttja dessa medel krävs ett omfettande programarbete. Som ett led idetta skaU också firågan om medfinansiering med statiiga, kommunala och landstingskommunalamedel lösas. Detta kan komma att beröra ansfeg på Miljödepartementetshuvudtitel. Regeringen gör i det följande (under A. Miljövård)vissa klargöranden och ändringar vad avser materialåtervinning ochåteranvändning, specieUt glasåtervinning och kompostering av förpackningar. Genomomprioriteringar av befintUga resurser skapas utrymme för departementets ochmyndighetemas ökande EU-arbete. En förstärkning görs också av stödet tiU ideeUaorganisationers Europaarbete. I enUghet med vad som aviserades i denekonomisk-poUtiska propositionen föreslås engångsvis sominvesteringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt håUbar riktning.Härutöver har i enUghet med försfegen i den ekonomisk-poUtiska propositionenför innevarande budgetår anvisats 4(X) för miljöinvesteringar.Dessa medel har tagits upp under huvudtitel. föreslås få disponera medelför byte av de jodtabletter som ingår i beredskapen mot kämkraftsolyckor. Medlen för inköp av mark för naturvård föreslåsUgga kvar på en oförändrad nivå . En besparing om har fegts ut på i principalfe myndigheter som hör tiU ansvarsområde. Strukturen i den svenska miljöforskningen harförändrats i samband med de nybildade forskningsstiftelsema. Vidare kommermedlemsskapet i EU att leda till förändringar både vad gäUer finansiering ochinriktning av miljöforskningen. Miljöforskningen och avfeUsforskningen föreslåsmot bakgmnd härav få resursema minskade med sammanfegt (12månader). Samordningsvinster beräknas uppnås genom att AvfeUsforskningsrådetoch dess verksamhet förs samman med .