prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Nivån på ansfegetför nyinvesteringar i stomjärnvägar bör beräknas i enUghet med rikscfegenstidigare beslut om investeringar i trafikens infirastmktur och med hänsyn tiUaviserade besparingar i statens utgifter. Banverketär central förvaltiiingsmyndighet för frågor som rör jämvägar. Verketshuvuduppgifter är att driva och förvalta statens spåian-feggningar, ansvara försäkerhetsfirågor rörande spårtrafik, stödja tillämpad forskning inom sittområde samt verka för järnvägens utveckling, en mUjöanpassad jämvägstrafik ochregional balans. Den verksamhetsidé som har formulerat är atttiUhandahålfe ett bansystem som möjUggör att järnvägstrafiken bUr enkonkurrenskraftig, mUjövänUg CKh trafiksäker del av transportsystemet. Vidareförvaltar aktier i broförbindelsen AB () samt i . ansvarar för bl.a. finansiering,byggande och drift av de svenska anslutningarna tiU den planeradeÖrcsundsförbindelsen och ansvarar för upphandlingen avArlandabanan. Verksamheten omfattar bl.a. drift och vidmakthåUande av detbefintUga sfatUga järnvägsnätet och plane- ring,projektering, upphandlmg och produktion av nya jämvägar. Under Prop.1994/95:100 år 1993 omfettade nymvesteringsverksamheten bl.a. följande större BUaga 7 objekt: -Ostkustbanan, 1 060 miljonerkronor: fyrspårsutbyggnad , anpassning för X2000,dubbelspårsutbyggnader och linjeonUäggningar. -Västra stambanan, 616 nuljonerkronor: Grödmgebanan och bangårdsombyggnader. -, 778 mUjonerkronor: anpassning för X2000. -, 535 mUjoner kronor:dubbelspårsutbyggnader, linjeom-feggningar och uppmstiiing, -Norra stambanan och stambanangenom övre , 420 mUjoner kronor: brobyten med linjeonUäggningar. -, 366 mUjonerkronor: dubbelspårsutbyggnader. -Uppmsttiingsarbeten m.m. påHaparandabanan samt länsjämvägama Blekinge kustbana, Stångådalsbanan,, Hargshamnsbanan, och Ystadsbanan. Jämfört med ökade den totafeverksamhetsvolymen från 7 456 nuljoner kronor tUI 8 411 nuljonerkronor, varav nyinvesteringar i stomjämvägar ökade från 2 715 mUjoner kronortiJl 3 926 mUjoner kronor. Omsättningen per anstäUd ökade . Den 1november 1994 hade 7 640 anstäUda, varav 6 513 var fest anstäUda. Mednuvarande organisation och fömtsättiiingar för verksamheten bedömer Banverketatt antalet anstäUda mmskar genom nattirUg avgång medca 200 personer . Banverketredovisade en treårspfen som även mnehåUeranslagsframställning och försfeg tiU verksamhetsinriktning för budgetåret1995/96. har presenterat en stom-näts- och en driftplanför som tiUsammans utgör en samfed strategi för denlångsUctiga verksamhetsplaneringen och redovisar bl.a. faststäUda mäl,järnvägarnas tillstånd samt motiven för föresfegna åtgärder. I syfte att uppnå de övergripande trafikpoUtiskamålen skaU inom givna resursramar genomföra de åtgärder påjärnvägsnätet som ger största möjUga samhäUsekonomiska nytta.Jämvägstransporter kräver stora trafikunderfeg och oftast betydandemvesteringar för att vara attraktiva och samhäUsekonomiskt lönsamma. Inomjämvägs-systemet är även systemeffektema påtagUga på så sätt att kvaUteten ochomfettiiingen i det totafe uti)udet av transporter i stor utsträckning påverkartransportvolymema på enskUda stiiickor. Vid sidan av prissätt-rungen är devUctigaste konkurrensmedlen för persontrafiken snabbhet, hög frekvens ochpunktiighet. På motsvarande sätt är de vUctigaste konkurrensmedlen förgodstrafiken hög tiansportkapacitet, tUlförUtUghet och möjUgheten tiiUskräddarsydda tiiansportiösningar. Förtrafikutövama är jämvägamas möjUgheter i form av största Prop. 1994/95:100tillåtiia hastighet, maximal axelfest och trafikkapacitet avgörande för Bilaga 7 tågets konkurrenskraft gentemot övriga transportsfeg. Med utgångspunkti de trafikpoUtiska målen har utveckfet egna verksamhetsmål somsvarar mot omvärldens krav CKh behov. Dessa mål hänför sig tiiU hastighet,bärighet, kapacitet, driftsäkerhet, trafiksäkerhet och mUjö. Hastighetsstandarden /tun är rikq)unktför de vUctigaste delama av stomnätet, där även möjUghetema att i firamtidentiUåta hastigheter /tun i bl.a. triangeln Stockhohn Göteborg-Malmötas tiUvara vid större ny- och ombyggnader. gällande basstandard förbärighet är en maximal axellast på vUken uppnås på av de sfatUgajärnvägarna. På tiUåts 25 tons axellast. Vid nybyggnad CKh spårbytentillämpas en standard som möjUggör en framtida höjning av axellasten. E>enfaktor som har den största betydelsen för kapaciteten är antalet spår. Genom deomfattande nyinvesteringarna kommer den del av järnvägsnätet som har två eUerfler spår att öka betydUgt. Driftsäkerheten mäts bl.a. genom antaletfunktionsstörningar i timmar per spårkUometer som när jämvägs-nätet gradvis mcxlemiserasförväntas minska avsevärt. Det största trafik-säkerhetsproblemet ärplankorsningama som i måttet genomsnittUgt antal per mU stomjämväg bedömsminska från i cfeg 8 tiU 2003. Jämvägstransporterär med en hög nyttjandegrad energieffektiva CKh utförs tiU största delen medelenergi vilket är gynnsamt ur mUjösynpunkt. En utbyggnad och förbättring avjämvägstransportsystemet skapar fömtsättningar för en överflyttning avtransporter från andra trafiksfeg vilket kan resultera i en förbättring av dentotafe mUjön. mUjöarbete innefettar i huvudsak påverkan av buUer ckU vibrationer, naturresursanvändning,kulturmUjö, markanvändning samt kemikaUeanvändning. I planering ckU genomförande av verksamhetenanvänder mUjökonsekvensbeskrivningar som en del i beslutsunderfeg. I trafikverkens gemensamma årUga mUjörapportredovisar aktuelfe aktiviteter mom mUjöområdet. Dessa består bl.a. av revidering av buUerpoUcy och en studie av energiförbrukning och luftföroreningar från jämvägstrafiken. har presenterat en mUjökonsekvensbeskrivning av stomnätsplanen. Planens genomförande bedöms bl.a. lecfe tiU att antalet störda av buUer CKh vibrationer minskar med 33 000 personer, att de årUga utsläppen av kväveoxider och koldioxider minskar med motsvarande 40 000 bilar samt att upp tiil ett trettiotal områden av riksintresse för natur-, kultur- och mUjövård kommer att beröras av jämvägsutbyggnadema. har mrättat ett råd för fysisk mUjö som bl.a. har tiU uppgift att ge råd rörande utformning av banprojekt och åtgärder för att minimera intrång CKh påverkan på omgivningen samt stimulera uitresset för estetiska, arkitektoniska och kulttireUa värden. Jämvägsinspektionenär administrativt inordnad i men fri- ° ståendei sin myndighetsutövning och har som övergripande uppgift att uppfylfe dettrafikpoUtiska målet att trafiksäkerheten fortiöpande skaU förbättras.Inspektionen svarar, vad gäUer trafik med jämväg, tunnelbana och spårväg,bl.a. för frågor angående säkerhetsnormer, tiUsyn över efterlevnaden avsäkerhetsnormer samt undersökning av olyckor och andra händelser som berörsäkerheten. Verksamheten har bl.a. innefettat att 80 olyckor eUerolyckstiUbud undersökts CKh att 800 ansökningar för att bedriva verksamhetbehandfets. TiUsynsverksamheten bygger på att företagen har egna ftmgerandekonttoUsystem som konttoUeras genom bl.a. temainspektioner. Regeringenkonstaterar att () inte haft några invändningar irevisionsberättelsen för årsredovisning . Regeringen defer bedömning omverksamhetens inriktning. skaU inom givna resurser genomföra deåtgärder i jämvägsnätet som ger största möjUga samhäUsekonomiska nytta. Banverkethar ett samlat ansvar för att jämvägstransportsystemet blir effektivare ochtrafiksäkrare, med hänsyn tagen tiU höga mUjökrav och regional balans. VicfereskaU tUlhandahåUa en konkurrenskraftig CKh kundanpassad infrastmkturför jämvägstrafikens operatörer. Investeringar i stom- och länsjämvägar skaUske i enUghet med av regeringen feststäUcfe planer samt beslut våren1993. B a n -verket bör utveckfe användandet av mUjökonsekvensbeskrivningar somen del i beslutsunderfeg. Det är viktigt att medverkar i arbetet medatt utforma ett mUjöanpassat transportsystem. Regeringen delar bedömning att de sexdelmålen hastighet, axelfest, kapacitet, driftsäkerhet, trafiksäkerhet ochmiljö i stort svarar mot omvärldens behov och krav på jämvägssektom. För attdessa delmål effektivt skaU kunna användas för att styra verksamheten börBanverket kontinuerUgt fortsätta att utveckla och precisera målen ytterhgare.Vad gäUer verksamhetsmålet regional balans bör formulera ettkonkretiserat och uppföljningsbart delmål. Vidare bör tydUgare följaupp och ange hur trafikeringen av bannätet umyttjar de möjUgheter somuifirastiaikturen medger, i syfte att uppnå de' uppstäUda målen på resp. stråk. RRV konstaterar i en särskUd rapport attkostiiadema för mvesteringar i stomjämvägar ofta underskattas, huvudsakUgenberoende på intema faktorer inom . Regeringen fömtsätter att Banverketmed anledning av RRV:s rapport ser över formema för långtidsplaneringen samtredovisningen av osäkerheter i uivesteringskalkyler. bör bl.a. genom ett fördjupatföreskriftsarbete verka för att tiafiksäkerheten mom spårtrafiken förbättras. Regermgenavser att tiUsätta en särskUd utrecfere med uppdrag att Prop. 1994/95:100 bl.a.mot bakgmnd av utvecklingen inom jämvägsområdet redovisa en Bilaga 7 analys avBanverkets myndighetsuppgifter CKh roU inom jämvägssektom samt föresfe eventueUaförändringar. Inriktningen i försfegen skaU vara att roU somsektorsföreträdare bör förtydUgas och utvecklas. Vidare kommer att ses över i syfte att effektivisera CKh rationaUseraverksamheten. Vid tillkomst gjordes vissaöverenskommelser angående kostnadsansvar för SJ ckU . De gmndfeggande principema förkosbiadsfördelning bör vara att ansvaret bör Ugga hos den som i störstutsträckning kan påverka kostiiadema samt att trafik-operatörerna i så storutsträckning som möjUgt bör betafe för utnyttjandet av infrastrukturen vfebanavgifter. Regeringen föreslår därför att kostnadsansvaret förBanverkets tjänsteresor på feg samt energi för drift av växlar och signalerförs över från SJ tiU . Fmansieringen föreslås ske genom att de årUgabanavgifterna höjs med 60 mUjoner kronor CKh att får tillgodogörasig denna höjning. Detta skaU ses som en sluthg reglering melfen ochSJ vad gäUer alfe eventueUt tUlkommande kostnader för tjänsteresorpå feg samt energi för drift av växlar och signaler. I samband med ett nytt förslag tiU förändring av deregler som styr jämvägstrafiken avser regeringen återkomma tiU rikscfegen ifrågor rörande gemensamma fiinktioner m.m. inom jämvägssektom. 1. godkänner det som regeringen förordar omBanverkets verksam het, 2. gocUcänner det som anförts rörandekosmadsansvar för cKh finansiering av tjänsteresor på feg samt drift av växlar och signaler. IenUghet med beslut (prop. 1992/93:9, bet. 1992/93:TU3, rskr. 1992/93:113) slöts ett avtal om ändrat huvud mannaskap för meUan staten och (). Regeringen godkände avtalet . Avtalet inne bär bl.a. att nyttjanderätten och ansvaret för drift cKh underhåU av övergår tiU IBAB, samt att IBAB - erhåUer statUga bidrag på totalt 620 nuljoner kronor för drift, investeringar, banuppmstiiing och ban- underhåU. T.o.m. har 160 nuljoner kronor utbetafets tiU IBAB. För sitt första verksamhetsår redovisar IBAB mtäkter på 155 mUjoner kronor, varav bidrag från staten utgör 146 mUjoner 46 kronor.Resultatet efter skatt mnebär en förlust på . har som mål attverksamheten skaU generera Uka mycket in- Prop. 1994/95:100 takter som driftkostnadema för banan. Regeringenkonstaterar att verksamheten efter kommer att bedrivas utanstatUga bidrag, vilket kräver en betydande förbättring av det ekonomiskaresultatet. Banverkethar som en konsekvens av trafikpoUtiska beslut möjUghet att ta lån iRiksgäldskontoret (RGK) för finansieringen av investeringar ieldriftsanläggningar CKh av de s.k. SL-investeringama. Därutöver får upplåningske för produktions- och telenätsutmstning, rörelsekapital, finansiering avomsättningstillgångar samt för tidigare-feggningskostnader som finansieras medbidrag från (). Regeringen bedömer att upplåning iRiksgäldskontoret för dessa ändamål bör ske inom en ram av 1 250 nuljonerkronor. godkänneratt får fa upp lån i mom en ram av 1 250 000 000kronor för /96 tiU de ändamål som redovisats. 1993/94 Utgift 295 436 000 1994/95 Anslag 312 128 000 1995/96 Förslag 445 992 000 varav 297328 000 beräknat för Anslaget finansierar kostnader förintemadministration samt samhäUsmotiverad forskning. Kosttiaderför bl.a. verksledning, personal- och ekonomfedministration äratt hänföra tiU intema administrationskosmader. I kostiiadema för 47 verksledmng ingår ävenfinansieringsstöd av den samhäUsmotiverade Prop. 1994/95:100 forskning somBanverket har ansvar för CKh som syftar tiU att ge under- Bilaga 7 feg förbeslut på strategisk nivå. I sin anslagsfiramställan har hemstäUt omett anslag på 483 mUjoner kronor. Regeringenföreslår ett ansfeg på 446 nuljoner kronor med hänsyn tagen tiU bl.a. de målför utgiftsbegränsning av statUg konsumtion som regeringen satt upp. Under innevarande budgetår har regeringenbemyndigats att med medel firån detta ansfeg bestrida kostnader som annarsskuUe belasta ansfeget för drift CKh vidmakthållande. För att ge möjUghet tiUytterUgare ökade underhåUsinsatser bör besparingar i administrationen kunnaanväncfes tiU drift- cKh vidmakthåUandeåtgärder. Regeringen bör därförbemyndigas att besluta om överföring av medel från detfa ansfeg tiU' anslagetför drift och vidmakthåUande av statUga jämvägar. 1.tiU Banverket:Administrationskostnader för /96 anvisar ett ramansfeg på , 2.bemyndigar regeringen attbeslufa att medel från detta ansfeg får bestricfe kostnader som annars skuUebefesta ansfeget A 10. Drift och vidmakthåUande av statUga jämvägar. Drift (x;h vidmakthållande av statliga jämvägar 1993/94 Utgift 2 796 066 110 Reservation 348 186 800 1994/95 Anslag 2 886 136 000 1995/96 Förslag* 4 396 175 000 varav2 907 055 000 beräknat för *Anslaget föresläs som ramanslag /96. Anslaget finansierar kostiiader förunderhåU cKh reuives-teringar av det statUga jämvägsnätet. Dagensjärnvägsnät representerar ett mycket stort värde som ytterUgare höjs genom demycket omfettande nyuivesteringama. Om de befinthga järnvägarna mte motsvararde högt stäUda kvaUtetskrav som nyuivesteringama möjUggör går de förvänfadepositiva effekterna tiU viss del förlorade. Genom att tiUvarata och underhåUadet jämvägsnät som tidigare byggts upp kan effektema av nyinvesteringarnautnyttjas fiiUt ut.Anslaget tiU drift och vidmakthåUande av det sfatUga jämvägsnätet Prop.1994/95:1(X) har under en lång rad av år varit kraftigt eftersatt. Banverketanser att Bilaga 7 ansfeget bör läggas fast på en nivå som garanterarjämvägssystemets fortievnad på lång sikt och att den uppnådcfe banstandardeninte försämras. Med cfegens nivå finns utrymme för endast drygt hälften av delångsUctiga åtgärder som krävs för att jämvägskapitalet skaU kunna bibehållas. För art effektivisera genomförandet av underhåU ochreinvesteringar faststäUde en långsiktig plan för driftoch vidmakthållande, en s.k. driftplan. Driflanen redovisar för pericxlen1994-2003 de åtgärder som planeras för att upprätthåUa kvaUteten i det svenskajämvägsnätet ckU är en samfedstrategi för användandet av medel för drift CKh underhåU. De årUgagenomsnittiiga kostnadema för drift CKh vidmakthållande av de statUga jämvägamaanges i driftpfenen tiU ca 4 100 mUjoner kronor, varav den ansfegsfinansieradedelen utgör 3 900 mUjoner kronor. kommer driftplanens åtgärderatt kunna genomföras bl.a. beroende på tidigareläggning av investeringar vilketdelvis finansieras med lån i . En medelstUldel-ning som intenår upp tiU driftplanens nivå leder tiU att de mål som satt upp förhastighet, spårkvaUtet ckU driftsäkerhetoch som är kopplade tiU de trafikpoUtiska målen inte kan uppnås eUer bibehåUas.Ätgärder som exempelvis reinvesteringar i form av spårbyten, brobyten CKhmcxlemisering av signalanläggningar måste då senareläggas. Planering avunderhåU och reinvesteringar kan ytterligare förbättras genom att införatreåriga budgetramar. Regeringenanser att den samordnade planeringen av nyinvesteringar samt drift CKhvidmakthåUandeåtgärder ytterUgare bör fördjupas samt att driftplanför ger ytterUgare underfeg för bedömning av nivån på ansfeget.Så som regeringen tidigare anfört vad gäUer anslag för drift ochunderhåU av stathga vägar, kan den föresfegna ansfegsnivån inte rymmas momstatsbudgetens ramar. Regeringen anser att det är rimUgt att omprövarsin strategi för drift och vidmakthållande av bannätet tiU att omfatta etteffektiviserat underhåU inom oförändrade ramar. Regeringen föreslår därför ettanslag för drift och underhåU av sfatUga jämvägar på 4 396 nuljoner kronor /96. tiUDrift och vidmakthållande av statliga jämvägar för /96 anvisarett ramanslag på 4 . 4 1994/95. Nyinvesteringar i stomjämvägar Prop. 1993/94 Utgift 4 525 874 000 ''* 1994/95 Ansfeg 6 332 946 000 1995/96 Förslag 9 408060 000 varav5 870 000 000 beräknat för Ansfeget finansierar kostnader förnyinvesteringar i stomjämvägar. bedömning finns en god samhäUsekonomi i att så tidigt som möjUgtfärdigstäUa de högst prioriterade utbyggnadsobjekten och bibehålla dennuvarande höga uivesteringstakten. Detta skuUe främja en överföring avresenärer och gcxls tiU jämvägssektom vilket bidrar tiU att uppfylfe detrafikpoUtiska målen för nuljö och säkerhet. På snabbfegsUnjema förväntas enfördubbling av antalet resande vilket därmed firämjar de trafikpoUtiska målenför tUlgängUghet och regional balans. Nyinvesteringar leder även tiU enminskning av driftstör-nuigama, vilket bidrar tiU det trafikpoUtiska målet föreffektivitet. Vidare menar att det finns gocfe fömtsättningar atttidigarelägga byggstarten samt utöka omfattningen av ett antal större projektinom den närmaste tioårsperioden. Exempel på såcfena objekt ärNorge/Vänemlänken, dubbelspårsutbyggnad på Osticustbanan, nya spår för snabbfegpå , kapacitetshöjande åtgärder på godsstråken genom Norrlandoch Bergslagen samt . har hemstäUt om en treårig budgetramför nyinvesteringar i stomjämvägar för budgetåren 1995/96-1998 på 22 875nuljoner kronor, varav 9 875 mUjoner kronor för /96. Nivånpå anslaget bör beräknas i enUghet med tidigare beslut ominvesteringar i trafikens uifrastmktur samt de långsiktiga investeringsplanersom faststäUts . Regeringen står fast vid att dessauivesteringsplaner skall utgöra utgångspunkten för medelstUldel-ningen. Medbeaktande av det statsfinansieUa läget, tvmgas nu regeringen tiU storabesparingar i utgiftema. Investeringar i stomjämvägar utgör en betydande enskUdutgiftspost. Mot denna bakgmnd föreslår regeringen ett anslag på 9 408 mUjonerkronor för /96. Regeringen avser återkomma tiU riksdagenangående planeringsramar för perioden den 1 juh 1995 tiU isamband med kompletteringspropositionen när justerade LK-nivåer harberäknats. Förslag tUl riksdagsbeslut Prop. Regeringenföreslår att ' * tiUNyinvesteringar i stomjämvägar för /96 anvisar ett ramansfeg på9 . Ersättning till för vissa kapitalkostnader 1993/94Utgift 289 683 000 1994/95 Ansfeg 412 000 000 1995/96 Försfeg 648 000 000 varav432 000 000 beräknat for Ansfeget finansierar statens andel av kapitaUcostnaderför lån avseende vissa mvesteringar i enhgt överenskommelseår 1983 meUan SJ, Stockhohns fens landsting och sfaten samtavskriv-ningskostiiader för eldriftsanläggningar. Kostnademaavseende lån för vissa investeringar i bedöms börja avtaunder den närmaste treårsperioden. Avskrivnings-kostiiadema föreldriftsanläggningar bedöms tiU ca 400 nuljoner kronor . Regeringenhar mget att erinra mot förslag. tiUErsättning till för vissa kapitalkostnader för /96anvisa ett förslagsanslag på . 1993/94 Utgift 14 779 000 1994/95 Ansfeg 18 223 000 1995/96 Försfeg 27 335 000 varav18 223 000 beräknat för Anslaget finansierar kostiiadema för den tiUBanverket knutiia Jäm-vägsuispektionen. Utvecklmgeninom spårtrafiken resulterar i en aUt större speciaUsering CKhmångfeld vilket stäUer högre krav på säkerhetsarbetet. Detta påverkar iprincip inte karaktären på inspektionens verksamhet, men ökar behovet av bl.a.normer CKh föreskrifter av såväl operativ som teknisk natur. Det mtemationeUaperspektivet behöver fördjupas bl.a. genom anpassning tiU det kommandeEU-medlemskapet. har hemstäUt om ett ansfeg på 29,8 mUjoner kronorför , i vilket hänsyn fagits tiU den cfevarande rikscfegensavregleringsbeslut . Regeringenbeslöt (prop. 1994/95:72) att föresfe att omprövabeslutet om avreglering av jämvägstrafiken. Mot bakgmnd av detta föreslårregeringen ett oförändrat anslag tiU på 27,3 nuljonerkronor. tiUJämvägsinspektionen för /96 anvisar ett ramanslag på 27 335 000kronor. 1993/94 Utgift 43 740 000 Reservation 22 961 000 1994/95 Ansfeg 43 535 000 1995/96 Förslag 63 486 000 varav41 293 000 beräknat for Anslaget finansierar CKh SJ:s del enhgtprogramplanen för den civife delen av totalförsvaret. BanverkethemstäUer om ett ansfeg på 62,0 mUjoner kronor vilket avser behovet enUgtprogramplanen för den civUa delen av totalförsvaret. Föratt och SJ skaU kunna fuUfölja sma åtaganden mom den civUa delen av totalförsvaret och med hänsyn tagen tiU de budget- poUtiska riktlinjema, föreslår regeringen ett anslag på 63,5 mUjoner kronor. Förslag tillrUcsdagsbeslut Prop. Regeringenföreslår att rikscfegen * tiUBanverket: Försvarsuppgifter för /96 anvisar ett reservationsanslagpå . Sjöfartenssäkerhets- och mUjöfrågor behandlas kontinuerUgt mom ramen för (). deltaraktivt i detta arbete som behandlar fartygs utiust-ning och konstiuktion,frågor som rör bemannmgen ombord och dess kompetens, åtgärder för att minskasjöfartens negativa mUjöpåverkan m.m. EUhar varit mycket aktivt inom sjöfartsomrädet och anfagit ettantal rättsakter. Bland annat har beslufat en förordning omsjöfartscabofage, vUket innebär att det successivt bUr fritt förmedlemsstatemas fårtyg att utföra mrikes sjötransporter mom EU. Flertalet av deför närvarande aktuella förslagen från behandlarsjösäkerhetsfirågor. Prop.1994/95:100 BUaga 7 Sanunanfattningav regeringens överväganden: -försfeg tiUverksamhetsmål, huvudsakUga m-riktiiing av verksamheten och av mvesteringamaför tiUstyrks. -Sjösäkerhetsfrågoma skaU ges enökad tyngd i verksamheten. En sjösäkerhetskommitté skaU utarbeta en samfedstrategi för det svenska agerandet i sjösäkerhetsfrågor. Även arbetet med attminska sjöfartens negativa mUjöpåverkan skaU ges fortsatt hög prioritet. -Målen för avkastiiing ochutdehiing föreslås vara oförändrade, dvs. resp. på eget kapital efterskattemotsvarighet. huvudsakUga uppgift är att svaraför huvuddelen av sjöfartens uifrastruktur i form av sjövägar och för säkerheteni dessa samt att se till att sjöfart kan bedrivas i svenska fervatten undersäkra och effektiva former. arbetar också för att förbättrasäkerheten ombord på svenska fartyg. Verksamheten skaU uirikfas påhandelssjöfarten, men även marinens, fritidsbåtsttafikens och fiskets inöBSsenskaU beaktas. Huvuddelen av verksamhet finansieras genomavgifter på handelssjöfarten. Vissa kostnader för bl.a. fritidsbåtstrafikenfinansieras dock över statsbudgeten. Sammandrag av verksainhetenår 1993 Prop. Bilaea 7 Inom farledsverksamheten fortsatte utbyggnaden av ett sateUitijaserat * positionsbestämningssystemsom möjUggör en bättre navigering i svenska farvatten. Inomsjöräddningsverksamheten undertecknades ett avtal med Försvarsmakten omheUkopteiberedskap. Vidare deltog , som en av initfetivtagama, iett aibete med att fömya regelverket i rörande brandskydd.På mUjösidan utarbefades regler om bl.a. krav på s.k. dubbfe skrov för fartyg somtransporterar olja på , TroUhätte kanal cxh Vänem. Sjöfartsverketarbetade CKkså aktivt mtemationeUt för att bl.a. fä klassificerad somett specialonuåde i kommande annex tiU avseende sjöfertensluftföroreningar. Verket arbetade vidare med förberedelser inför kommanderegler om kontroU av rederiers säkerhetsorganisation och certifiering i enUghetmed IMO:s kod för ledning av säkerhetsarbete, den s.k. ISM-koden (IntemationalSafety Management Code). Målet för kontroU av utländska fertyg enUgtöverenskommelsen mellan 15 europeiska stater samt om samarbete omhamnstats-kontroU - Memorandum of Understanduig on - har istort sett uppnåtts.