prop · GH03140 · 1994-01-01 00:00:00 — Ett ökat företagande bland kvinnor - bl.a. sådant företagande som uppstår genom privatisering av verksamhet som drivits i offentlig regi - är ett viktigt inslag för förnyelse och tillväxt i svensk ekonomi. Regeringen menar att det därför är angeläget att finna olika sätt för att främja kvinnors företagande. Bland annat skall särskilda insatser för att underlätta kvinnors företagande prioriteras och existerande företagsstöd förändras så att de passar kvinnors företag. Därvid måste bl.a. beaktas att kvinnors företag ofta drivs i annan juridisk form än aktiebolag. Insatser för att främja kvinnors företagande uppdrog regeringen åt att utarbeta ett program för att främja kvinnors företagande i det regionalpolitiska stödområdet. Med utgångspunkt i det program som verket presenterat anslog regeringen till för ett treårigt åtgärdsprogram. Enligt detta program skall i stödområdena 1 och 2: -verka för att rådgivning till kvinnor som vill starta företag lämnas av kommuner, regionala utvecklingsfonder och övriga näringslivsorgan, - verka för att underlätta och stimulera kvinnors företagande genomt.ex. upprättande av en pool med lämpliga kandidater för styrel- seuppdrag, kompetenscheckar, stipendier samt utbildning i företagande och personlig utveckling, - under projektets gång på lämpligt sätt informera och bistå organsom arbetar med kvinnors företagande i dessa områden. För detta arbete bildades dels en central referensgrupp, dels referensgrupper i de berörda länen. De berörda kommunerna uppmanades av att utarbeta och redovisa program för att främja kvinnors företagande samt att ansöka om medel för dess finansiering. Ett krav var att kommunerna själva bidrog med medel. har, enligt vad vi erfarit, förslag till program kommit in från samtliga 62 kommuner i stödområdet och har fattat beslut om delfinansiering av dessa program. I genomsnitt har kommunerna beviljats . Övriga finansiärer är länsstyrelser, länsarbetsnämnder och kommunerna själva. I samtliga program är rådgivning en viktig del. Totalt i de 62 kommunerna kommer det att finnas ca 50 rådgivare/projektledare. skall redovisa vad som sker inom uppdragets ram till regeringen dels i verkets anslagsframställningar, dels i en slutrapport senast . Även de regionala utvecklingsfonderna har i uppdrag att genomföra vissa insatser för att främja kvinnors nyföretagande, främst då information och rådgivning. Genom beslut av regeringen fick i uppdrag att genom olika insatser utveckla och utvidga de åtgärder som genomförs för att främja kvinnors företagande i hela landet samt att lämna förslag avseende den framtida inriktningen av sådana åtgärder. Detta uppdrag skall genomföras i samverkan med regionala utvecklingsfonder och andra offentliga och privata näringslivsorgan. För /94 anvisade regeringen . Genomförda och planerade åtgärder skall redovisas till regeringen . Vidare bör, såsom vi framhållit i avsnitt 8.7.1, Stiftelsen verka för insatser som innebär att kvinnors företagande ökar. Regeringens bedömning: Fortsatt försöksverksamhet bör bedrivas med uppdrag från kulturinstitutioner till småföretag i regional- och arbetsmarknadspolitiskt prioriterade områden. Underlagsrapporter och remissinstanser: Skriftlig slutrapport från pågående försöksverksamheten har ännu inte redovisats. Skälen för regeringens bedömning: har ett stort antal kulturvårdsprojekt startats på flera orter, främst i inland. Dessa s.k. kulturvårdsföretag har fått formen av stiftelser, filialer till kulturinstitutioner m.m. Syftet har varit att skapa sysselsättning på orter med hög arbetslöshet. Ett gemensamt drag har varit att driften av verksamheten har varit i huvudsak beroende av arbetsmarknadspolitiska medel. Olika utgångspunkter för och förväntningar på etableringarna har skapat oklarhet och målkonflikter mellan olika intressenter. Verksamheten har präglats av osäkerhet om finansieringen på lång sikt, vilket bl.a. resulterat i svårigheter vad gäller arbetsledning och kompetensutveckling för personalen vilket negativt påverkat produktiviteten. bildades en interdepartemental arbetsgrupp med syfte att följa frågor, som är av gemensamt intresse för kultur-, arbetsmarknads- och regionalpolitiken. Gruppen har initierat en försöksverksamhet med en alternativ modell, vilken bedrivs av i . Försöket innebär att några större kulturinstitutioner i har förlagt arbete på distans till ett privat företag i regional- och arbetsmarknadspolitiskt prioriterat område. I avtal mellan parterna har t.ex. produktkrav, kvalitetskontroll och båda parters ansvar tydligt reglerats. Större delen av kostnaden för försöksverksamheten har finansierats genom arbetsmarknadspolitiska projektmedel. Erfarenheterna är så positiva att försöksverksamheten enligt regeringens mening bör fortsätta och utvidgas till att omfatta fler kulturinstitutioner och fler kulturvårdsföretag i gles- och landsbygdsområden. På så sätt skapas en mer marknadsmässig situation där små företag kan få uppdrag från privata institutioner. I jämförelse med tidigare distansarbete vid s.k. kulturvårdsföretag ökar kraven på kulturinstitutionerna vad gäller planering, prioritering av arbetsuppgifter och tydlig ansvarsfördelning. skapar modellen ökad frihet och dynamik. Kulturinstitutionerna kan välja uppdragstagare utifrån varje verksamhets mål och behov. De berörda företagen får kontakter på en delvis ny marknad. De får incitament att utveckla sin personal och öka sin konkurrenskraft för att få uppdrag i form av distansarbete inom kulturvårdsområdet som eventuellt komplement till övrig verksamhet. Dessa småföretag kan fungera som en dynamisk tillväxtfaktor i det lokala näringslivet och även bli mer konkurrenskraftiga i fråga om uppdrag från andra kunder. Därigenom kan det komma att skapas varaktiga arbetstillfällen för främst kvinnor i glesbygden. Den arbetsmarknadspolitiska kostnaden för den föreslagna fortsatta försöksverksamheten, som kan skapa sysselsättning för uppemot 50 personer , beräknas till . Därtill kommer kulturinstitutionernas insats som beräknas till av personalkostnaden. De arbetsmarknadspolitiska medlen motiveras utifrån en tidigareläggning av kulturinstitutionernas prioriterade men ofinansierade behov av kulturvårdande insatser. Dessutom skapas incitament för distansarbete. Diskussionerna om uppdragsmodellen och erfarenheterna från den pågående försöksverksamheten har ökat kulturmyndigheternas benägenhet att förlägga arbete till orter på långt avstånd från . Den fortsatta försöksverksamheten bör administreras av , som har erfarenhet av utflyttning av tjänsteföretag till regionalpolitiskt prioriterade områden. Den kompetens och det kontaktnät som finns hos den interdepartementala arbetsgruppen skall tas till vara . Om den utvidgade försöksverksamheten utfaller väl, är regeringens avsikt att genom att permanenta denna alternativa finansieringsmodell skapa förutsättningar för framväxt och vidareutveckling av livskraftiga små företag inom tjänstesektorn på orter i glesbygden med hög arbetslöshet och traditionellt mansdominerade arbetsplatser. Regeringens bedömning: Det formella lokaliseringssamrådet med industriföretag har ersatts av sådana kontakter och samråd som aktualiseras i det normala regionalpolitiska arbetet. Ett sådant samråd bör fortsätta. Underlagsrapporter och remissinstanser: Frågan om lokaliseringssamråd med industriföretag har inte behandlats i föreliggande underlagsrapporter. Skälen för regeringens bedömning: träffades en överenskommelse mellan regeringen och om ett närmare samarbete i lokaliseringspolitiska frågor i syfte att tillföra sysselsättningssvaga regioner ytterligare arbetstillfällen inom industrin. På grundval av erfarenheter från detta samarbete träffade regeringen och 1977 överenskommelser med , och om samråd i lokaliseringspolitiska frågor med de industriföretag inom respektive organisation som sysselsätter minst 500 industrianställda. Syftet med lokaliseringssamrådet är att skapa förutsättningar för att regional- och sysselsättningspolitiska synpunkter beaktas på ett tidigt stadium vid planeringen av investeringar inom industrins storföretag. Det antogs vid lokaliseringssamrådets start att en större andel av storföretagens nyetableringar och expansiva investeringar därmed skulle kunna styras till sysselsättningssvaga regioner. Huvudmomentet i samrådet har varit informella muntliga överläggningar med industriföretagen. I samband med dessa har företagsledningarna kunnat informera om företagens planering, speciellt i frågor med anknytning till sysselsättnings- och investeringsplaner. Lokaliseringssamrådet har haft till uppgift att informera företagen om samhällets regionalpolitiska mål och de statliga stödåtgärder som står till förfogande, i första hand de regionalpolitiska företagsstöden. De ovan berörda samrådsavtalen har mist sin formella betydelse. Lokaliseringssamrådet med industriföretag har successivt inriktats mot ett fåtal stora företag och sker numera endast i sådana kontakter som aktualiseras i det normala regionalpolitiska arbetet. Regeringen bedömer att det är så som samråd, utan någon särskild avtalsbindning, med industriföretag i lokaliseringsfrågor bör bedrivas. Regeringens bedömning: Samråden med och etableringen av tjänsteföretag i stödområden har medfört mycket positiva effekter både för företag och regioner. Verksamheten bör fortsätta eftersom den är av stor betydelse för den framtida utvecklingen av mindre arbetsmarknader. Underlagsrapporter: Utredaren framhåller i sin rapport att omlokalisering av tjänsteföretag skall ses som en fortlöpande regional specialisering där olika regioner drar till sig verksamheter som förmår utnyttja regionens försteg. Det är företagen själva, som av intresse av att öka sin produktivitet, beslutar om lokaliseringen. En politik som motarbetar omlokaliseringar från storstadsregioner innebär därför att marknadskrafterna motverkas. Konkurrensförmågan i de aktuella verksamheterna försvagas och den nationella ekonomiska tillväxten hämmas, anser utredaren. anser att arbetet med att lokalisera tjänsteföretag till mindre arbetsmarknader bör fortsätta då det vid utvärderingarna visat sig ge mycket goda effekter för både företag och region. konstaterar att omlokalisering av tjänsteföretag ökar företagens produktivitet och effektivitet, delvis tack vare platsberoende variabler som att arbetsuppgifterna värderas högt på den nya orten vilket skapar en mycket god arbetsmotivation hos personalen. Verket anser vidare att lokalisering av tjänsteföretag är en av de mest effektiva insatserna som går att genomföra för de mest prioriterade regionerna tack vare att avståndshandikappet elimineras genom användning av modern telefoni- och datateknik, att glesheten oftast inte är någon nackdel samt att merparten av verksamheten ger arbetstillfällen åt kvinnor. Den befintliga strukturen på en liten, lokal arbetsmarknad breddas och kompletteras betydligt genom etablering av tjänsteföretag. Kommunföreträdare har, enligt , framhållit att en tjänsteföre- tagsetablering ger sekundära effekter i form av en positiv anda och framtidstro i kommunen. Övriga indirekta effekter är dock små då etablering av tjänsteföretag genererar begränsad efterfrågan hos underleverantörer etc. Sammantaget torde de mycket stora förändringarna i den mottagande regionen väl uppväga de nackdelar den avlämnande regionen upplever, menar verket. påpekar verket att det är viktigt att varna för vissa osunda tendenser med extra stöd och särskilda insatser gjorda av kommuner. konstaterar att denna stödform väl uppfyller de mål som riksdag och regering satt för de regionalpoliskt prioriterade regionerna. Remissinstanserna: I remissvaren på utredarens och rapporter anser en klar majoritet av instanserna att erfarenheterna av omlokalisering av tjänsteföretag är positiva och att verksamheten skall fortsätta. i anser att en väl fungerande huvudstadsregion i normala konjunkturlägen kan förväntas generera nya företag och arbetstillfällen i en sådan takt att åtskilliga arbetstillfällen automatiskt spills över till regioner med lägre produktionskostnader och relativt sett fler arbetssökanden. har heller inget emot att regionalpolitiska bidrag i goda konjunkturlägen används för att påskynda processen. I rådande konjunkturläge, med relativ arbetslöshet som närmar sig riksgenomsnittet, ter sig dock kraftigt subventionerade omlokaliseringar av arbetstillfällen som utmanande för länsinnevånarna, menar . i har inget att invända mot rapportens förslag om utflyttning av tjänsteföretag, men påpekar att inga företag utlokaliserats till . , , och kommuner anser det viktigt att statsmakterna fortsätter att stimulera omlokaliseringar av tjänsteföretag till utsatta regioner. kommun understryker rapportens slutsatser att omlokalisering av verksamheter huvudsakligen är en följd av en fortgående regional specialisering. kommun delar uppfattningen att erfarenheterna av omlokaliseringar av tjänsteverksamhet är positiv och förordar att dessa insatser intensifieras, eftersom det i många fall handlar om arbetstillfällen för kvinnor i områden med traditionellt mansdominerande näringar. kommun framhåller vikten av att statsmakterna fortsätter att stimulera omlokaliseringar av företag och verksamheter samt att omlokaliseringarna bör styras till områden med hög, permanent arbetslöshet och låg förvärvsfrekvens. Företagarna i ser utlokalisering som en möjlighet till utjämning av avståndsnackdelar genom bättre informationsteknologi. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att samråden med och lokaliseringen av tjänsteföretag bör fortsätta eftersom den medför ökad produktivitet för företagen och därmed ökad konkurrensförmåga, vilket bidrar till tillväxt i hela landet. Samråden med tjänsteföretag började när beslutade att systemet med lokaliseringssamråd med industriföretag skulle utvidgas till att omfatta samråd även med tjänsteföretag. uppdrogs åt dåvarande SIND att "svara för lokaliseringssamråd inom den privata tjänstesektorn för att befrämja regional balans". gav dåvarande regeringen ett uppdrag att "särskilt analysera och utveckla metoder och medel för att påverka utbyggnaden och lokaliseringen av företag och verksamheter inom den privata tjänste- och servicesektorn till stödområden". samråds- och lokaliseringsverksamhet började . När SIND gick upp i den nybildade myndigheten behöll den aktiva uppsökande verksamheten och fick en mottagande, beslutande och uppföljande roll. har beslut fattats av regeringen samt SIND/om stöd till etablering av totalt ca 4 675 årsarbetstillfällen i stödområden och stödjepunkter i anslutning till dessa. Av dessa beslut har projekt omfattande ca 200 årsarbetskrafter av olika orsaker inte kommit till stånd och stöden inte heller tagits i anspråk. Företag med totalt ca 320 anställda har efter gjorda etableringar gått i konkurs. I de fall regionalpolitiskt stöd utbetalts till de sistnämnda företagen bevakas den del av stödet, som företagen är återbetalningsskyldiga för, i sedvanlig ordning av i konkurserna. Bakgrunden till samråden med och lokaliseringen av tjänsteföretag är framför allt den djupgående strukturella obalans på arbetsmarknaden som länge funnits i stödområden, inte minst i inland och i Bergslagen. Dessutom finns fortfarande den jämförelsevis största arbetslösheten i stödområden. Det är brist på privata tjänsteföretag och därmed ont om arbetstillfällen för kvinnor, vilket bidrar till att kvinnor flyttar i högre grad än män. Detta gäller i hög grad yngre kvinnor. Därigenom skapas en bestående obalans även i befolkningsstrukturen. Denna obalans har kvarstått oavsett om det varit högkonjunktur eller lågkonjunktur och medfört att arbetskraft flyttat från stora delar av till framför allt . De arbetstillfällen som tillkommit genom gjorda etableringar av tjänsteföretag inom ramen för lokaliseringssamrådet har till tillsatts med kvinnlig arbetskraft. har förändringar skett i lokaliseringsmönstret. Allt fler tjänsteföretag etablerar sig numera i de inre delarna av stödområdet. Orsaken till detta torde vara att kunskapen om tillgång till god infrastruktur, modern teknik, lägre hyreskostnader samt välutbildad arbetskraft i dessa områden har spritt sig. Företag som etablerat sig i inlandet kan vittna om produktivitetsökningar på . Vidare har även internationella företag och investerare börjat visa intresse för etablering av verksamheter i stödområden och i några fall redan genomfört etableringar. Slutligen har en markant förskjutning skett från utlokalisering av befintliga tjänsteföretag till etablering av nybildade företag. Dessa företag har bildats med en ny affärsidé som grund och förlägger ofta huvudkontor med stödbefattningar till och tjänsteproduktionen till stödområden. Denna nya organisationsidé har vuxit fram ur samrådsverksamheten som från början endast gick ut på att flytta enheter från . har regeringen fattat beslut om etablering av totalt 503 årsarbetskrafter i stödområden. Av dessa utgör inte mindre än 411 årsarbetskrafter nyetableringar eller expansion av befintlig verksamhet. Resterande del utgör 92 årsarbetskrafter som har lokaliserats från . Denna siffra skall dock jämföras med det tillskott i form av lednings- och administrativa funktioner som de nybildade företagen tillfört . Det torde röra sig om ett tillskott på sammanlagt ca 100 årsarbetskrafter. har under samma tidsrymd - - beslutat om etablering av totalt 598 årsarbetskrafter i stödområden. Av dessa utgör 451 årsarbetskrafter nyetablering eller expansion av befintlig verksamhet. Även här har tillförts ett antal nya arbetstillfällen tack vare de nybildade tjänsteföretagen. Arbetet med att lokalisera tjänsteföretag är en långsiktig verksamhet som ibland ger resultat först kontakter, samråd och förhandlingar. Det är därför viktigt att kontinuiteten i samrådsverksamheten behålls. Vi anser att samråden fortsättningsvis skall syfta till att få till stånd etableringar inom stödområden, även när det gäller mera avancerad verksamhet. Redan nu finns exempel på lyckade etableringar inom stödområdet av företag med mycket kvalificerade arbetsuppgifter. Vi har tidigare föreslagit vissa förändringar i formerna för stödet (avsnitt 8.4.4). varning för vissa osunda tendenser med otillåtna kommunala stöd och subventioner måste tas på allvar. Vi förutsätter att kommunernas ageranden och beslut sker inom ramen för den kommunala kompetensen enligt kommunallagen. ikraftträdande innebär dessutom att alla eventuella kommunala stödåtgärder riktade direkt till företag måste anmälas till EFTA:s övervakningsmyndighet. Rutiner för detta är under utarbetande. Regeringens bedömning: Insatser för att öka utländska investeringar i bör ingå som en viktig beståndsdel i svensk närings- och regionalpolitik. Åtgärderna för att attrahera utländska investeringar och etableringar till bör förstärkas. Regeringen avser därför att avsätta regionalpolitiska medel till detta ändamål. Underlagsrapporter: Utredarens bedömning överensstämmer med vår. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som berört frågan instämmer i förslaget att ytterligare ansträngningar bör göras för att attrahera utländska investeringar och etableringar till . Man påpekar även vikten av en nationellt samordnad insats för att öka den ekonomiska tillväxten i alla regioner i landet. i län understryker vikten av att statliga insatser görs för att attrahera utländska investeringar till och att man på länsnivå ges bättre möjlighet att skapa en fungerande hjälporganisation som på bästa sätt kan ta hand om företag som önskar etablera sig i landet. i instämmer i rapportens förslag att intensifiera insatserna för att attrahera utländska kontakt- och kunskapsintensiva verksamheter till storstadsregionerna. insämmer livligt i att detta är ett område där insatserna varit begränsade och fragmentariska, varför samordnande insatser från central och regional nivå behövs liksom väsentligt ökade resurser. Även i instämmer i rapportens förslag om ökade insatser för mer systematiska satsningar på internationell marknadsföring av som investeringsland. menar att bäst kan bidra till ekonomisk tillväxt genom att utnyttja sina regionala fördelar för att attrahera kontakt- och kunskapsintensiva verksamheter från andra delar av och från utlandet. Skälen för regeringens bedömning: beslutade att Styrelsen för Sverigebilden skall ha ett huvudansvar för presentationen utomlands av som investeringsland och därvid driva projektet . Projektet berör , , och . Det drivs med ett investeringskontor i och i övriga länder i samverkan med ambassader, handelskammare m.fl. Styrelsen för Sverigebilden skall för regeringen redovisa en rapport om arbetet med projektet . har lättnader gjorts i det svenska skattesystemet för såväl arbetande kapital som vad gäller inkomst- och förmögenhetsbeskattning. I kombination med det rådande kostnadsläget, den välutbildade arbetskraften och den positiva syn på företagande som råder har det medfört att är ett av de mest attraktiva länderna i när det gäller att starta och driva företag. Dessa omständigheter har avspeglat sig i bl.a. samrådsverksamheten med tjänsteföretag där en av förändringarna är att allt fler utländska företag och investerare börjat visa intresse för etableringar i och i några fall även genomfört sådana. I många länder i bedrivs ett omfattande, långsiktigt och i många fall framgångrikt arbete av både stater och regioner i syfte att locka till sig företagsetableringar. anslog regeringen medel till ett projekt med ett konkret mål att genom hemtagning av kapital och kompetens från utlandet skapa förutsättningar för utveckling av nya idéer och näringsverksamhet i hela landet. Projektet, som finansieras med regionalpolitiska medel, vänder sig till både utflyttade svenska företagare och till utländska investerare och företagare. Inom detta projekts ram har genomfört två informationsmöten med svenska och utländska företagare i . Projektledare har varit i samarbete med och (). Former för framtida samverkan med andra investeringsfrämjande aktiviter får närmare preciseras när rapporten från Styrelsen för Sverigebilden föreligger. Det avgörande för att skall vara intressant för utländska investerare är det allmänna investeringsklimatet. Men det är naturligt att arbetet i utlandet också har en direkt koppling till de allmänna investerings- och etableringsfrämjande insatser som görs inom ramen för regionalpolitiken. För att framgångsrikt kunna arbeta med att attrahera utländska investeringar bör berörda departement aktivt följa och understödja verksamheten och vid behov medverka vid kontakter med utländska företag och investerare. Regeringen avser att tillsätta en interdepartemental arbetsgrupp för att utvärdera rapporten från Styrelsen för Sverigebilden och bereda framtida samverkan. För att förstärka arbetet med att attrahera utländska investeringar och även tillföra det en regionalpolitisk dimension avser regeringen att avsätta regionalpolitiska medel för detta ändamål. 9 Organisation, ansvar och medel för regionalautvecklingsinsatser Regeringens bedömning: Kommunernas verksamhet har stor betydelse för utvecklingen av regionerna. Regeringen vill särskilt framhålla kommunernas roll när det gäller att stimulera och samordna de lokala grupper som arbetar med att utveckla landsbygden. Även kommunernas engagemang i det mera direkt näringslivsutvecklande arbetet är av stor betydelse. Underlagsrapporter: Kommunernas och den lokala nivåns roll i det regionala utvecklingsarbetet behandlas i rapporter "Framtidens vägvisare" och "Landet vinner". Då förslagen och slutsatserna främst gäller kommunernas roll i frågor som rör utveckling av gles- och landsbygder återges dessa underlagsrapporter under avsnitt 7. Skälen för regeringens bedömning: De svenska kommunerna har ett mycket brett ansvarsområde som är förenat med en självstyrelse som saknar motstycke i de flesta andra europeiska länder. Det är därför naturligt att kommunerna spelar en viktig roll, inte bara för den lokala utvecklingen utan även för den regionala utvecklingen.