prop · GH03178 · 1994-01-01 00:00:00 — Ändringen har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 7.1. Den är föranledd av samordningen av PBL:s tekniska egenskapskrav på byggnader och andra anläggningar med byggproduktlagen i den nya lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Byggproduktlagen upphör att gälla genom övergångsbestämmelserna till den nya lagen. Ändringen har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitten 7.1 och 7.3. Den är föranledd av att bestämmelserna med krav på byggnader i 3-9 upphävs och ersätts med hänvisningen i denna paragraf till 2 och 21 i den nya lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m., som därigenom blir tillämpliga i ärenden enligt PBL. Föreskrifter och bestämmelser för byggnader och andra anläggningar som utfärdas med stöd av 21 lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. omfattas därmed bl.a. av förfarande- och tillsynsreglerna i 8-10 kap. PBL. I första stycket, som innehåller bestämmelser i fråga om varsamhet med avseende på den befintliga byggnaden eller anläggningen vid byggnadsarbeten, har begreppet ombyggnad utgått till följd av att ombyggnadsbegreppet utmönstrats ur PBL genom en ändring i 11 . Vidare har stycket ändrats redaktionellt så att tillbyggnader och andra ändringar sammanfattande benämns ändringar. De tidigare andra-fjärde styckena har upphävts till följd av att de tekniska egenskapskraven överförts till den nya lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. och ombyggnadsbegreppet utmönstrats. I 21 lagen om tekniska egenskapskrav finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att utfärda föreskrifter om i vilken utsträckning de i lagen uppställda egenskapskraven skall uppfyllas vid nybyggnader, tillbyggnader och andra ändringar av byggnadsverk. Bestämmelserna i 3 kap. 1 och 2 PBL är så utformade att det inte direkt framgår i vad mån de är tillämpliga vid nybyggnad, tillbyggnad resp. ombyggnad. Av rubriken närmast före 1 framgår att dessa bestämmelser skall tillämpas på nya byggnader. I paragrafens äldre lydelse regleras i vilken omfattning 1 och 2 skall tillämpas vid åtgärder avseende befintliga byggnader. Genom att rubriken före 1 ändras från Nya byggnader till Byggnader och rubriken byggnader före denna paragraf utgår blir rubrikerna inte längre styrande för bestämmelsernas tillämpning i detta avseende. Av 11 framgår att åtgärder som får vidtas utan bygganmälan endast behöver uppfylla dessa krav i den utsträckning som kan krävas med hänsyn till åtgärdens art och omfattning. Paragrafen har fått ett nytt innehåll som i viss utsträckning motsvarar den nuvarande bestämmelsen i 3 kap. 9 andra stycket. Bestämmelsen innebär att kravnivån sänks för åtgärder med byggnader som får vidtas utan bygganmälan (se 9 kap. 2 och 3 ). De krav som modifieras enligt bestämmelsen är kraven i 3 kap. 1 och 2 samt varsamhetskravet i 10 . Bestämmelserna i dessa paragrafer skall tillämpas i den utsträckning som kan krävas med hänsyn till åtgärdens art och omfattning. Enligt den äldre lydelsen av 3 kap. 9 andra stycket skall i para- grafen angivna bestämmelser tillämpas i skälig utsträckning på åtgärder som får vidtas utan lov. Enligt PBL-propositionens specialmotivering (s. 498) avses härmed att något strikt hävdande av kraven inte är avsett och att mindre avvikelser kan tolereras. Där framhålls också att någon formaliserad kontroll och tillsyn av dessa arbeten inte sker, men att det finns möjligheter att ingripa i efterhand. Ändringen är avsedd som ett förtydligande av vad som avses med skälig omfattning. Den innebär således inte någon ändring i sak. Paragrafen innehåller inte någon hänvisning till 3 . De krav som gäller på grund av hänvisningen till 2 lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m., kan modifieras enligt ett bemyndigande i 21 den lagen för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om i vilken utsträckning de kraven skall vara uppfyllda. Ändringen innebär att de två första meningarna i första stycket utgår. Dessa bestämmelser har överförts till 2 tredje stycket, resp. 13 lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Den återstående meningen i första stycket, att byggnaders yttre skall hållas i vårdat skick, har förts samman med nuvarande andra stycket, som således blir paragrafens första stycke. Paragrafen innehåller i sin äldre lydelse en hänvisning som innebär att kapitlets tidigare paragrafer blir tillämpliga på sådana andra anläggningar än byggnader som kan kräva bygglov. Genom att nivån på de tekniska egenskapskraven enligt 11 direkt knutits till om bygganmälan krävs (se 9 kap. 2 och 3 ), har bestämmelsen kunnat göras tillämplig på alla anläggningar som kan vara bygglovspliktiga. Ändringarna i andra stycket är i huvudsak följdändringar som är föranledda av dels ändringen i 10 andra stycket, dels uppdelningen av bygglovet i en del som avser lokaliseringsprövning och en del som avser kontroll av de tekniska egenskapskraven. Vidare har uttrycket i skälig omfattning preciserats så att kraven i 15 skall uppfyllas i den utsträckning som efter omständigheterna kan krävas med hänsyn till kostnaderna för arbetet och tomtens särskilda egenskaper. Utmönstringen av ombyggnadsbegreppet innebär att kraven på tomtens anordnande i och för sig kan ställas redan vid ändringar som inte är så omfattande att de kunnat bedömas som ombyggnad. Enligt den gällande lydelsen skall kraven i 15 uppfyllas i skälig utsträckning. Denna skälighetsbedömning innebar att kraven skulle ställas bl.a. i relation till de arbeten som utlöser följdkravet avseende tomten. Redan i PBL-propositionen (s. 523) framhålls att kraven på tomten inte får drivas längre än vad som är skäligt med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Det framhålls vidare att omfattningen av de arbeten som krävs måste avvägas mot tomtens befintliga värden och kostnaderna för arbetena. I lagtexten har begreppet särskilda egenskaper valts i stället för befintliga värden för att understryka att det inte är fråga om tomtens ekonomiska värde som avses. Av det anförda framgår att avsikten med ändringen inte är att skärpa kraven i förhållande till vad som gäller . Detta innebär att ändringsarbetena även måste ha en viss omfattning för att följdkrav över huvud taget skall kunna ställas i detta avseende. Ändringen är en konsekvens av att ombyggnadsbegreppet utmönstrats ur PBL. innehöll paragrafen en hänvisning som innebar att kommunen i detaljplaner och områdesbestämmelser vid ombyggnader kunde ställa lägre krav än som skall följa enligt föreskrifter, under förutsättning att bebyggelsen inom området får långsiktigt godtagbara egenskaper. Den bestämmelsen kommer fortsättningsvis inte att finnas i lag. Regeringen har emellertid för avsikt att låta motsvarande bestämmelse återfinnas i bestämmelser som utfärdas med stöd av det bemyndigande som finns i 21 lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Ändringen i första stycket 1 är en följdändring till det nya första stycket i 8 kap. 5 . Ändringen i första stycket 4 motsvarar ändringen i 7 4. Ändringen har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.3. Den innebär att de överväganden som legat till grund för bygglovspliktens omfattning inom en detaljplan skall redovisas i planbeskrivningen. Den nya bestämmelsen i 8 kap. 5 första stycket innebär att alla åtgärder inom ett område som omfattas av detaljplan kan bygglovsbefrias. Sådana byggnader och delar av byggnader som uppförs utan lov är också befriade från krav på rivningslov, om inte annat bestäms i planen. Det är lämpligt att kommunen i planbeskrivningen också redovisar överväganden i frågan om rivningslov erfordras för det som får uppföras utan krav på bygglov. Ändringen är en följdändring till ändringen i 8 kap. 4 . Ändringen i första stycket innebär att punkten 4 får ett delvis annat innehåll och att punkterna 5-6 utgår. Den är en följd av att de tekniska egenskapskraven i PBL överförts till den nya lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Ändringen i punkten 4 skall ses tillsammans med ändringen i 4 första stycket 2. Den tidigare punkten 4 innehöll bestämmelser om krav på bygglov vid sådana ändringar som berör konstruktionen av de bärande delarna eller som avsevärt påverkar byggnadens planlösning. Vad avser den förstnämnda förutsättningen var kravet grundat på enbart ett behov av teknisk kontroll. När det gäller planlösningen, kan den ha betydelse för lokaliseringsfrågor genom att förändringar av planlösningen kan innebära inredande av ytterligare lägenheter eller förändringar av lokaler, dvs. frågor som kan ha inverkan på behov och dimension av va-anläggningar, gator, parkeringsutrymmen och service m.m. Den tidigare bestämmelsen i 4 första stycket 2 undantar förändringar av planlös- ningen i en- eller tvåbostadshus från lovplikt, under förutsättning att det inte inreds någon ytterligare bostad eller lokal. Ändringen i punkten 4 i den nu aktuella paragrafen innebär att lovplikten inskränks till att omfatta endast sådana åtgärder som undantagits från lovfriheten i 4 första stycket 2 och som inte enbart har betydelse för den tekniska kontrollen, dvs. inredande av någon ytterligare bostad eller någon ytterligare lokal för handel, hantverk eller industri. I övrigt skall de åtgärder som nämns i den gällande lydelsen av förevarande punkt enbart vara föremål för teknisk kontroll. Andra stycket, som innehöll en bestämmelse om bygglovsfrihet för staten och landstingen för de åtgärder som anges i första stycket 4-6, har upphävts. Det saknas anledning att behålla lovfriheten för de åtgärder som efter lagändringen anges i första stycket 4. Upphävandet av första stycket 1 och 2 är en följd av ändringarna i 1 första stycket. De tidigare punkterna 3-6 har till följd av upphävandet omnumrerats. Andra stycket 3 har upphävts till följd av ändringarna i 1 . Ändringarna i tredje och fjärde styckena i följdändringar till ändringarna i första och andra styckena i den nu aktuella paragrafen. Stycket är nytt. Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.3. Den motsvarar 8 kap. 4 i utredningens förslag. Bestämmelsen innebär att kommunen genom beslut i detaljplan helt kan befria åtgärder inom planområdet från bygglovsplikt. Den kan givetvis användas när en detaljplan är så detaljerad att det egentligen inte återstår några frågor att pröva i ett bygglovsärende, t. ex. när planen utarbetats för ett speciellt projekt. I detaljplanen kan då beslutas att lov inte skall krävas för att utföra de åtgärder som behövs för att genomföra planen. Det är emellertid inte en nödvändig förutsättning att detaljplanen är särskilt detaljerad för att beslut om bygglovsbefrielse skall kunna meddelas. I beslut om bygglovsbefrielse kan de lovbefriade åtgärderna preciseras genom beskrivningar och hänvisningar till bifogade ritningar. Om fastighetsägaren vill avvika från sådana preciseringar, blir byggnadsföretaget lovpliktigt. Vidare bör som villkor för lovbefrielse uppställas krav på att den aktuella fastigheten överensstämmer med en gällande fastighetsplan på motsvarande sätt som gäller för bygglov enligt 8 kap. 11 första stycket 2. En precisering i detaljplanen kan avse inte bara hur åtgärderna skall utföras utan även den tid under vilken de får utföras utan lov. Det vanliga och lämpligaste torde vara att tiden för lovbefrielse sammanfaller med genomförandetiden, men det föreligger inte något hinder mot att bestämma en . I sammanhanget förtjänar påpekas att beslut om bygglovsbefrielse kan ändras utan hinder av bestämmelserna om genomförandetid. Bygglovsbefrielse är visserligen till fördel för en fastighetsägare, men är inte någon rättighet i den mening som avses i 5 kap. 11 , jfr. 1990/91:146 s. 45. Begynnelsetidpunkten för lovbefrielse kan skjutas upp till dess att ge- nomförandetiden börjar löpa med stöd av bestämmelserna i 5 kap. 5 första stycket, enligt vilken olika genomförandetider kan bestämmas för skilda områden av en detaljplan, och 8 kap. 11 första stycket 1, enligt vilken det förhållandet att genomförandetiden inte börjat löpa utgör hinder mot att bygglov lämnas. Stycket motsvarar i huvudsak det tidigare första stycket. Ändringen i första meningen innebär att stycket blir tillämpligt endast på områdesbestämmelser. Detta är en följd av de mera vittgående möjligheterna att lovbefria enligt bestämmelsen i första stycket. Vidare har tredje punkten upphävts till följd av ändringarna i 1 . Stycket motsvarar till viss del det tidigare andra stycket. Ändringen i första meningen innebär att bestämmelsen om att bygglovsbefrielse inte får medges om bygglov krävs för att tillvarata grannars intressen eller allmänna intressen gjorts tillämplig även på det nya första stycket. Att enskilda som berörs av detaljplanen kan överklaga alltför omfattande lovfrihet som kan påverka deras förhållanden följer av allmänna rättsgrundsatser. Vidare omfattar bestämmelserna i 12 kap. om statlig kontroll också regleringen i detaljplanen av lovpliktens omfattning. kan således vid prövning enligt 12 kap. upphäva ett antagandebeslut t. ex. på den grunden att ett riksintresse inte tillgodosetts genom att lovplikten lagts på en för låg nivå. Däremot kan, som nämnts i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.3, inte en fastighetsägare överklaga ett beslut på den grunden att lovplikten är för omfattande. Bestämmelserna om arbetslokaler och personalrum har utgått till följd av de nya reglerna om tillsyn och kontroll. I viss mån motsvarande bestämmelser finns i 9 kap. 5 . Ändringen, som endast är redaktionell, är föranledd av införandet av det nya första stycket. Paragrafen motsvarar 8 kap. 14 i utredningens förslag. Ändringen i första stycket 3 är föranledd av att de tekniska egenskapskraven överförts till lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Det innebär att kraven i återstående bestämmelser i 3 kap. är sådana att de kan bedömas i förväg i ett ärende om lov. Punkten hänvisar till dessa bestämmelser. Givetvis avser hänvisningen bestämmelserna i tillämpliga delar. I 3 kap. 3 , som är den bestämmelse i 3 kap. som inte omfattas av hänvisningen, finns en hänvisning till de tekniska egenskapskraven i lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Ändringen i tredje stycket är föranledd av ändringen i 1 . Ändringen i första stycket motsvarar den i 11 första stycket. Ändringen i tredje stycket är föranledd av ändringarna i 1 första stycket. Ändringen i första stycket 3 är föranledd av ändringarna i 1 första stycket. Det tidigare första stycket har utgått. Enligt den tidigare lydelsen av första stycket skulle ett beslut varigenom ett ärende om lov avgörs innehålla skälen till beslutet i enlighet med vad som föreskrivs i 20 förvaltningslagen (1986:223). Bestämmelsen utformades efter förslag av lagrådet under beredningen av PBL-propositionen (8 kap. 26 lagrådsremissen med förslag till ny plan- och bygglag m.m., prop. 1985/86:1 s.738. Se även bilaga 10 Bilagedelen s. 302). Hänvisningen gällde då 17 äldre förvaltningslagen, dvs. (1971:290). Förvaltningslagens bestämmelser är direkt tillämpliga i ärenden enligt PBL hos . Hänvisningen till förvalt- ningslagen fyller således inte någon funktion. Bestämmelsen får därför utgå. Ändringen i de återstående bestämmelserna i paragrafen innebär att andra stycket 2 har utgått till följd av det nya systemet för tillsyn och kontroll. Kapitlet är nytt och ersätter det tidigare 9 kap. Första stycket har samma lydelse som motsvarande stycke i 9 kap. 1 i tidigare lydelse. Andra bestämmelser, bl.a. de om kontrollplan i 9 och slutbevis i 10 , syftar dock till att ytterligare understryka att byggherren ensam har ansvar för att arbetena utförs på rätt sätt och att det som utförs uppfyller de krav som ställs. Andra stycket motsvarar nuvarande 9 kap. 2 i äldre lydelse. Det tidigare andra stycket i den paragrafen har placerats i 12 . Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.1, motsvarar i viss utsträckning 9 kap. 4 i dess äldre lydelse. Paragrafen innehåller bestämmelser om när byggherren skall underrätta om att han har för avsikt att utföra byggnadsåtgärder. En sådan underrättelse kallas bygganmälan. Givetvis kan byggherren, om han anser det lämpligt, redan i ansökan om bygglov lämna de uppgifter som skall ingå i bygganmälan. I ett sådant fall får bygglovsansökan anses innefatta bygganmälan. Tidpunkten för byggstart kan då anges i förhållande till lovbeslutet. Enligt inledningen till första stycket skall anmälan göras minst före byggstart. Skälet till denna frist är att skall kunna hinna få en bild av kontrollbehovet i projektet och av behovet av utstakning enligt 6 . Kravet på bygganmälan omfattar uppförande och tillbyggnader av byggnader. I bestämmelsen anges i vilken omfattning bygglovspliktiga åtgärder med andra anläggningar än byggnader enligt huvudregeln skall omfattas av krav på bygganmälan. I 3 anges undantagen. Dessa punkter motsvarar bestämmelserna i 8 kap. första stycket 4-6 i äldre lydelse, dvs. i huvudsak inre ändringar av byggnader som var bygglovspliktiga. Dessa åtgärder blir således underkastade enbart teknisk kontroll. Enligt denna punkt skall bygganmälan göras för åtgärder som avser underhåll av sådan bebyggelse med särskilt bevarandevärde som omfattas av skyddsbestämmelser som utfärdats med stöd av 5 kap. 7 första stycket 4 eller 16 4. Sådana åtgärder kunde göras bygglovspliktiga genom kommunala beslut i detaljplaner eller områdesbestämmelser enligt 8 kap. 6 första stycket 3. Bestämmelsen föreskriver att bygganmälan skall göras vid rivning som omfattas av krav på rivningslov. Enligt bestämmelsen får medge att byggnadsarbetena får påbörjas före treveckorsfristens utgång. Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.1, motsvarar 9 kap. 2 andra stycket i utredningens förslag. Bestämmelsen innebär att bygganmälan inte behöver göras för de genom bestämmelserna i 8 kap. 4 bygglovsbefriade åtgärderna avseende en- eller tvåbostadshus och till dem hörande komplementbyggnader. Bestämmelsen innebär att bygganmälan inte behöver göras för åtgärder med ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller därmed jämförlig näring inom områden som inte omfattas av detaljplan. Bestämmelsen innebär att bygganmälan inte behöver göras för de genom bestämmelserna i 8 kap. 2 andra stycket bygglovsbefriade åtgärderna avseende andra anläggningar än byggnader. Bestämmelsen innebär att de flesta inre ändringar av byggnader som tillhör staten eller ett landsting får göras utan anmälan. Bestämmelsen motsvarar bygglovsbefrielsen enligt 8 kap. 1 andra stycket i äldre lydelse. Bestämmelsen innebär att åtgärder avseende totalförsvarets hemliga byggnader och anläggningar är anmälningsfria. Motsvarande bestämmelse i fråga om bygglov finns i 8 kap. 10 . Paragrafen har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.1. I paragrafen, som motsvarar 9 kap. 3 första stycket i utredningens förslag, ges föreskrifter om formen för en bygganmälan. Enligt första meningen skall bygganmälan vara skriftlig. För enkla åtgärder får den dock göras muntligen. Detta överensstämmer med vad som gäller för ansökningar om bygglov enligt 8 kap. 19 . Regeringen har för avsikt att med stöd av det allmänna bemyndigandet i 8 kap. 13 första stycket 1 regeringsformen i förordning föreskriva att det i en anmälan skall anges sådana uppgifter att arbetena kan identifieras, således fastighetsbeteckning samt byggherrens namn och adress. Dessutom bör tidpunkten för avsedd byggstart anges. Till anmälan skall enligt första stycket andra meningen fogas en beskrivning av projektets art och omfattning. Syftet med kravet på redovisning i detta inledande skede är att ge möjlighet till en preliminär bedömning av behovet av kontroll. Behovet av redovisning varierar naturligtvis i hög grad alltefter projektets omfattning. I enkla fall kan det räcka med en muntlig redovisning och en enkel skiss. I andra fall behövs en mer omfattande dokumentation. Paragrafen motsvarar delar av de äldre bestämmelserna i 8 kap. 30 och 9 kap. 6 i utredningens förslag. Den har kommenterats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.1 och 6.5.4. Bygglov som avser arbetslokaler eller personalrum för verksamheter där arbetstagare skall utföra arbete för arbetsgivares räkning får enligt nuvarande 8 kap. 30 lämnas endast om yrkesinspektionen har yttrat sig över åtgärdens lämplighet från arbetsmiljösynpunkt och om det av yttrandet framgår att skyddsombud, skyddskommitté eller organisation som företräder arbetstagarna har fått tillfälle att yttra sig över ansökningen. Kravet på yttrande från yrkesinspektionen har här uteslutits. Det förutsätts att och yrkesinspektionen själva finner lämpliga rutiner för samarbete. Dessa kan t.ex. innebära att översänder bygganmälningar till yrkesinspektionen, om byggnadsarbetena avser arbetslokaler m.m. Att yrkesinspektionen vid behov skall kallas till byggsamråd framgår av 7 . Kravet på att skyddsombud m.fl. skall ha fått tillfälle att yttra sig över åtgärderna kvarstår. Enligt andra stycket skall organisation som företräder arbetstagare beredas tillfälle att yttra sig över byggnadsåtgärder som avser tillfälliga personalbostäder. Givetvis skall eventuella yttranden företes för . I de fall yttranden enligt första eller andra stycket inte avges får avgöra från fall till fall om den skall infordra något särskilt bevis om att de berörda beretts tillfälle att yttra sig, vilket är en förutsättning för att byggnadsarbetena skall få påbörjas. Det förtjänar dock att påpekas att det ligger i byggherrens intresse att inhämta synpunkter från de berörda, annars kan han riskera ingripanden i efterhand med stöd av annan lagstiftning. Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.2, motsvarar med endast några mindre justeringar den äldre lydelse av tidigare 9 kap. 5 . Den motsvarar 9 kap. 7 i utredningens förslag. Både den nuvarande lydelsen och utredningens förslag begränsas uttryckligen till de fall när en byggnad skall uppföras eller byggas till eller till när en annan anläggning skall utföras eller väsentligt ändras. Denna begränsning kan emellertid också utläsas av att utstakningen skall vara motiverad med hänsyn till förhållandena på platsen och omständigheterna i övrigt. Ändringen av bestämmelsen i detta avseende innebär således inte någon ändring i sak. Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.4, överensstämmer med vissa justeringar med bestämmelserna i den tidigare 9 kap. 3 a första stycket. Den motsvarar 9 kap. 8 i utredningens förslag. Enligt den nya bestämmelsen har ansvar för att kalla till och hålla samråd. Samråd behöver dock inte hållas om det är uppenbart obehövligt. Byggherren kan enligt tredje stycket väcka frågan om samråd redan i ett tidigt skede så att samrådet kan komma till stånd redan före bygganmälan. Vid behov kan flera samrådsmöten hållas. Till samrådsmötet skall byggherren, den som enligt 13 anmälts som kvalitetsansvarig och i förekommande fall den som utfärdat byggfelsförsäkringen enligt lagen om byggfelsförsäkring kallas. Det sistnämnda innebär att måste ta ställning till om en sådan försäkring krävs även i de fall att bygglov inte fordras. Vidare skall vid behov kalla yrkesinspektionen. Det står också fritt att kalla andra som har betydelse för byggnadsföretaget till samrådet. Enligt andra stycket skall utan oskäligt dröjsmål meddela byggherren om nämnden funnit det obehövligt med samråd och upplysa om det finns anledning anta att byggnadsföretaget fordrar tillstånd av någon annan myndighet. En sådan upplysning erfordras endast om inte enligt 8 kap. 25 upplyst byggherren om detta i ett lovärende. Om samråd hålls skall motsvarande upplysning enligt 12 andra stycket lämnas vid samrådsmötet. Att ställningstagande till behovet av samråd inte kan överklagas framgår av 13 kap. 2 andra stycket 2. Enligt tredje stycket skall medverka om byggherren tar initiativ till samråd. Givetvis skall nämnden medverka även om nämnden bedömer samrådet som uppenbart obehövligt.