prop · GH0391 · 1994-01-01 00:00:00 — Något skäl att införa särskilda regler för privatbostadsfastighet som enligt ägarens önskemål utgör näringsfastighet finns inte enligt rege-ringens bedömning. Inkomstbeskattning inklusive avskattning vid om-klassificering skall således ske i enlighet med de regler som gäller om ägaren bor i endast en mindre del av ett småhus och t.ex. hyr ut reste-rande del så att fastigheten inte kan anses vara en privatbostad. Samma ståndpunkt gör sig gällande avseende övriga skatter och avgifter. Vid beräkning av bostadsförmånsvärdet för ifrågavarande byggnader torde principen i 42 § KL om att värdet bestäms till ortens pris bli tillämplig och utgångspunkten för värdet bör vara kallhyra. Någon egentlig hyresmarknad för dessa byggnader finns i regel inte. I stället får man normalt göra jämförelser med hyresnivåerna för större villor på or-ten. 1993/94:90 Översyn av tjänsteinkomstbeskattningen, m.m. föreslår regeringen nya regler för beräkning av preliminär skatt och arbetsgivaravgifter vid förmån av fri bostad i inkomstslaget tjänst. Enligt de där föreslagna reglerna grundar sig värderingen på bostadens yta. Det kan knappast komma i fråga att för de här aktuella byggnaderna utan vidare utgå från dessa regler. En mer individuell bedömning torde bli nödvändig. 1993/94:50 Fortsatt reformering av företagsbeskattningen föreslås att underskott av aktiv näringsverksamhet skall få kvittas mot tjänsteinkomster . De föreslagna bestämmelserna medför ett nytt första moment i 46 § KL. Som huvudsak-ligt skäl för att inte exkludera jord- och skogsbruk från kvittnings-möjligheten har framförts i huvudsak följande. Riskerna för att privata levnadskostnader skall föranleda under-skottsavdrag kan bedömas som små med hänsyn till bl.a. att bostadsbygg-naderna på jordbruk numer beskattas som andra privatbostäder. Med hänsyn härtill bör den befarade prishöjande effekten av en kvittnings-möjlighet vara liten eller ingen. Genom förslaget om att större mangårdsbyggnader på lantbruk på ägarens begäran skall beskattas i näringsverksamheten kan ifrågasättas om den föreslagna kvittningsmöjligheten skall gälla för lantbruk med mangårdsbyggnader som beskattas som näringsfastighet enligt de här föreslagna reglerna. Införs kvittningsrätt för ifrågavarande fastigheter kan underskottsavdrag hänförliga till bl.a. omfattande reparationer kvittas mot inkomst av tjänst. Regeringen anser mot denna bakgrund att ägare som på begäran får sina mangårdsbyggnader beskattade som näringsfastigheter skall undantas från kvittningsmöjligheten i den föreslagna 46 § 1 mom KL. Detta med-för att avdrag inte medges för underskott i förvärvskälla i vilken en sådan fastighet ingår. De nya bestämmelserna bör tas in i 5 § KL där definitionerna av vad som är privatbostadsfastighet resp. näringsfastighet finns. Detta bör ske genom att ett nytt stycke läggs till samt att begreppet storlek definieras genom att en hänvisning görs till fastighetstaxeringslagen. Förslaget föranleder vidare ändringar i den i prop. 1993/94:50 föreslagna lydelsen av 46 § 1 mom. KL. De nya bestämmelserna bör träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering. En fastighetsskatt för hyreshus på av taxeringsvärdet innebär att bruttointäkterna av fastighetsskatt ökar på grund av allmänna fastighetstaxering med ca . Regeringen kommer att förelägga förslag om kontinuerlig omräkning av taxeringsvärdena, s.k. rullande fastighetstaxering, . Därmed uppnås en över tiden jämnare anpassning av taxeringsvärdena vid såväl stigande som sjunkande marknadsvärden. För tidsperioden fram kan detta beräknas leda till att statens intäkter, vid en oförändrad skattesats på , ökar med 2 - 2,5 mdkr. Regeringen kommer att följa utveck-lingen noga i syfte att säkerställa att det av antagna budget-saneringsprogrammet fulllföljs, vilket innebär att en intäktsökning på 1 mdkr utöver ovan nämnda belopp också kommer staten till godo. Förslaget om reducerad fastighetsskatt för hyreshus på grund av om-eller tillbyggnad kommer att få full effekt först med fem årgångar med hel nedsättning och fem årgångar med halv nedsättning. Förslaget beräknas medföra minskade skatteintäkter med ca på lång sikt. På kort sikt, dvs. , kan bortfallet av skatteintäkter beräknas till ca . Detta förklaras av att med nya regler finns bara en årgång som är föremål för lättnader. Förslaget leder vidare till en viss ökning av skatteförvaltningens arbetsbelastning. Ansökningarna om reducerad fastighetsskatt kan antas uppgå till ca 3 000 och torde kräva hantering. Det kan antas att avdragsrätten för kostnader för reparation och underhåll av större mangårdsbyggnader på lantbruksenheter kommer att utnyttjas för högst cirka 600 fastigheter. En genomsnittlig årlig kostnad för reparation och underhåll skulle rimligtvis kunna uppskattas till maximalt . Om man räknar med en genomsnittlig avdragseffekt på skulle skattebortfallet bli 600 x 50 000 x = . Å andra sidan motverkas skattebortfallet av att bostadsförmånsvärden kommer att påföras. Till detta kommer den skattemässiga effekten av övriga skillnader i beskattningshänseende mellan näringsfastighet och privatbostadsfastighet samt avskattningen i samband med omklassifi-cering. Sammantaget bör därför de statsfinansiella effekterna bli försumbara. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , P. Regeringen beslutar proposition 1993/94:91 Vissa fastighetsskattefrågor, m.m.