prop · GH03203 · 1994-01-01 00:00:00 — Ändringen i protokoll 47 behandlas under verksamhetsområde (avsnitt 10). Den utveckling som dessa rättsakter representerar visar tydligt avtalets dynamiska karaktär. Att integrera dessa rättsakter i är en nödvändig förutsättning för att uppfylla målsättning om ett homogent EES, där enskilda och företag kan konkurrera på lika villkor. Sammantaget utgör de nya EES-reglerna en viktig utveckling av som är av stor betydelse för enskilda och för näringslivet i . bör därför godkänna Gemen- samma beslut. 4.2 Övriga ändringar i 4.2.1 Ändring i protokoll 1 till Regeringens förslag: godkänner beslut nr 2 av om ändring i protokoll 1 till . Skälen för regeringens förslag: Som sagts omfattar närmare 1600 rättsakter som antagits av EG. Dessa rättsakter föreskriver i sin ursprungliga form rättigheter och skyldigheter för EG:s med- lemsstater. Rättsakterna har i anpassats till EES-förhållanden. Protokoll 1 till om övergripande anpassningar anger sålunda hur rättsakterna skall anpassas för EES-förhållanden. Protokollet innehåller bestämmelser som rör bl.a. inledningen till rättsakterna, bestämmelser om EG-kommittéer, informationsutbyte och anmälningsförfaranden. I punkten 4 a föreskrivs att i de fall en rättsakt som det hänvisas till i anger att en EG-medlemsstat har att lämna uppgifter till , en EFTA-stat skall lämna motsvarande uppgifter till EFTA:s övervakningsmyndighet och till en ständig kommitté för EFTA-staterna. Genom EES-kommitténs beslut nr 2 av ändras punkt 4 a i protokoll 1 till . Ändringen innebär att uppgifter i fortsättningen av EFTA-staterna skall lämnas endast till EFTA:s övervakningsmyndighet som skall vidarebefordra uppgifterna till den ständiga kommittén. Syftet med ändringen är att förenkla dokumentflödet från EFTA-staterna genom att ifrågavarande uppgifter endast skall lämnas till övervakningsmyndigheten. Därigenom undviks dubbel- arbete. bör godkänna Gemensamma kommitténs beslut om ändring av protokoll 1 till . 4.2.2 Ändring i protokoll 21 till Regeringens förslag: godkänner beslut nr 3 av om ändring i protokoll 21 till EES-avtalet.Skälen för regeringens förslag: Genom upprättas en ordning varigenom det är möjligt att kontrollera att reglerna i följs. Detta skall ske enligt ett s.k. tvåpelarsystem. EES-reglernas efterlevnad skall övervakas av kommissionen såvitt avser EU:s medlemsstater och av EFTA:s övervakningsmyndighet såvitt avser EFTA-staterna. Dessa två myndigheter kan också inom sina resp. behörighetsområden ingripa mot företag som handlar i strid mot konkurrensregler. I protokoll 21 till åtar sig EFTA-staterna att anförtro EFTA:s övervakningsmyndighet befogenheter och funktioner motsvarande kommissionens för tillämpning av konkurrensreglerna i gemenskapsrätten. För detta ändamål omnämns i protokoll 21 (art. 3) de rättsakter på konkurrensområdet varigenom kommissionen anförtrotts befogenheter och funktioner inom gemenskapen. Genom övervakningsavtalet och särskilt protokoll 4 därtill har EFTA:s övervakningsmyndighet anförtrotts motsvarande befogenheter och funktioner. Om de rättsakter som omnämns i protokollet ändras, eller om nya rättsakter antas inom gemenskapen, som ger kommissionen nya befogenheter och funktioner, avses också protokoll 21 ändras. Motsvarande ändringar skall då även göras i övervakningsavtalet. antog ministerrådet förordning (EEG) nr 2410/92 om ändring av förordning (EEG) nr 3975/87 om förfarandet för tillämpning av konkurrensreglerna på företag inom luftfartssektorn. Förordningen innebär i sak att kommissionen får rätt att utreda eventuella överträdelser av konkurrensregler även på nationella lufttransporter mellan flygplatser inom gemenskapen. fick detta ske endast på internationella lufttransporter. beslut nr 3 av innebär att den inom gemenskapen antagna rättsakten tas upp i protokoll 21. Som har framgått inledningsvis har regeringen genom beslut godkänt att fattar beslut med förbehåll för ratifikation. Motsvarande ändring görs i övervakningsavtalet vad avser befogenheterna för EFTA:s övervakningsmyndighet (se 4.3.2). 4.2.3 av regeringen godkända ändringar i protokoll Utöver de ändringar i protokoll som angetts ovan har fattat beslut om ett antal ytterligare ändringar i protokoll. Således har fattat beslut om ändring i protokoll 4 om ursprungsregler. har vidare fattat beslut om ändring i protokoll 30 om samarbetet på statistikområdet. har slutligen också fattat beslut om ändring i protokoll 37 om EFTA-staternas medverkan i ett antal EG-kommittéer. Bestämmelserna i dessa protokoll är av sådant innehåll att det har ankommit på regering- en att godkänna beslut utan förbehåll för ratifikation. 4.3 Ändringar i övervakningsavtalets protokoll 4.3.1 Ändring i protokollen 2 och 3 till övervakningsavtalet b) En förteckning över produkter som tilldelats ett miljömärke, namnen på tillverkarna eller importörerna samt sista giltighetsdagen för märket. Ett sådant offentliggörande skall äga rum minst en gång . c) De behöriga organens namn och adresser. Emellanåt skall kommissionen också som information till konsumenterna och företagen ge ut en samlad förteckning över produkter som har tilldelats miljömärke. Skälen för regeringens förslag: huvuddel innehåller inte någon bestämmelse som särskilt tar sikte på offentlig upphandling utom att det i artikel 65.1 hänvisas till bilagan XVI till avtalet. Bilagan innehåller särskilda bestämmelser och arrangemang om offentlig upphandling. I bilagan görs hänvisning till de EG-rättsakter om offentlig upphandling som med nödvändiga anpassningar har integrerats i . innehåller i artikel 23 en bestämmelse om att EFTA:s övervakningsmyndighet skall tillförsäkra att bestämmelser om offentlig upphandling tillämpas av EFTA-länderna. I protokoll 2 till övervakningsavtalet föreskrivs särskilt om övervakningsmyndighetens uppgifter i fråga om offentlig upphandling. Bestämmelserna i protokoll 2, som motsvarar vissa bestämmelser i rådsdirektivet 89/665/EEG, innebär i korthet att övervakningsmyndigheten enligt ett särskilt förfarande kan vända sig till en EFTA-stat under en pågående upphandling med begäran om rättelse för det fall myndigheten anser att en klar och konkret överträdelse av upphandlingsbe- stämmelserna föreligger. Även den upphandlande enheten skall underrättas. Över- vakningsmyndigheten skall ange de skäl som ligger till grund för dess begäran. EFTA-staten har att från mottagandet av övervakningsmyndighetens begäran lämna en bekräftelse på att överträdelsen korrigerats, en motiverad inlaga om varför någon rättelse inte gjorts eller en uppgift om att upphandlingen har ställts in tills vidare. Som anförts i prop. 1991/92:170 lämnar förfarandet utrymme för staterna att själva avgöra vilka åtgärder en begäran från övervakningsmyndigheten föranleder i det enskilda fallet (s. 156). Om rättsakter antas inom gemenskapen som ger kommissionen nya uppgifter och befogenheter på upphandlingsområdet avses motsvarande ändringar med avseende på EFTA:s övervakningsmyndighet göras i protokoll 2 till övervakningsavtalet. antogs rådsdirektivet 92/13/EEG om samordning av lagar och andra författningar om gemenskapsregler om upphandlingsförfaranden tillämpade av företag och verk inom vatten-, energi-, transport- och tele- kommunikationssektorerna (de s.k. försörjningssektorerna). Direktivet innebär att ett rättelseförfarande införs även för upphandling inom försörjnings- sektorerna. Den tid inom vilken den berörda EFTA-staten skall svara på en begäran om rättelse från övervakningsmyndigheten är dock här utsträckt . I direktivet 92/13/EEG finns vidare bestämmelser om ett särskilt medlingsförfarande vid offentlig upphandling inom försörjningssektorerna. beslut nr 7 av innebär att den inom gemenskapen antagna rättsakten 92/13/EEG tas upp i bilaga XVI till (se avsnitt 8, verksamhetsområde).EFTA-staterna har med anledning av ändringen i bilaga XVI till undertecknat ett avtal om ändring i protokoll 2 till övervakningsavtalet. Avtalet skall godkännas av EFTA-staterna i enlighet med deras resp. konstitutionella krav. Ändringarna innebär, som ovan framgått, att ett rättelseförfarande införs även inom försörjningssektorerna. Vidare inrättas ett medlingsförfarande. Detta förfarande innebär i sina huvuddrag följande. Varje person (anbudsgivare eller anbudssökande) som har eller har haft ett intresse att tilldelas ett visst upphandlingskontrakt inom försörjningssektorerna och som anser att han lidit eller kan komma att lida skada på grund av en påstådd överträdelse av upphandlingsbestämmelserna kan begära att ett särskilt medlingsförfarande inleds. I medlingen deltar den som begärt medling och den upphandlande enheten. Medlingen administreras av övervakningsmyndigheten. En begäran om medling kan ställas till övervakningsmyndigheten eller till nationella myndigheter som varje EFTA-stat utser för detta ändamål. Den nationella myndigheten skall vidarebefordra begäran till övervakningsmyndigheten. Om övervakningsmyndigheten bedömer att begäran avser tillämpningen av relevanta upphandlingsbestämmelser, skall den upphandlande enheten tillfrågas om den är villig att delta i medlings- förfarandet. Om enheten avböjer deltagande, skall ansökanden underrättas om att förfarandet inte kan inledas. utser i annat fall en medlare och deltagarna i förfarandet ytterligare var sin medlare. Medlarna kan under vissa förutsättningar utse experter. Medlarna skall sträva efter att en överenskommelse träffas mellan deltagarna som står i överensstämmelse med bestämmelser. Förfarandet kan när som helst avbrytas av någondera deltagaren. Medlarna skall avlämna en rapport till över- vakningsmyndigheten om sina slutsatser och om utgången av medlingsförfarandet. Vardera deltagaren skall, om inte annat avtalas, bära sina egna kostnader. Förfarandet inverkar inte på åtgärder som övervakningsmyndigheten eller någon EFTA-stat kan komma att vidta enligt övervakningsavtalet eller i övrigt på ansökandens, den upphandlande enhetens eller annan persons rättigheter i något avseende. För att främja en enhetlig övervakningspolitik inom EES bör EFTA:s övervakningsmyndighet anförtros motsvarande behörighet som . bör därför godkänna avtalet mellan EFTA-staterna om ändring i protokoll 2 till övervakningsavtalet. Bestämmelserna om medling i rådsdirektivet 92/13/EEG har införlivats med svensk rätt genom vissa föreskrifter i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (7 kap. 10-12 §§). I protokoll 26 till åtar sig EFTA-staterna att anförtro EFTA:s övervakningsmyndighet uppgifter och befogenheter motsvarande kommissionens beträffande tillämpningen av statsstödsreglerna i gemenskapsrätten. befogenheter skall även omfatta statligt stöd med avseende på produkter som faller inom ramen för fördraget om upprättande av Europeiska kol- och stålgemenskapen i enlighet med protokoll 14 till . innehåller i artikel 24 en bestämmelse om att EFTA:s övervakningsmyndighet skall tillförsäkra att bestämmelser om statsstöd tillämpas av EFTA-länderna. I protokoll 3 till övervakningsavtalet föreskrivs särskilt om övervakningsmyndighetens uppgifter i fråga om statsstöd. Om rättsakter antas inom gemenskapen som ger kommissionen nya uppgifter och befogenheter i fråga om statsstöd skall motsvarande ändringar med avseende på EFTA:s övervakningsmyndighet göras i protokoll 3 till övervakningsavtalet. antogs kommissionens beslut (EKSG) 3855/91 om gemenskapsregler för stöd till stålindustrin. Beslutet innebär att vissa särskilda bestämmelser införs för övervakningen av stöd till stålindustrin. beslut nr 7 av innebär att den inom gemenskapen antagna rättsakten (EKSG) 3855/91 tas upp i bilaga XV till (se verksamhetsområde, avsnitt 13). EFTA-staterna har med anledning av ändringen i bilaga XV till undertecknat ett avtal om ändring i protokoll 3 till övervakningsavtalet. Avtalet skall godkännas av EFTA-staterna i enlighet med deras resp. konstitutionella krav. För att främja en enhetlig övervakningspolitik inom EES bör EFTA:s övervakningsmyndighet anförtros motsvarande behörighet som . bör därför godkänna avtalet mellan EFTA-staterna om ändring i protokoll 3 till övervakningsavtalet. 4.3.2 Ändring i protokoll 4 till övervakningsavtalet Regeringens förslag: godkänner avtalet mellan EFTA-staterna av om ändring i protokoll 4 till övervakningsavtalet. Skälen för regeringens förslag: I protokoll 21 till åtar sig EFTA-staterna att anförtro EFTA:s övervakningsmyndighet befogenheter och funktioner motsvarande kommissionens för tillämpning av konkurrensreglerna i gemenskapsrätten. För detta ändamål omnämns i protokoll 21 (art. 3) de rättsakter på konkurrensområdet varigenom kommissionen anförtrotts befogenheter och funktioner inom gemenskapen. Genom övervakningsavtalet, och särskilt protokoll 4 till detta, har EFTA:s övervakningsmyndighet anförtrotts motsvarande befogenheter och funktioner. Om de rättsakter som omnämns i protokollet ändras, eller om nya rättsakter antas inom gemenskapen som ger kommissionen nya befogenheter och funktioner avses också protokoll 21 ändras. Motsvarande ändringar skall då även göras i övervakningsavtalet. antog ministerrådet förordning (EEG) nr 2410/92 om ändring av förordning (EEG) nr 3975/87 om förfarandet för tillämpning av konkurrensreglerna på företag inom luftfartssektorn. beslut nr 3 av innebär att den inom gemenskapen antagna rättsakten tas upp i protokoll 21 (se avsnitt 4.2.2). Motsvarande ändring skall enligt artikel 3 i protokoll 21 till införas i övervakningsavtalet för att säkerställa att EFTA:s övervakningsmyndighet anförtros befogenheter och funktioner motsvarande dem som tillkommer . EFTA-staterna har undertecknat ett avtal om ändring av protokoll 4 till övervakningsavtalet. Avtalet skall godkännas av EFTA-staterna i enlighet med deras resp. konstitutionella krav. Ändringen i protokoll 4 i övervakningsavtalet innebär att EFTA:s övervakningsmyndighet får rätt att utreda eventuella överträdelser av konkurrensregler även på nationella lufttransporter mellan flygplatser inom EES. fick detta ske endast på internationella lufttransporter. För att främja en enhetlig övervakningspolitik inom EES bör EF- TA:s övervakningsmyndighet anförtros motsvarande behörighet som . bör därför godkänna avtalet mellan EFTA-staterna om ändring i protokoll 4 till övervakningsavtalet. 4.4 Förslag till ändring i EES-lagen Regeringens förslag: EES-lagens bilaga 1, protokoll 1 och 21 till samt bilaga 2, protokoll 2, 3, och 4 till övervakningsavtalet ändras. Ändringarna träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Skälen för regeringens förslag: Protokoll 1 till har inkorporerats genom lagen (1992:1317) om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES-lagen). Ändringen i punkt 4 a i protokoll 1 om förenkling i uppgiftslämnande (se avsnitt 4.2.1) medför således att även lagen bör ändras i denna del. Protokoll 21 till har inkorporerats genom EES-lagen. Ändringen i artikel 3 i protokoll 21 om uppräknandet av kommissionens behörigheter och funktioner inom gemenskapen (se avsnitt 4.2.2) medför således att även EES-lagen bör ändras i denna del. Protokoll 2 till övervakningsavtalet har inkorporerats genom EES-lagen. Ändringen i protokoll 2 om övervakningsmyndighetens utökade behörighet på upphandlingsområdet (se avsnitt 4.3.1) medför således att även lagen bör ändras i denna del. Protokoll 3 till övervakningsavtalet har inkorporerats genom EES-lagen. Ändringen i protokoll 3 om övervakningsmyndighetens utökade behörighet på statsstödsområdet (se avsnitt 4.3.1) medför således att även lagen bör ändras i denna del. Protokoll 4 till övervakningsavtalet har inkorporerats genom EES-lagen. Ändringen i protokoll 4 om övervakningsmyndighetens utökade behörighet på konkurrensområdet (se avsnitt 4.3.2) medför således att även lagen bör ändras i denna del. Ändringarna i protokoll 1 och 21 till skall träda i kraft under förutsättning att de avtalsslutande parterna före den dagen enligt artikel 103. I har anmält till att de konstitutionella kraven har uppfyllts. Om så inte sker, kommer ändringarna att träda i kraft senare enligt närmare bestämmelser i artikel 103 i . Avtalen om ändringar i protokollen 2 och 3 samt protokoll 4 till övervaknings- avtalet träder i kraft som beslut om ändring i bilagor och i protokoll 47 till (se avsnitt 3.1) eller den dag då de avtalsslutande parterna till övervakningsavtalet har deponerat sina godkännandeinstrument, beroende på vilken av som är den . En strävan är naturligtvis att de nu aktuella ändringarna i och i övervakningsavtalet skall kunna träda i kraft . Detta kan emellertid inte med säkerhet fastslås. Med anledning härav bör det få ankomma på regeringen att besluta om ikraftträdande av de nu föreslagna ändringarna i EES-lagen. Gemensamma EES-kommitténs beslut innefattar närmare tjugo rättsakter som berör verksamhetsområde. Rättsakterna har betydelse främst för ersättningsrätten (bilaga IX), immaterialrätten (bilaga XVII), konsumenträtten (bilaga XIX) och bolagsrätten (bilaga XXII). Det finns även några råds- och kommissionsbeslut som rör kontrollen av genetiskt modifierade organismer (bilaga XX). Det skall redan här sägas att det i detta sammanhang inte läggs fram några förslag till lagstiftning. I den mån lagstiftningen inom ansvarsområde inte redan är anpassad till vad som skall gälla enligt Gemensamma EES-kommitténs beslut kommer sådana förslag att läggas fram i särskild ordning. I vilka hänseenden detta kommer att ske framgår av det följande. 5.2 Ersättningsrätt (Bilaga IX) De centrala EG-reglerna för försäkringsverksamhet, vilka ingår i , finns i första och andra skadeförsäkringsdirektivet samt i första och andra livförsäkringsdirektivet. Dessa direktiv kompletteras av det av ministerrådet antagna tredje skadeförsäkringsdirektivet (92/49/EEG) och av det av rådet antagna tredje livförsäkringsdirektivet (92/96/EEG). De två sistnämnda direktiven, som skall vara genomförda inom EU , antogs alltså för sent för att kunna ingå i men de omfattas nu av Gemensamma EES-kommitténs beslut. Skadeförsäkrings- och livförsäkringsdirektiven avser huvudsakligen regler om försäkringsrörelse, vilka hör till ansvarsområde. Vissa bestämmelser är emellertid av civilrättslig natur och måste beaktas på försäkringsavtalsrättens område. I tredje skadeförsäkringsdirektivet och tredje livförsäkringsdirektivet finns t.ex. regler om informationsplikt som griper in på det området. En viss anpassning till har redan skett genom lagen (1993:645) om tillämplig lag för vissa försäkringsavtal och genom lagen (1993:646) om ändring i lagen om försäkringsavtal. Dessa lagar trädde i kraft med . Harmoniseringen i övrigt av den svenska lagstiftningen om försäkringsavtal till skadeförsäkringsdirektiven och livförsäkringsdirektiven avses vara fullbordad i samband med att en helt ny försäkringsavtalslag träder i kraft. En departementspromemoria (Ds 1993:39) har i det syftet färdigställts inom . Promemorian har varit föremål för remissbehandling och en lagrådsremiss kommer att läggas fram . 5.3 Immaterialrätt (Bilaga XVII) Fyra EG-rättsakter på immaterialrättens område, vilka hör till Justitiede- partementets verksamhetsområde, omfattas av Gemensamma EES-kommitténs beslut. Det gäller dels ett av ministerrådet antaget direktiv om uthyrning, utlåning och närstående rättigheter (92/100/EEG), dels en antagen förordning om tilläggsskydd för läkemedel (1768/92/EEG). Vidare har ytterligare två direktiv antagits på upphovsrättsområdet. Det ena är ett direktiv om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellit- och kabelsändningar (93/83/EEG). Det andra är ett direktiv om harmonisering av skyddstiden för upphovsrätt och närstående rättigheter (93/98/EEG). Direktivet om uthyrning, utlåning och närstående rättigheter, vilket inom EU skall vara genomfört , innebär bl.a. att upphovsmän, utövande konstnärer samt ljud- och bildframställare garanteras ensamrätt att hyra ut sina alster till allmänheten. För de nordiska ländernas del skall direktivet vara genomfört . När det gäller frågan om tilläggsskydd för läkemedel har genom lagen (1993:1406) om ändring i patentlagen i huvudsak anpassat den svenska lagstiftningen till vad som gäller enligt EG-förordningen. Lagstiftningen trädde i kraft . Frågan om ett införlivande av EG-förordningen som sådan bereds inom departementet. Direktivet om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellit- och kabelsändningar skall ha införlivats med nationell rätt . Direktivet innebär bl.a. att rättigheter till satellitsändningar och vidaresändning genom kabel som huvudregel skall förvärvas genom avtal. Det innehåller också regler om tillämplig lag vid transnationella sådana sändningar. Direktivet om harmonisering av skyddstiden för upphovsrätt och närstående rättigheter innebär bl.a. en förlängning av av den upphovsrättsliga skyddstiden till från upphovsmannens död. De flesta länder tillämpar en skyddstid . Direktivet skall ha införlivats med nationell rätt . Frågan om lagstiftning på grundval av de nu nämnda direktiven bereds i i samverkan med regeringskanslierna i de andra nordiska länderna. 5.4 Konsumenträtt (Bilaga XIX) pågår ett arbete med att harmonisera den svenska lagstiftningen med ett EG-direktiv om oskäliga avtalsvillkor i konsumentförhållanden (93/13/EEG). Direktivet skall vara genomfört i medlemsstaterna . En departementspromemoria på grundval av direktivet har lagts fram . Lagstiftningsarbetet bedrivs i samarbete med de övriga nordiska länderna och avsikten är att direktivbestämmelserna skall vara införlivade /95, dvs. som gäller för EU:s medlemsstater. 5.5 Genteknik (Bilaga XX) Regeringen har i proposition 1993/94:198 föreslagit en lag om genetiskt modifierade organismer. Genom lagen införlivas bestämmelser i två EG-direktiv om innesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer (90/219/EEG) resp. avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön (90/220/EEG). Båda direktiven omfattas av . Inom EG har antagits tre beslut som alla rör tillämpningen av de ovan nämnda direktiven. Sålunda har rådet antagit ett beslut (91/596/EEG) och kommissionen två beslut, (91/448/EEG) och (92/146/EEG). Enligt Gemensamma EES-kommitténs beslut skall genomföra de åtgärder som är nödvändiga för att följa de tre nämnda besluten . Frågan om föreskrifter på grundval av besluten bereds i . 5.6 Bolagsrätt (Bilaga XXII) På bolagsrättens område krävs med anledning av anpassning med hänsyn till elva EG-direktiv och en EG-förordning. skall ha införlivat dessa rättsakter senast efter det att avtalet har trätt i kraft, dvs. antog ett direktiv om ändring i det andra bolagsrättsdirektivet (92/101/EEG). Gemensamma EES-kommitténs beslut innebär att ändringsdirektivet, i likhet med EG:s bolagsrätt i övrigt, skall vara genomfört i . Direktivet syftar till att begränsa ett dotterföretags rätt att förvärva aktier i moderbolaget. (Ju 1990:08) lade fram betänkandet Aktiebolagslagen och EG (SOU 1992:83) med förslag till en anpassning av svensk lagstiftning till bl.a. det andra bolagsrättsdirektivet.Kommittén kommer i sitt slutbetänkande att lägga fram de förslag till lagstiftning som direktivet om ändring i andra bolagsrättsdirektivet föranleder. Till verksamhetsområde hör socialförsäkringen samt ekonomiskt stöd till barnfamiljer. Härtill kommer barnomsorg, hälso- och sjukvård, äldreomsorg och omsorger om handikapppade samt socialt behandlingsarbete och alkohol- och narkotikafrågor. Genom har en betydande mängd av EG:s rättsakter blivit gällande inom samarbetsområdet. Detta gäller inte minst rättsakter som berör frågor som har ansvar för. Inom departementets ansvarsområde har vidare fr.o.m. intill dess avtalet trädde i kraft l994 tillkommit ett antal rättsakter som berör frågor om social trygghet när personer flyttar inom EES (Bilaga VI), läkemedel (Bilaga II), ömsesidigt erkännande av kompetensbevis för verksamhet inom hälso- och sjukvår- den m.m. (Bilaga VII), samt tobak (Bilaga II), medicintekniska produkter (Bilaga II) och kosmetika (Bilaga II).