prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — 6121 EG-fmansiendestruktur- och regional stöd till jordbrukssektorn -12 622 000 -4 902 000 Ibudgetpropositionm beräknade regeringm inkomstema till . Nuvarande prognos innebär enkraftig upprevidering av inkomstema. De största förklaringarna till dmnarevidering är att de högre vinstnivåer som noterats i näringslivet för 1994bedöms kvaratå även tmder inkomstårm 1995 och 1996 och leder till enupprevidering av juridiska personers inkomstskatt méd knappt 14 miljarderkronor. Regleringar mellan statoch kommim som tidigare till största delen skett via skatteunderlaget skallfr.o.m. dm ske via utgiftsanslag. De regleringar som ibudgetpropositionen redovisades under fysiska personers inkomstskatt lyftsfr.o.m. dea över till utgiftsanslag och motsvarar m minskningav inkomstema med ca . Dämtöver förklaras 19 miljarderkronor av dm tdcniska justering som fkr till följd att inkomstema frånmervärdesskattm ökar med som utgifterna ökar medsamma belopp på grund av att kommunerna inte längre dkall fl göramervärdesskatteovdng för icke skattefinansierad verksamhet. Regeringensförslag att sänka mervärdesskattm på livsmedel fiån 21 till 12 procmt ftrdäremot motverkande efct och minskar de prognosticerade inkomstema firånmervärdesskattm med ca . Utöverovan nämnda förklaringar tillkommer förslag från reringen om diverseinleveranser firån statliga bolag och fonder som ökar inkomstema med ca 3miljarder kronor. Avslutningsvisredovisas förändringanui i indehiingm av statsbudgetens inkomster i förslagettill statsbudget för /96 (tabell 1.6). llibeUl.CFfinlag till fSrJbadringar i uppstSUningen av sutsbudgetens inbmstcr Prop.1994/95:150 Or /9é gy j 12S6 Lönegarantisygift Noninindring 1271 Inkomster av ar(>etsgivaravgiftw till AibetaralddB- veikets och verksamhet Upphör 2214 Överskott av verksamhet Upphör 2519 Koncessionsavgift på televisionens område Nyinkomsttitel 2525Fmansieringsavgiftfrån Arbetslöshetskassor Ny inkomsttitel 2526Utjämningsavgiftfrån Arbetslöshetskassor Ny inkomsttitel Återbetalningav lönegarantimedel Ny inkomsttitel Övriga bidragfrån EOrs jordbruksfonds garontiscktion Ny inkomsttitel EO-nnansiemdestruktur- och regionalstöd inom {'ordbrukssektom Nomnindring lO-finonsierade regionala stöd till jordbruket Upphör 6900 Övriga bidrag från EG Ny inkomst 6911 Övriga bidrag frän EG Ny inkomsttitel Idet slutliga förslaget till statsbudget för /96 uppgårutgifterna till . I årets budgetproposition upptogs utgiftema till 968 379 miljoner kronor.Av detta belopp svarade utgiftsanslagen exkl. statsskuldräntor för . Tillkommande utgiftsbdiov samt minskning avanslagsbehållningar svarade sammantaget för 19 OCX) . Räntoma påstatsskuldm beräknades uppgå till 129 (XX) miljonerkronor. Sedan förelades budgetpropositionen har dels ett antal propositionerinnebärande anslagsförändringar förelagts , dels har riksdagm beslutatom vissa ändringar i förhållande till förslagm i budgetpropositionm. Vidarelägger nu regeringm ett antal ytterligare förslag. I denna proposition beräknasutgiftsanslagm exkl. statsskuldräntor till ochberäkningsanslagm (tillkommande utgiftsbehov och minskning avanslagsbehållningar) till -. Utgiftema imderFinansdepartemmtets huvudtitel har ökat med , vilket ihuvudsak kan förklaras av tdmiska fidctorer som ej påverkar budgetsaldot. Enomläggning av vissa av kommtmeroas mervärdesskattebetalningar och förändradredovisning av rleringama mellan stat och kommuner föranleder merpart»i av dömautgiftsökning. (Se även reviderad finansplan avsnitt 5.2). InomSocialdqMutemoitets område tnincVnr utgiftema med , främsttill följd av föreslagna besparingar dels i propositionm om Rittm till förtidspensionoch sjukpenning samt folkpension för gifta (lS>94/9Srl47), dels i dennaproposition. Föreslagna besparingar minskar ävm utgiftema inom bl.a.Utbildnings-, Kommimikations- och NäringsdqMutementets omrädm. Inom Arbetsmarimadsdepartemmtetsområde föreslås ävm betydande besparingar, men dessa uppvägs av tillfälligtökade utgifter for bl.a. alleigisanering och investeringsbidrag förbostadsbyggande samt bruttoredovisning av Lönegorantifondm. Dessa tillfälliga utgifter Prop. 1994/95:150 summerar till ca . Beräkningsanslagm har sedan budgetpropositionen reviderats ner med . Detta förklaras till största delm av få relativt storaförändringar. Medlmi som beräknats fÖr att täcka kostnadema för det riktigaanställningsstödet har överförts till berörd inkomsttitel. Vissa ökadeutgifter beträfbnde kommimema som tidigare ingick i beräkningsanslagm har nulyfts ut (se ovan). Nya regler beträffimde inbetalningar av mervärdesskattberäknas nu ge mgångsvis ökade inkomster /96 vilka redovisas tmdertillkommande utgiftsbehov, netto. Slutligen har den beräknade förbrukningen avreservationsmedel justerats ned sedan budgetpropositionen. Sammantaget leder detta till att statsbudgetens utgifter exkl. statsskuldräntori denna proposition beräknas bli , dvs. 15 237 miljonerkronor lägre än i budgetpropositionen. I samband med regeringens beräkning av anslagskonsdcvensema har enspecifikation upprättats över föreslagna och i förekommande &11 beslutadeanslagsförändringar på statsbudgeten i förhållande till budgetpropositionen.Denna specifikation täcker i princip periodm fram t.o.m. den 19 aptil 1995. Anslaget Räntor på statsskulden m.m. upptogs i budgetpropositionen /96 till . Belastningm på detta anslag ärberooide av den ackumulerade statsskulden tmder det budgetår för vilketanslaget anvisas och av räntvån inom och utom landet samt av realiserade valutadiffbrmsertill följd av växelkursförändringar mellan de tidpunkter lånen togs upprespdctive löstes in. Statsskuldräntoma har sedan budgetpropositionm påverkatsav ett antal motverkande aktörer. Ett lägre primärt budgetunderskott harbidragit till lägre statsskuldräntor som en högre räntenivå har ökatbelastningm på anslaget. Regeringen gör en aiman bedömning på ansliet Räntorpå statsskulden m.m. än , som i sitt förslag till inkomst- ochutgiftsstat för Räntor på statsskuldm m.m. (se bilaga 1.3) redovisar . Detta beror på att regeringen baserar beräkningm på deantaganden om räntenivån som finns publicerade i den revideradenationalbudgetm. baserar däremot sin beräkning på stoppränta,dvs. den räntenivå som rådde det datum beräkningen gmomfördes. TibeD1.7 Råntor på sUtsskulden / BerSkning Nuvarande i budget- t>eräkning Råntorpå lin i svenska kronor 88,6 91,0 RSntorpå lin i uUändsk valuta 39,6 39,5 Sammantaget innebär detta att statsbudgetens utgiftsanslag för Piop. 1994/9Srl50 /96 uppgår tUl totalt . I syfte att få en så långt möjligt rättvisande bild «v helabelastningoi på statsbudgeten beräknas, utöver utgiftsanslagen, påstatsbudgetens utgiftssida även medel för förändringar i anslagsbehållningaroch beräknat tillkommande utgiftsbdiov, netto. I budgetpropositionm beräknades minskning av anslagsbehållningar påreservationsanslag imder /96 komma att uppgå till 3 000 miljonerkronor, netto. Mot bakgnmd dels av att föibrukningen av reservationsmedelöverskattats de två föregåmde budgetårm, dels av de indragningar avreservationsmedel som gjorts eller kommer att göras, räkmu' regeringen nu medatt förbrukningm av reservationsmedel blir . PostenBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto, förs upp på budgetens utgiftssida.Vid beräkningen av dmna post görs en uppskattning av sådana utgifts- ochinkomstförändringar som inte förts upp på något annat ställe i budgeten. Ibudgetpropositionm beräknades dmua post till och i dennaproposition beräknas det tillkommande utgiftsbehovet till -3 000 miljonerkronor. En närmare förklaring ges ovan. liibell1.8 Sutsbudgetens utgifter /96 BerSknat tillkommande utgiftsbehov, netto Summa 968 379 956142 1.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1994/95 och1995/96 Medhänvisning till redovisningen i det föråmde beräknas ut&llet avstatsbudgetois inkomster och utgifter för iimevarande budgetår och i föislagettill statsbudget för /96 enligt vad som framgår av tabellerna1.9 och 1.10. Beräkningen avbudgetutfidlet för innevarande budgetår ger vid handm att budgettmderskottetminskar med jämfört med vad som beräknades ibudgetpioposition«i. fömtses ett imderskott om . Förändringamabeträffimde iimevarande budgetår av inkomster och utgifter i fölhållande tillregleringsbrevi sammanfattas i tabell 1.9. Förändringama i fölhållande tillbudgetpropositionm för /96 samman&ttas i tabell 1.10. IkbeU1.9 Statsbudgetens saldo budgetåren 1993/94-1994/95 1994/95rl50Bilaga 1 -177,1 -151,7 -161,1 -160,9 Ikbell 1.10 Sutsbudgetens saldo och sUtens lånebehov1995/96 -152,2 -243,4 -213,6 -53,5 -37,2 1(3,8 Anm. Vujedelpost ir korrekt avrundad Ibudgetpropositionen föreslogs att Arbetsmarknadsfonden samt sjuk- ochför-ildnförsikringen skulle bruttorovisas. I och med denna proposition ökorbruttoredovisningen pi statsbudgeten ytterligare. föreslis att ivenLönegarantifonden skall bmttoredovisas. Detta ger dock ingen effekt pibudgetsaldot, eftersom det överskott som fonden beriknas generera /96anvinds till att iteibetala en del av fondens ackumulerade underskott. Denunderliggande utvecklingen av sutsbudgetens saldo eihålls om det redovisadesaldot korrigeras för effeiktet som är av tilllig art eller hänger Mmman medändringar i redovisningsprinciperna. Som bas används de förhållandm som skallgälla för /96. DetU innebär att dm underliggandebudgetutvecklingm i ett budgetförslag inte direkt kan jämförBS med deredovisningar som gjorts i tidigare års finansplaner och revideradefinansplaner. Det bör betonas att detofta är en bedömningsfråga om m enskild post skall betraktas som ea ruljärinkomst eller utgift eller som en extraordinär elfbkt. Beräkningarna av detimderliggonde budgetsaldot får därför anses vara behäftade med en vissosäkeihet. Trots att ovgränsningen i det mddlda &llet inte är heltsjälvklar anser regeringm det ändå angeläget att redovisa m beräkning därtillfälliga inkomster eller utgifter uteslutits, så att sutsbudgetenstmderliggande utveckling tydliggörs. Överföringen till bmttoredovisningförsvårar jämförelser av budgetsaldo mellanArm, mm beräkningen av det underliggande saldot är gjord som Prop.1994/95:150 om bmttoredovisning tillämpats ävea tidigare. Påinkomstsidan har följande effekter betraktats som tillfälliga vid framräkningav det underliggande budgetsaldot: -engångsvisa höjningar/sänkningar avskatter eller avgifter, -tillfälliga inleveranser frånaffärsverk till sUtsbudgeten, -tillfälliga indragningar frånArfoetslivsfonden och Arbetsmiljöfonden. -intäkter av försäljning av sUtligegendom. Påutgiftssidan har bl.a. följande fekter betrakuts som extraordinära vidframräkning sv det underliggande btidgetsaldot: -valuUförluster/vinster som uppstårvid amortering av sUtens utlandslån, -engångsvisa besparingar, -det sUtliga stödet till denfinansiella sektom, -periodiseringseffekter till följdav att emitterar benchmark-lån till över- eller imderkurserse vidare avsnitt 1.7. IkbeD 1.11 Underliggande budgetsaldo ISr budgetåren 1993/94-1995/96 Miljarder kronor, löpande priser 1993/94 1994/95 1995/96 12 min Underliggande budgetsaldo I relation tUl BNP (%) -165,6 -148.2 -150,1 1.6 Budgetunderskott, lånebehov och statsskuld SUtensbudgetsaldo utgör den viktigaste förklaringm till sUtsskuldens förändring ochstorlek. Sutsskuldsförändringmimder m given tidsperiod är lika med det totala lånebdiov som sUt«i har attfinansiera samt effektema av de tillfälliga bokföringstransaktioner avdispositiv karaktär som vidtar och som påveikar redcvisningmav sUtsskuldens storldc. RRV publicerar i sina budgetprognoser fem gånger perår ea prognos över sUtens upplåningsbehov för pågående budgetår. Riksgäldskontoretpublicerar upplåningsbdiovet framåt. Vid ett flertaltillfällen har kontoret äv«i valt att offentliggöra sin syn på lånebehovet förhela budgetåret. Under innevarande budgetår har myndigheternas prognoseruppvisat betydande skillnader. Ett gemensamt arbete mellan myndighetema föratt utreda skillnaderna mellan myndigheternas respektive prognoser harinletts. Det är angeläget att detU arbete fortsätter ävm i framtidm (xrhambitionm bör vara att fl ökad överensstämmelse mellan nQudighetemas prognoser. IhbeUl.U Lånebehov och sutsskuld Prop.1994/95 r 150 1 1993/94 1994/95 1995/96 18 min Tilläggspensionsavgift (inlining) Finansiering av underskott i Art>etsmarknads-fondeninkl. Fmansiering av underskott i Lönegarantifonden inkl. rinta' Inlining frin myndigheter (rintekonto) SutsskuM vid utgången av respektive budgetår I relation till BNP -4,8 -15,5 -6,4 Anm:Inl>eulning moikeros med minustecken. 1995/96 tUlimpas bruttoredovisning och siledesredovisas Aibetsmaiknods-fonden och Lönegarantifonden inom statsbudgeten Riksgäldskontorethar till uppgift att låna för att finansiera utgifter som besluUts av riksdagoioch som inte täcks av sUtsinkomster. Budgetunderskottet utgör dm viktigastebeståndsdelen i detU lånebehov (Ubell 1.12). Det är emellertid inte detredovisade budgetut&Uet - som med några viktiga undanUg är baserat påinkomst-/utgiftsmässiga principer - som är relevant i det här sammanhanget,utan i stället dess kassamässiga mot- svårighet.Dm motsvaras av utfidlet på statsverkets checkräkning i Riks- Prop.1994/95:150 I Ubellm angesskillnadm mellan redovisat budgetutfidl och Bilaga 1 rörelsernapå sUtsverkets checkräkning som kassamässiga korrigeringar. Dessa korrigeringar koni allmänhet endast göras i efterhand när ut&Uoi För prognoserantas att de kassamässiga flödena är lika med Mot bakgrund av att det successivt skett nedrevideringar avlånebehovet under innevarande budgetår och att prognoserna historiskt sett oftaunderskattar förbättringoi vid en konjunktimippgång, kan lånebehovet för budgetåret1994/95 slutligen komma att uppgå till en nivå som är lägre än ovanståendeberäkning. beräkning för innevarande budgetår talar ocksåför att detU kan bli fidlet. Riksgäldskontorethar en omfettande utlåning till affärsverk och niyn-digheter, bl.a. tillCmtrala studiestödsnämndm för studielån. utlåning påverkarinte sUtsbudgeten mm väl sUtms lånebehov. Budgetåret1995/96 reduceras nettoutlåning med ,till följd av att kontoret förvaltar medel som överförs firån AP-fond«i ienlighet med pmsionsövermskommelsoi. Dmna minskning av lånebehovet beräknades ibudgeropositionen till . Skillnadm beror på att ibudgetpropositionen antogs att medel skulle föras över till m premiereservfr.o.m. görs bedömningen att inga medel kommer att betalasut imder budgetåret. Deförändringar beträf&nde de sUtliga bostadslånen som aviserades ipropositionm om Enhetlig räntesättning och finansiering av sUtliga bostadslånm.m. 1994/95r219) beräknas minska lånebdiovet /96 (18 månader)med ca . Statsskuldensförändring påverkas dämtöver av transaktioner av dispositiv karaktär somRiksgäldskontoret gör. Dessa transaktioner, eller skulddispositioner, är oftabetingade av tidsförskjutningar mellan de kassamässiga betalningar sUtsskuldmger upphov till och redovisningm av dessa. Valutaomvärderingar har störstbetydelse för skulddispositionerna. Den del av sUtsskulden som är placerad iutländsk valuU värderas löpande till aktuella valutakurser somavräkningen mot sUte-budgetm enbart avser de realiserade valutadifferensema.Prognosen för skulddispositionerna inndbåller enbart beräknade realiseringar avvalutadifferenser. De övriga skulddispositionerna prognosticeras inte. Liksomföregåmde år bör riksdagm utfärda bemyndigande för teringm enligt lagm(1988rl387) om sUtens upplåning. 1.7 Kompletterande redovisning av statsskuldräntor Prop. Bilaga1 Över- respdctive underkurser uppstår när emitterarsUtsobligationer som har ea kupongränU som över- eller understiger doi aktuellamarknadsräntan vid emissionstillfallet. Över-respektive underkurser är således nuvärdet av mellanskillnaden mellan dmkupongränU långivarm eihåller och den ränU han skulle ha fått om kupongräntanvarit lika stor som maiknadsräntan. Regeringens reviderade budgetförslagbaseras på att över- och underkurser redovisas mot sUtsbudgeten vid emissionstillfället,dvs. redovisningen är ut-giftsmässig i oilighet med principema för redovisningmot sUtsbudgeten. StateskuldrEntor enligt regeringens budgetförslag Justering för periodiserade över/undetlcuTser För atttydliggöra den underliggande budgetutvecklingai görs ävm en kompletterandekostnadsmässig ledovisning, i vilkm nettot av över- och underkurser harfördelats ut över lånets löptid. För m utförligare beskrivning, se bilaga 1.2. 1.8 Den långsiktiga konsekvenskalkylen Finansdepartementethar varje vår tagit fram en långsiktigkonsdcvenskalkyl (LK), som presenterats i form av m bilaga till den reviderandefinansplanen. LKrn är en beräkning som sträcker sig ochbeskriver utvecklingen av sUtms finanser under olika scenarier över dendconomiska utvecklingen fömtsatt att inga nya politiska beslut fettas. Syftetmed LKrn har varierat över tidoi mm de smaste årm har det firämsU syftet varitatt ligga grund för den kommande höstens budgetarbete. TUlföljd av omläggningen firån budgetårs- till kaloiderårsbudgetering, som sker i(Kh med att budgetår 1995/96 förlängts , kommer inte någottraditionellt budgetarbete bedrivas under höstm 1995. Arbetet med 1997 årsbudget inleds således först . Det innebär att m LKberäknad tmder skulle vara alltför inaktuell för att fimgera somgrund budgetarbete. Inför övergångm till kalenderbudgetår pågårett utvecklingsarbete inom för att anpassa det årligabudgetarbetet till de nya krav som ställs på budgetprocessen. DetUutvecklingsarbete kommer ävm att inkludera övervägande av LKrns funktion ochinnehåll. Med anledning av vadsom ovan sagts hor Finansdqwrtemaitet, ter Prop. 1994/95:150 samråd medfinansutskottet, besluUt att inte presoitera någon långsiktig Bilaga 1ktmsdcvenskalkyl reviderade finansplan. Riksdagenhar bemyndigat regeringm att för /95, om arbetsmarknadslägetkräver det, enligt vissa villkor besluU om utgifter intill ett sammanlagtbelopp av 4 (prop. 1993/94: ISO bil. 1, bet. 1993/94rFiU20,rskr. 1993/94r453). Regeringen har inte besIuUt om några utgifter enligt dennafinansfullmakt under innevarande budgetår. Med hänsyn till arbetsmarknadsläget anser regeringen att det behövs enfinansfiillmakt som beredskap for ytterligare sysselsättningsåtgärder utövervad som anvisats med anslag. Medel till åtgärder skall i försU hand riktas motlångtidsarbetslösa. Finansfullmaktm bör också fl användas för atttidigarelägga, utvidga eller påskynda investeringar som normalt finansieras medanslag på sUtsbudgeten. Dm bör också kunna disponeras för andra åtgärder somregeringen bedömer kan ge en omedelbar effekt på sysselsättningen. I det nuvarande konjunkturläget är det rimligt att beloppsramen förfinansfiillmakten under /96 sänks jämfört med innevarandebudgetår. För /96 förordar regeringen m finansfiillmakt intillett sammanlagt belopp av . Regeringenavser att i samband med den alluttnna öveinen av budgerocessen återkomma tillriksdagen beträfde dm framtida regleringen av finansfuUmakten. 3 Årsredovisning för staten 1993/94 3.1 Inledning () har för /94 upprätut en årsredovisning för sUten (RRV dnr33-95-0549). Den om&ttar dels balans- och lesuluträkning för staten, delsen sammanställning av den statliga sektoms tillgångar och skulder. Med sUtm avses i princip alla myndigheter imder regering och riksdag.Här ingår försäkringskassorna och fonder som redovisas av sUtliga myndigheter -t.ex. arbetsmarknadsfonden och lönegarantifonden - men inte Riksbankm ellerAP-fonden. Den sUtliga sektom omfettar alla sUtliga verksamheter som sUten harett väsentligt inflytande över. Med väsentligt inflytande mmas i detUsammanhang att sUten har ea ägarandel på . Stiftelser ingårinte, då de är självägande. Principiellt kan balans- och resultaträkningama för dm juridiskapersonm statm jämföras med motsvarande redovisning for ea privatägd juridiskperson (ett företag) som har många verksamheter och arbets- Prop. 1994/95rl50ställ«i. De sUtliga myndighetenu utgör visserligoi inte formellt m , men då de har självständiga ledningar och upprättar egna redovisningarskulle de sammantagna kunna betraktas som m sådan. Vanligoi brukar termm koncemannars användas för att beteckna m gmpp juridiska personer, t.ex. aktiebolag,under gemensamt inflytande eller ägande. av RRV sammanställda årsredovisningen skall balans- och resul-Uträkningamaför sUten i princip vara konsoliderade, dvs. interna mellanhavandm mellanmyndigheter skall vara eliminerade. De kallas därför i de följande"konsoliderad balansräkning' respektive "konsolideradresuluträkning" för sUten, trots att denna benämning normalt inte användsför m redovisning avseende ea mskild juridisk person utan mdast ikoncernredovisningen. Detär försU gången som det varit möjligt att göra sammanhållna konsolideradebalans- och resultaträkningar för staten. Det innebär bl.a. att det saknasjämförelsetal och att den presenterade redovisningen inte ialla delar uppfyller kraven på enhetlighet och fullständighet. Trots dessabrister innebär den ett viktigt steg framåt i arbetet med att förbättrainformationm om de sUtliga veiksamhetemas dconomiska resulut och ställning.Till skillnad från av RRV tidigare publicerade sUtistiska sammanställningar sombenämnts årsbokslut för sUten baseras de aktuella konsoliderade balans- ochresuluträkningama på av myndighetema bokförda värden enligtbokföringsförordningen. Sammanställningenav den statliga sektoms tillgångar och skulder kan ses som ett embryo till vadsom skulle kunna kallas en egoitlig "koncernredovisning" för sUten,dvs. m konsoliderad redovisning för den sUtliga sdctom. Den omfettar emellertidinte någon resuluträkning och kan inte heller i övrigt jämställas med enutvecklad koncernredovisning. Det är dock - inte minst mot bakgnmd av debattenom sUtsskuldms storlek - av stort intresse att på detU sätt fä information omden samlade statliga sektoms förmögenhetsställning. En årsredovisning för sUten kan fylla många syften. För det försU m samlad bild av sUtens resulut och ställning. Det finns andra källor somger liknande information, firämst sUtsbudgeten och nationalräkenskaperna, menårsredovisningen har flera fördelar framför dessa. Jämfört med sUtsbudgeten ea betydligt mer analytisk framställning av myndighetemas och sUtoisekonomi. SUtsbudgeten omfettar dessutom inte hela sUten. skillnad från nationalräkenskapernakan åraredovisningen brytas ned på myndighetsnivå. För det andra ger m mhetlig redovisning som kan sammanställas på olikanivåer underlag för effektivare styrning, kontroll och utvärdering. Möjlighetmatt bryU ned doi ekonomiska redovisningen på operativa enheter anses ofta varaen central fömtsättning för att kunna förmedla ekonomiska krav från högsU tilllägsU nivå i m oiganisation. Det brukar uttryckas som att en kravkedja skallskapas mellan organisationens alla nivåer. För det tredje kan påsikt en åisredovisning för sUteo användas som Prop. 1994/9SrlS0 underlag föranalyser av olika slag. Det kan ei[enq>elvis gälla hur Bilaga 1 intäkter,kostnader och förmögenhet påverkas av ränteutvecklingi. Dekonsoliderade balans- och resulUträkningama för sUtm har blivit möjliga attutarbeU genom de förändringar av myndighetemas redovisning som ägt mm undersenare år. Från och med /94 avger samtliga myndigheterbalans- och resuluträkningar. Det har dock inte varit möjligt att tillänq» denya redovisningsprinciperna fiillt ut för det aktuella räkenskapsåret. Följande avvikelser från bokföringsförordningens generella regler kannämnasr skatteuppbörd och transfereringar redovisas ihuvudsak kassamässigt vägar och jämvägar och huvuddelen av försvaretsanläggningstillgångar har inte tagits upp som tillgångar fordringar och skulder, respektive intäkter ochkostnader inom sUten har inte kunnat elimineras fiillt ut. Vidarehar inte sUtens pensionsåUganden för kompletteringspoisioner till sUtligtanställda tagits upp som skuld då slutgiltig stälhiing inte tagits till hurdessa poster skall redovisas. Dämtöverkan nämnas att tillgångar med svårbestämbara ekonomiska värden somnationalparker, museisamlingar och krigsmateriel inte redovisas över huvudUget. Vissatillgångar som inte ingår i myndighetemas bokslut har värderats till enberäknad nukostnad.