prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Redan på 1950-telet ideddesgemenskapernas forskning, inom Europeiskakol- och stelgemenskapen och mom Euratom. Inom Euratom byggdes gradvisupp laboratorier som verkar under namnet Centte (JRC). Dessa laboratorierutför forskning mom flera områden, numera huvudsakligen med andra mål änkärnenergi, exempelvis materialteknik, miljöteknik, fjärranalys m.m. Den ekonomiska gemenskapens mfresse för FoUmanifesterades genom imtiativet till samarbetsprogrammet EuropeanCo-operation in the Fiekl of Scientific andTechnical Research, COST, där deltegit sedan sterten 1971. Måletför dette program, lUcsom för merparten av de efterföljande FoU-aktivitetema,är art genom stöd till FoU-samarbete sterka den europeiska mdusttmskonkunenskraft. I samma anda stertedes på franskt imtiativ detmdusfriellt orienterade samarbetsprogrammet Eureka som också får visst stöd avEG. Flertelet avEG:s olika FoU-aktiviteter saidas i ramprogram vilka i sin mr bester av olika specifika särprogram. EG:s nulöpande tredje ramprogram (1990-94) omfatter 15 specifika särprogram, defleste med industtiell konkurrenskraft som huvudsakligt mål. De budgetmässigtstörste särprogrammen gäller mformationsteknologi, mdustri- och materialteknik, mänskligt kapitel och rörlighet,fusionsener-giforskdng samt kommunikationsteknologi. De övriga programmengäller telematiksystem, mät- och provteknik, rmljöteknologi, marmteknik, bioteknologi,agromdustti, biomedicm, u-landsteknologi, icke-nukleär energi samt käraenergisäkerhet. Den totela budgeten för ramprogrammet, somsttäcker sig , är 6,6 miljarder ecu. EG-samarbetetlämpar sig för s.k. konkunensneutral FoU. Flera särprogram kombinerar de industtiella målen med vetenskapliga och samhälleligamål. Grandforskning inkluderas om den behövs för art nå de uppsatte målen. I artikel 130Fi som ttädde 1993, anges gemenskapens mål för forsknmgoch teknisk utveckling vara art sterka den vetenskapliga och teknologiskagranden för europeisk mdusui samt an främja forskningsinsatser som ansesnödvändiga edigt andra kapitel i fördraget(s.k. sektorsforskmng). I fördraget föratsätts att gemenskapen endast engagerarsig om målen för verksamheten inte kan uppnås av medlemsländerna själva. Det Qärderamprogrammet (1994-98) har uterbetets mot denna bakgrand. Rådet och parlamentet har kommit överens om dess huvudin- rikmmgar och totela omfatming: 12,3 miljarder ecu samt ett evenmdlt 188 tillägg på 0,7 miljarder ecu förbeslut . lagt förslag om särprogrammen ochderas innehåll. Den stora bud- Prop. 1994/95:19 getöknmgen motiveras tillväsentiig del med att ett flertal aktiviteter som låg utenför det ttedjeramprogrammet nu har förts in i det fjärde. Det Qärderamprogranunet har organiserats i fyra s.k. aktiviteter. Aktivitet 1 uirymmer, i vidareutvecklad form,flertelet av de särprogram som fanns med i det ttedje ramprogrammet.Särprogrammen ryms under huvudrabrikema Informations- och kommunikationsteknologier,Industtiella teknologier, Miljö,Livsvetenskaper m.m. samt Energiforskning. Vidare finns inom aktivitet1 de nya särprogrammen Rikted socioekonomisk forskning samt Transportforskning. Ett särskUtpaket (aktivitet 2) planeras för intemationell samverkan, främst medösteuropeiska länder och och ett annat (aktivitet 3) för att stödjaspridning och nyttiggörande av forskningsresultet. Aktivitet 4 innehåller verksamhet av samma karakter som densom inom det ttedje ramprogrammet drivs under rabriken Human Capital andMobility. Den avses främst stimulera eteblering av nätverk och stöd tillforskares rörlighet. Möjlighetema attstimulera små och medelstora företeg skall beaktes i alla program. Det Qärderamprogrammets forsknmgsverksamhet kommer sannolikt inte igång förrän 1995. EG:s forskdngssamarbete bedrivs iolika former: -forskning i egna laboratorier, JRC -gemensamma verksamheter där EGtillsammans med medlemsländerna går ihop om att finansiera stora projekt, exempelvisfusionsforsknmgen vid JET-adäggdngen i -den inom ramprogrammen vadigaste formen, nämligen forskning som genomförs som samarbetsprojekt med partnerfrån flera länder och där EG betelardel av projektkosmaden från sm budget för programmet i fråga. Vadigtvisfår mdusttiföreteg och instimt stöd med 50%medan högskolor kan få stöd för tillkommande kosmader (marginal cost)som är förknippade med ett projekt, samt -samverkansprogram där EG bara svararför samordningskosmader medan varje deltegare finansierar sina kosmaderi sitt hemland. Vidsidan av de dominerande budgetposterna för EG:s jordbraks- och regionalpolitik,är FoU en av de störste. Den utgör av totelbudgeten. IMaastrichtfördragets anda förbereds nu från EG:s sida åtgärder för att sökaåstedkomma en harmomsering av medlemsländemas FoU-poli-tik. GemenskapensFoU har alltsedan sterten av ramprogrammen i början av 1980-telet haft tydligaindusttipolitiska motiv. beroende av och på det informationstekniska området var ett problem liksom den eftersatte tekniska utvecklingen i storadelar av tillverkningsmdusttin. Forskningen i var sterkt fragmenterad och kopplingarna mellan forskning och industri var svaga. uiom speciellt industtieUt strategiska områden bedömdes vara ett Prop. botemedel mot svaga position. Stora insatser påprogram inom informationsteknologi,telekommunikation och mdusttiella teknologier gjordes därför Utmärkande fördessa program är att samarbete mellan företeg och forskningsinstimtionerär vadigt förekommande. medverkan är också av vitelbetydelse i programmen för miljö, bioteknik Dessa områden har stor potential för indusfriell tUlväxt vid sidan avandra mål såsom förbätttad miljö och störreföreteg har bildat betydelsefulla närverk genom sin samverkan i FoU-progranunen och säkrar därmed sitt inflytende på tekmkutveckJing ochstendardisermg inom EU. De små ochmedelstora företegen bedöms inom EU besitte den stora tillväxtpotentialen.Därför görs nu stora ansttängningar att i ökad utsttäckiung få med dessa iFoU-progranunen vilket kan främja deras möjlighet an växa. EG:s Qärde ramprogram har ett markeratmdusfrisfrategiskt innehåll. Programmenför informationsteknologi, telematUc, telekonununikation, industti- och materialteknologier,stendardisermg, mäming och provning, energiforskning samt marin tekmkfår sammantegna en budget för femårsperioden på 6,4 miljarder ecu. Mekanismernaför spridnmg och exploatering av forsknmgsresultet försterks liksomstimulansåtgärderna för små cx;h medelstora företeg. Informationsteknologiprogrammet (1 911 miljonerecu) omfatter bl.a. utvecklmg av teknik för användarvädig programvara,multimediateknik, utveckling av komponenter, integrerade"mikrosystem", platte bildskärmar, minnessystem, periferiuttusmingm.m. Programmet ger möjlighet art stödja långsiktiga mdusfriprojekt med storrisk men också stor industriell potential om de lyckas. Inomkommunikationsteknologiprogrammet (630 miljoner ecu) utvecklas teknik förbredbandsnät för tele-, date- och bildkommumka-tion. Inom det fjärderamprogrammet inkluderas mer användariiuikted FoUsåsom utvecklmg av tjänster för multimedia och mobila kommunikationsnät,utveckling av säkerhet och kvalitet i kommunikationssystem samttillämpmngsexperiment med nya tjänster TelematUcprogrammet (843 miljoner ecu) inriktesmot tillämpningar och europeiskstendardisering. Det gäller utveckling av ny informationsstrak-mr föroffentlig service inom ttansporter, hälsovård och administtation,kunskapsöverföring för forskning, undervisning och biblioteksväsen. Vidare inriktes verksamheten mot förbätttadlivskvalitet för äldre och handikappade, distensarbete i glesbygd samt enförberedande insats på miljöområdet. Programmet för indusfri- och materialteknologier(1 623 rmljoner ecu) arbeter tvärsektoriellt och multidisciplmärt förart förbättta mdusttins produktivitet, säkerhet och organisation. Projektenskall också stunulera innovationer genom utveckling av avancerade material.Stor vikt läggs vid projektens sysselsätmings- och miljöaspekter Energiforskningsprogrammetomfatter en icke-nukleär del (967 miljoner ecu) vars syften är att reducera utsläpp genom förbättrad 190 omvandling och användning av energi samt att införa fömybara energikällor i det europeiskaenergisystemet. Projekten rör förbätttad Prop. 1994/95:19 förbrännmg ochförgasnmg av kol, bränsleceller, avancerade batterier, vätgasenergi, biomassa,fotovolteiska system, vindkraft, solkraft, etc. Samarbete inom ttansport- ochkommunUtetionsforskning förekommer mom många dfrektoratsonuåden och särprogram. FoU med inriktning mot ttansport och kommunikationåterfinns således mom särprogrammen för informationsteknologi,kommunikationsteknologi, telematik, energiforskning samt mdustti- ochmaterialteknik. GenomMaasfrichtevtelet har målsätmingen för EG:s forskning och utveckling vidgats avsevärt. Det ursprangligasyftet att förbätfra mdusfriella konkurrenskraft har nukompletterats med målen att exploatera deninre marknadens fördelar samt att tillfredsstella samhällets behov av en hållbar utveckling och en förbätttadlivskvalitet. Förändrmg-en innebär att transport- och kommumkationspolitisktmotiverad FoU blfr en mer betydelsefull bestendsdel i det Qärderamprogrammet. sker en allmän tyngdpunktsförskjutnmg frånindusfripolitiskt motiverad FoU till övrig sektorsforsknmg. Ett särskiltsärprogram för transportforskning har inrättets inom ramen för det fjärderamprogrammet. Målsättningen är att analysera ttans-portemas roll i förverkligandet av den mre marknaden, att öka effektiviteteni alla ttansportslag och att mtegrera dem i ett sammanhängande och mångsidigteuropeiskt nätverk. Programmet är uppdelat i dels en sttategidel som rör bl.a.planermgsmetoder och analyser av ttans-portefterfrågan,dels en del som handlar om utvecklmg av s.k. generiska teknologier inomolika ttansportgrenar Det specifika särprogrammet Transportforskning har förramprogramperioden en budget omfattende 240 miljoner ecu. Forskning inom de areellanäringarna Det förste lantbraksprogrammetbeslutedes , omfattede åren 1976- 78 och hade en totel budget på 10,3 miljarder ecu. 1 det fjärde rampro grammet är forskning inom de areellanäringarna orgamserad i delpro grammet lantbmk och fiske (684 miljoner ecu). Programmet omfatter forskning inom jordbrak, trädgårdsbrak, skogsbrak, livsmedel, fiske, vattenbrak samt landsbygdsutveckling. Det överordnade målet för forskningen inom området är att skapa envetenskapligt stork forsknings grand för en konkurrenskraftig, effektiv samt hållbar produktion, att stödja den gemensamma EU-politiken inom området och att svara för samhällets behov av sunda livsmedel ochandra bioråvaror som produce rats med minimal miljöpåverkan. Programmet syftar till att underlätta utvecklingen av biologiska råvaror till nya förbättrade livsmedel och andra produkter samt att stimulera utvecklingen av miljösäkra produkter och processer inom området. Forskningenskall också omfatta sociala och j9j ekonomiska frågor för landsbygdoch kustsamhälle. Miljöforskning Prop.1994/95:19 Miljöforskdngen har kommit attutgöra en allt större del av EG:s forskningsbudget,såväl inom det särskUda programmet Miljö (Environ-ment) som i flera av de övrigaforskningsprogrammen. Miljöforsknings-programmet inom EU har ett vidaretillämpningsonuåde än den svenska nuljöforskmngen. Programmet skall gekunskaper och underlag för EG:s femte miljöpolitiska handlmgsprogram ochinriktas på forskning för en hållbar utveckling. Särskild vUct läggs bl.a. vid de globalamUjöförändringama där en samordning mellan gemensamma och nationellainsatser eftersfrävas. Inom FoU-området rör det sig främst ominstramenmtvecklmg, särskilt på det marinaonuådet, samt övervakning och bevakning med hjälp av satellitdate. Föratt påverka industtiell verksamhet och materialval i mUjövädig rikmmg konunerett samarbete att ske i särprogramemt för industti-och materialteknologi. För miljöforskning avdelas ca en miljard ecu idet fjärde ramprogrammet. 15.2.2 deltagande i FoU-samarbetet Alltsedan1950-telet har stellt sig positivt tdl och deltegit i gemenskapemasFoU-samarbete då tillfälle givits. Undantegen är främst det allmänna stödet till JRC:s verksanihet och vissa delar av programmenför kärnenergiforskmng, som valt att ste utenför Verklig breddhar det svenska deltegandet fått sedan 1970-telet i och med att COST-programmenstertedes. Bland andra verksamheter kan särskiltnämnas fusionsområdet där en mycket stor andel av den svenska forskningeningår i ett europeiskt samarbete. I det andraramprogrammet (1987-90) deltog på progranuiivå i ett antel särprogram efter särskilda bilaterala avtel för varjesärprogram. bidrog till respektive särprograms budget ochsvenska forskare och företeg kunde söka bidrag hos . Det svenskadeltegandet i det ttedje ramprogranunet (1990-94) har däremot skert påprojektmvå. Det innebär att projekt med svenskt deltegande sänts till EG-konunissionen för godkännande mom särprogrammetsutvärderingspaneler och programkommittéer Om projektet sedan godkänts avEG-kommissionen har de svenska ddtegama fått ansöka om finansiering i . Sålunda harunder totelt ca utdelats från olikaanslagsbeviljande stetliga organ för deltegande i FoU-samarbete med EG. kan jämföras med stetens stöd tillFoU inom motsvarande teknik- ochvetenskapsonuåden om totelt ca . Mer än hälften avstödet till FoU-samarbete med EG har utdelats av Närings-och teknikutvecklingsverket. Övriga finansiärer ärfrämst , Stetens namrvårdsverk. Skogs- och jordbrakets forskningsråd. samtStyrelsen för u-landsfor-skning. Av det svenska stetiiga stödet går till mdusttiföreteg, 192 till universitet och högskolorsamt till industriforskningsinstimt. EES-avteletinnebär art från får delte uten Prop. 1994/95:19rösttärt i alla rådgivande grapper till i övergripandeFoU-frågor och i projektfrågor samt i ledmngsgrapper för särprogrammen. Detinnebär också att deltar i hela ramprogrammet på programnivå, utom närdet gäller programmen för kärnenergisäkerhet och för fusion där samarbetet äveni fortsätmingen kommer att regleras genombilaterala avtel mellan och EG. bidrag till EG:s budgetför de olika särprogrammen har finansierats från anslag som disponerasav mest berörda myndigheter För att få tillgång till medel ur EG:sramprogrambudget måste svenska forskare och företeg skaffa sigsamarbetsparmer i och söka projektfinansiermg hos EG-kommissionen.Utvecklmgen av EG-samarbetet medför art en ökande andel av svensk forskdng ochutveckling konuner att ske i intemationell samverkan. EES-avteletmedför förändrmgar även för forskmngsfinansierande stetliga organ. För varjesärprogram har en myndighet utsetts som ansvarar för art akmella ochpotentiella deltegare får stöd och god information om EG-samarbetetsmöjligheter Normalt är kontektmän från deansvariga myndigheterna också svenska represententer i ledningskommittéernaför respektive särprogram. Rådet förFoU-samarbete med EG bildades för samordning och samverkan mellan ansvariga myndigheter och som en central svensk kontektpunktför mformation om FoU-samarbetet. deltergenom EES-avtelet i EG:s agroindusfriella forskningsprogram AIR som ingår idet ttedje ramprogrammet för forskmng och tekniskutveckling. Programmet omfatter forsknmg inom jordbrak, trädgårdsbrak,skogsbrak, livsmedel, fiske och vartenbrak. Skogs- och jordbraketsforskningsråd är ansvarig myndighet för deltegande i programmet och programavgifterna finansierasgenom anslag under Jordbraksdepartementets huvudtitel. Motsvarande forskningsprogram mom fjärderamprogrammet omfatter även landsbygdsutveckling. Programverksamhetenför perioden är budgeterad till nära 700 miljoner ecu. Ert medlemskap i innebärväsentiiga förändringar för mom det forskningspolitiska onuådet. Dessaförändringar irmebär dock inte mer än marginellt ökade kostnader, varken för EGeller för . Därför avfördes FoU-frågoraa tidigt urmedlemskapsförhandlingama. Som medlem fårSverige fullt tillträde och inflytende i alla de organ som fatter beslut iFoU-frågor Det gäller såväl och dess utskott för FoU-frågor som rådet (i det akmella fallet forskningsministrarna)och dess grapper för beredning av frågorna. får därmed delte iutvecklingen av riktiinjerna för europeiskt FoU-samarbete. Som medlem blirSverige delaktigt i EG:s ramprogram i sin helhet. får rösträrt i de programkommittéer m.m. där vi redan edigt "- Nr /9. EES-avtelet ddter Prop.1994/95:19 Ettmedlemskap kommer således mte att medföra särskilt stora förändringar förforskare och företeg jämfört med de villkor som gäller under EES-avtelet.Däremot kommer det art steUa omfattende nya krav på ansvariga myndigheter och departement och på den svenska represen-tetioneni . Remissinstansema: Remissinstensemahar mte framstellt några mvändningar och anför i huvudsak art ert medlemskapskulle göra det möjligt för attpåverka inrUctnmgen på forskningssamarbetet. har pekat på både problem och möjligheter med ettmedlemskap. Nämnden har härvid påpekat att även annan internationalisermg änden som sker genom ett EU-medlemskap är önskvärd, att när det gäller kosmademaär viktigt art den grandläggande forsknmgen inte får ste tillbaka för detEG-iiuiktede, art EG-godkända projekt intefår bli en gyrmad omväg rant en nationell kvalitetsgranskdng samt art processen för granskning och tilldelningav medel måste vara så öppen som möjligt. betonar vikten avert milt svenskt inflytende i beslutsprocessen. Genom art svensk stelindusttifår tiUfälle att på jämstelld fot delte iFoU-samarbetet kan den stora kompetens och kapacitet som har påstelforskmngsområdet komma fullt tUl sin rätt. Om mte blir medlem finnsrisk att vissa forskningsprojekt mte kommer art förläggas till vårt land. 15.3 Inriktningen av deltagande i EU-samarbete 15.3.1 UtbUdmng !väsendetär en viktig del av ert lands kulmrarv och nationella identitet. Regeringen delar därför grandsyneninom EU art europeisk överstetiighet och likrikmmg inom dette område mteskall förekomma. ster inte i motsatstill att utbildningsfrågorna ges hög prioritet i EG-samarbetet. Tvärtombidrar ett samarbete, inriktet på ömsesidigt erkännandesnarare än likriktning av de enskilda ländemas utbildrungs-system, ökad rörlighet över gränsema av människor och kunskap som kommer hela till godo. Därmed främjasockså samhörigheten mellan de europeiska länderna. Regeringen harflera ambitioner för deltegande i den fortsatte utvecklingen avEG-samarbetet. Några av de mest centrala är följande: Förbättra villkoren förrörlighet och utbyte mellan utbildningssystemen Skolungdom, smdenter och lärarebör i väsentligt stöne utsträckning än hirtills smdera någon periodutomlands och ungdomar i yrkesutbildning och arbetsliv bör ges tillfälleart praktisera i annat land. och stipendieprogram är ert särtart förverkliga dena. En viktig förat- I94 sättning för en sådan utvecklingär dock att återsteende hinder för I EG-samarbetet har redan betydande insatsergjorts i dessa hänseenden men mycket kan ärmu göras för att underlätterörlighet och utbyten för alla. Edigt regermgens uppfatming bör varje skolastimuleras an skaffa vänskolor och vänklasser och ges möjligheter till elev-och läraratbyte. För den högre utbildmngenbör målet vara att skapa en europeisk sfär för högre utbildning i vilkensmdenter kan smdera i vilket EU-land som helst på samma villkor som isirt hemland. I ert längre perspektiv är del en svensk ambition art varjeungdom under sin smdietid har möjlighet art läsa en period i ert annateuropeiskt land. Ett prioriteratområde bör vara samarbete kruig yrkesutbildnmgsfrågor i syfte art underlätterörlighet på arbetsmarknaden och därmed uppnå en bättte fungerandearbetsmarknad och långsiktigt lägre arbetslöshet. I växande utsttäckning ger ocksåinformationsteknologin möjligheter till kontekter och erfarenhetsutbyte utenfysisk förflytming. Regeringen avser därför art verka för stöd tillutveckling av en infrastrakmr för sådana kontekter mom ramen för EG-samarbetet. Ge alla ungdomar möjlighet attutveckla en europeisk identitet och samhörighet Engrandläggande föratsätming för art öka unga människors försteelse för andraeuropeiska länder och göra dem delaktiga i den europeiska utvecklmgen är art de har kunskap om deeuropeiska ländemas historia, kulmr och samhällsvillkor Art ge demtillfälle till duekte kontekter med ungamärmiskor i andra länder i är kanske det främste sättet att levandegöraderma kunskap och främja känslan av samhörighet mellan folk.Utbytesprogram i olUca former har därför en viktig funktion att fylla såväl momskolans och den högre utbildmngens ram somi föreningsliv och på fritid. Genom EG-samarbetet stimuleras också samverkanmellan skolor, universitet och högskolor kring metoder, kursplaner ochsmdiematerial för integrering i undervisningen av frågor som rör europeiskidentitet. Genom informations- och erfarenhetsutbyte bidra till utvecklingen av denationella utbildningssystemen Utbildning är av central betydelseför fortsatte sociala och ekonomiskautveckling. Samverkan mellan länder kring angelägna utvecklingsfrågorinom utbildningsområdet är därför ert både värdefullt och nödvändigt komplement till det utvecklingsarbete som bedrivs på den nationella nivån. gäller såväl beträffandedet traditionella utbildningsväsendet som andra former för kunskapsinhämtendeoch kompetensutveckling. EG-samarbetet är en namrlig plartform och ert viktigt ramverk för utbyte av gemensanunaerfarenheter och genomförande av utvecklingsprojekt av gemensamtintresse. bör härverka för en fördjupning av dette samarbete till an också omfatte kvalitetsaspekter som utvärdering, resultetmätmng och I95 lärarkompetensfrågor samt förnyelse inom viktiga kunskaps- och undervisnmgsområden som språk,kulmr och miljöfrågor Vidare bör Prop. 1994/95:19 verka för enhögre grad av integrermg av allmänna och yrkesanknutna utbildningsfrågorsamt för en ökad samverkan mellan utbildnings- och forskningsvärlden. 1993/94:177 Utbildning ochforsknmg anförde regermgen följande: "Forsknings-och utvecklingssamarbetet mom EU är en viktig del i de europeiskaintegrationssträvandena. har, tillsammans med mer konkretefördelar för deltegande företeg och forskare, varit ert huvudmotiv för Sverigesdeltegande i samarbetet." EG:s FoU-samverkan har frånbegynnelsen till stor del haft industtipolitiskamotiv. Arbetet sker inom olika specifika program som. samlats i flerårigaramprogram. Iiuiktningen av de olika programmen skiljer sig åt avsevärt. Vissa avser relativt avgränsadeteknik- och tillämpnmgsom-råden som informationsteknik, bioteknik ellermiljöteknik. Andra program är mer allmänna och avser exempelvis samarbete medttedje land, nyttiggörande avforskningsresultet eller främjande av forskares rörlighet. Vissa programar helt iiuiktede mot industtieUt deltegande; i andra delter främsthögskoleforskare. Utökad immigration till de europeiska länderna leder tillförhållanden som också motiverar gemensam forskning. Det är av storbetydelse att deltegandet i EG-samarbetet har bäste möjliga samband med eller på ett välmotiverat sätt harmonisera med den inom landet finansierade forskningen. Behovet avsådan harmomsermg gäller såväl innehållsmässigt som med avseende påresursutnyttjande. Det svenska deltegandet bör inriktes på att nå högkvalitet i samarbetet. Kvalitetskraven innebär att samarbetet, och dåspeciellt det svenska deltegandet, iruiktes mot program, delprogram och projektsom kan förväntes uppnå högt stellda mål. Dessa mål kan vara mdusttiellt iruiktede men kan även vara motiverade utifrånandra utgångspunkter De kan vidare syfte till en långsiktig kunskapsuppbyggnadinom särskilda områden. bör verka för art program och projektutvärderas och omprövas fortiöpande. är av betydelse för att högk'va]itet och effektivt resursumyttjande skall kunna vidmaktiiållas. Det är av viktatt kunskapsnätverk av värde för deltegande stora och små företeg, instimt och universitetsforskare skapas. Specielltuppmuntras i EU samverkan mellanuniversitet och företeg. Därmed kan näringslivet också indirekt få nyrtaav FoU-samarbetet genom art erfarenheter och resultet används i den högreutbildningen.