prop · GH03220 · 1994-01-01 00:00:00 — Ändringarna i kapitlet är i allt väsentligt konsekvenser av vissa beslutade eller föreslagna ändringar av anslagsteknisk karaktär. Bakgrunden och skälen har redovisats i avsnitt 7.1 och 7.6. Därutöver föreslås vissa språkliga och redaktionella ändringar. En sådan ändring innebär att kapitelrubriken ändras. 1 I första stycket anges inte längre att ersättning lämnas för sådan hälso- och sjukvård som landsting och landstingsfria kommuner är skyldiga att erbjuda enligt hälso- och sjukvårdslagen. Det finns fortfarande hänvisningar till denna lag och till lagen om resekostnadsersättning vid sjukresor. Det anges däremot att sjukvårdsersättning lämnas för bl.a. hälso- och sjukvård utan angivande av för vilken sådan vård detta skall ske. Som angivits i avsnitt 7 är avsikten att bidragen till landstingen och de landstingsfria kommunerna i fortsättningen skall redovisas under ett annat anslag i statsbudgeten. Ändringarna i stycket är i övrigt endast redaktionella. I andra stycket föreslås endast vissa mindre konsekvensändringar till följd av att 2 föreslås upphävd. 2 Paragrafen föreslås upphävd. I paragrafen har reglerats sjukvårds- ersättning för öppen hälso- och sjukvård som ombesörjs av staten eller av landsting eller kommun som inte tillhör landsting. Sådan ersättning har innefattats i den allmänna sjukvårdsersättningen enligt 2 förordningen (1984:908) om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudman från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Ersättningen skall enligt regeringens förslag omvandlas till ett bidrag till hälso- och sjukvården (jfr avsnitt 7). Bestämmelserna i paragrafen behövs inte längre. 3 Paragrafens första två stycken är oförändrade. Tredje stycket föreslås upphävt som en följd av förslaget om upphävande av 2 4 I paragrafen finns bestämmelser om ersättning för sjukhusvård. Såvitt gäller sjukvårdshuvudmännen ingår denna ersättning till övervägande del i den nämnda allmänna sjukvårdsersättningen som skall omvandlas till ett bidrag till hälso- och sjukvård (jfr vid 2 ). Ersättning för sjukhusvård lämnas därutöver till vissa andra sjukvårdsinrättningar och för sjukhusvård som omfattas av konventioner. Dessa ersättningar skall finnas kvar. Bestämmelserna härom finns i förordningen (1979:849) om ersättning för sjukhusvård m.m. Paragrafen behöver därför finnas kvar men har språkligt omarbetats. I sista stycket har därutöver tagits in en möjlighet för regeringen att lämna över sin föreskriftsrätt till en myndighet. 5 I den nya paragrafen föreslås bestämmelser om sjukvårdsersättning för särskilda rehabiliterings- och behandlingsinsatser samt för utveckling och provning av hjälpmedel åt personer med funktionshinder och liknande verksamhet. Sistnämnda kan avse verksamhet. Sådana ersättningar har lämnats enligt den nämnda förordningen om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudman från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Avsikten är att sådana ersättningar även fortsättningsvis skall kunna lämnas. Detta bör anges i lagen. I likhet med ersättning för andra ändamål föreslås regeringen få fastställa grunderna för ersättningen. 6 Ändringarna i paragrafen är endast redaktionella konsekvenser av förslagen till ändringar beträffande 2 och 4 . 7 Ändringarna är endast av språklig art och i huvudsak konsekvenser av förslagen beträffande 2 och 4 . 10 Ändringarna är endast konsekvenser av förslaget om upphävande av 2 och införande av 5 . 3 kap. 2 Ersättning enligt 1 fjärde stycket lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster skall inte vara förmånsgrundande vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst. Denna ersättning har därför lagts till i para- grafen. 4 kap. 2 I denna paragraf anges vilka personer som omfattas av försäkringens föräldrabegrepp. Enligt en ny paragraf, 11 a , får en förälder i vissa fall överlåta rätt till tillfällig föräldrapenning till en annan försäkrad som i stället för föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barnet. Med anledning härav införs i ett nytt tredje stycke en bestämmelse om att den som enligt 11 a vårdar barnet i stället för föräldern skall likställas med förälder vid tillämpningen av 12 - 18 . Tillägget föranleder också en omredigering av andra stycket. 4 I paragrafens andra stycke görs en ändring som innebär att föräldrapenning kan utges för besök i den förskoleverksamhet som barnet deltar i. Med uttrycket förskoleverksamhet avses detsamma som i 13 a socialtjänstlagen (1980:620). Där anges att förskoleverksamhet kan bedrivas i form av förskola som organiseras som daghem eller deltidsgrupp, i form av familjedaghem och i form av kompletterande förskoleverksamhet (öppen förskola). Rätten till föräldrapenning för besök i förskoleverksamheten är inte beroende av om verksamheten bedrivs offentligt eller privat. 6 Denna paragraf reglerar föräldrapenningens storlek. Den sjukpenninggrundande inkomsten skall inte sänkas för en förälder som är helt eller delvis ledig från sitt förvärvsarbete för vård av barn som inte har fyllt . I sjätte stycket anges en särskild beräkningsgrund för föräldrapenning då förälderns sjukpenninggrundande inkomst sänkts då barnet fyllt . I första meningen anges att oavsett om förälderns sjukpenninggrundande inkomst sänkts då barnet fyllt skall föräldrapenningen till dess barnet fyller beräknas lägst på grundval av denna tidigare sjukpenninggrundande inkomst anpassad till löneutvecklingen inom yrkesområdet. Bestämmelsen i styckets andra mening innebär en ändring av gällande regler om fortsatt försäkringsskydd. Har kvinnan blivit gravid innan barnet uppnått och nio månaders ålder kan föräldrapenning fortsättningsvis beräknas på motsvarande sätt. Detta gäller för båda föräldrarna. Föräldrapenning beräknad på detta sätt kan utges för det nya barnet fram till dess att det fyller . Även för det tidigare barnet beräknas föräldrapenningen på detta sätt dels under graviditeten, dels fram till dess att det nya barnet fyller . Vid bedömningen av frågan om kvinnan blivit gravid innan barnet uppnått och nio månaders ålder bör man utgå från tidigast möjliga dag för konception. Denna dag kan faställas bl.a. vid ultraljudsundersökning. Föds det nya barnet innan det tidigare barnet uppnått och sex månaders ålder skall som regel föräldrapenningen för det nya barnet beräknas efter förälderns ursprungliga ersättningsnivå. Detta gäller dock inte om det nya barnet föds för tidigt (prematurt). Föräldrapenningen skall beräknas efter den ursprungliga ersättningsnivån även vid adoption av ett barn som sker och från födelsen eller adoptionen av föregående barn. Ytterligare regler som likställer adoption av barn med födelse av barn m.m. finns i 4 kap 5 AFL. 7 a Bestämmelsen i denna nya paragraf innebär en begränsning av rätten till föräldrapenning. Rätten till föräldrapenning för tid om en eller som normalt är arbetsfri görs beroende av att föräldern uppbär motsvarande föräldrapenning i direkt anslutning till den arbetsfria tiden. De dagar som avses är sådana dagar som, oavsett om föräldern är tjänstledig eller inte, är arbetsfria inom den bransch eller på den arbetsplats där föräldern är anställd. Uttrycket arbetsfri tid har utvecklats närmare i allmänmotiveringen (avsnitt 5.2). För att t.ex. hel föräldrapenning skall kunna utges för och som normalt skulle ha varit arbetsfri måste föräldern alltså uppbära hel föräldrapenning även eller måndagen. I 17 föreslås också ett tillägg innebärande att att föräldrapenningförmåner inte skall kunna utges för dag under vilken föräldern är semesterledig. Någon övergångsbestämmelse till den nya paragrafen föreslås inte. Detta innebär att den nya regeln blir tillämplig på all föräldrapenning som belöper på tid efter ikraftträdandet, även om ledigheten inletts tidigare. Föräldrapenning som belöper på tid påverkas givitvis inte. 10 I paragrafens tredje stycke införs en ändring som innebär att en förälder har rätt till s.k. kontaktdagar för besök i den förskoleverksamhet respektive skolbarnsomsorg som barnet deltar i oavsett om verksamheten bedrivs offentligt eller privat. Innebörden av uttrycken förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg är desamma som i förslaget till utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet (prop. 1993/94:11). Med förskoleverksamhet avses således förskola, familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet (se vidare författningskommentaren till 4 kap. 4 ). Skolbarnsomsorg kan bedrivas i form av fritidshem, integrerad skolbarnsomsorg eller familjedaghem samt, för barn mellan tio och , öppen 11 a Paragrafen är ny. Här föreskrivs att en förälder som skulle behöva avstå från förvärvsarbete i samband med sjukdom eller smitta hos barnet eller barnets ordinarie vårdare i stället får överlåta rätt till tillfällig föräldrapenning till en annan försäkrad som i stället för föräldern avstår från förvärvsarbete för alla barn för vilka tillfällig föräldrapenning kan utgå i samband med sjukdom eller smitta hos barnet. När det gäller barn som avses i 10 (barn som inte fyllt ) och barn som avses i 11 första stycket (barn som fyllt tolv men inte och som grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat funktionshinder är i behov av särskild tillsyn eller vård) kan rätten till tillfällig föräldrapenning överlåtas även vid sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare. Möjligheten att överlåta rätt till tillfällig föräldrapenning är inte begränsad till exempelvis ensamstående föräldrar utan gäller alla föräldrar. Någon begränsning av den krets försäkrade till vilken överlåtelse skall kunna få ske finns inte. Det får förutsättas att en person som föräldrarna är villiga att anförtro uppgiften att vårda barnet har goda relationer både till föräldrarna och barnet samt också i övrigt är lämpad för uppgiften. För överlåtelse av rätt till tillfällig föräldrapenning bör krävas att föräldern försäkrar att han eller hon hade behövt avstå från förvärvsarbete för vård av barn under aktuella dagar om inte den till vilken överlåtelsen sker hade avstått från förvärvsarbete för vård av barnet i förälderns ställe. Vidare bör föräldern försäkra att överlåtelse av rätten till tillfällig föräldrapenning gjorts till denna person. Vederbörande bör i sin tur försäkra att han eller hon avstått från förvärvsarbete under aktuella dagar. Den föräldrapenning som utgår till den som vårdar barnet skall beräknas på dennes sjukpenninggrundande inkomst och inte på förälderns. Rätten till tillfällig föräldrapenning är enligt 4 kap 12 AFL begränsad till ett visst antal dagar per barn och år. Hur många dagar det rör sig om beror på av vilken anledning som den tillfälliga föräldrapenningen tas ut. som kan tas ut ingår även dagar då barnet vårdas av en annan försäkrad än en förälder. Någon rätt till ytterligare dagar med tillfällig föräldrapenning när en annan försäkrad vårdar barnet är det alltså inte frågan om. 17 I ett nytt andra stycke föreskrivs att föräldrapenningförmåner inte skall utges för dag under vilken föräldern är semesterledig enligt semesterlagen (1977:480). Något hinder för en förälder som uppbär föräldrapenning att byta ut sin föräldraledighet mot semesterledighet finns dock inte. 9 kap. 4 b Ändringen innebär att vårdbidrag kan utbetalas med hälften vardera till två föräldrar även om dessa lever tillsammans. Förutsättningarna för en uppdelning av vårdbidraget är i övrigt oförändrade. Bakgrunden till förslaget har redovisats i avsnitt 8. 11 kap. 2 Ersättning enligt 1 fjärde stycket lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster skall inte vara förmånsgrundande vid beräkning av pensionsgrundande inkomst. Denna ersättning har därför lagts till i paragrafen. Punkt 1 av övergångsbestämmelserna till lagen (1979:127) om ändring i AFL I denna punkt föreslås en lydelse av övergångsbestämmelserna som klargör att folkpension utomlands till svensk medborgare som har varit mantalsskriven i under vilket han fyllt och de fem åren skall utgå med samma belopp som skulle ha utgått om han hade varit bosatt i . Enligt ett nytt andra stycke likställs år efter 1991 då den försäkrade varit folkbokförd i året innan med år då han varit mantalsskriven i . 13.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Förslaget har kommenterats i den allmänna motiveringen avsnitt 4. 13.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster Förslaget har kommenterats i den allmänna motiveringen avsnitt 4. 13.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. 5 Paragrafen reglerar förutsättningarna för rätt till ledighet för vård av barn. För rätt till ledighet under tid då en arbetstagare uppbär tillfällig föräldrapenning uppställs inte något krav på viss anställningstid hos arbetsgivaren. I paragrafen införs en hänvisning till den nya 4 kap. 11 a i AFL. Av 4 framgår att rätt till ledighet för vård av barn föreligger under tid då föräldrapenningförmån enligt 4 kap. AFL utgår. 6 Paragrafen anger bl.a. att beträffande tid då tillfällig föräldrapenning tas ut gäller inte några begränsningar av antalet ledighetsperioder . I paragrafen införs en hänvisning till den nya 4 kap. 11 a i AFL. 13.5 Förslaget till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) 17 Paragrafens första stycke 2. ändras såtillvida att även tid under vilken en annan försäkrad än en förälder uppbär tillfällig föräldrapenning enligt den nya 4 kap. 11 a AFL och tid då en förälder uppbär tillfällig föräldrapenning enligt 4 kap. 10 a AFL görs semesterlönegrundande. I 15 semesterlagen anges att om det under semesterledighet infaller dag som är semesterlönegrundande enligt 17 första stycket 2 - 8, skall, om arbetstagaren begär det utan dröjsmål, sådan dag inte räknas som semesterdag. Detta gäller även en sådan försäkrad till vilken rätt att uppbära tillfällig föräldrapenning överlåts enligt den nya 4 kap. 11 a AFL och tid då en förälder uppbär tillfällig föräldrapenning enligt 4 kap. 10 a AFL. 13.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1977:292) om tillverkning av drycker, m.m. 18 Förslaget innebär endast att inte längre aktuella hänvisningar ändras och att några mindre språkliga justeringar görs. 13.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. 7 Förslaget till ändring i första stycket är endast en konsekvens av förslaget om upphävande av 2 kap. 2 AFL. Bestämmelserna om högkostnadsskydd ändras inte i sakligt hänseende. 8 Ersättning för sjukhusvård inom ett landsting eller en landstingsfri kommun kommer inte att utgå enligt 2 kap. 4 AFL enligt vad vi redovisade. För att lagen, liksom , inte skall gälla den som får sådan sjukhusvård föreslås en hänvisning till 5 hälso- och sjukvårdslagen som avser landstingens och de landstingsfria kommunernas hälso- och sjukvård. I den bestämmelsen föreskrivs bl.a. att det skall finnas sjukhus för sådan hälso- och sjukvård som kräver intagning i vårdinrättning. Paragrafen inklusive hänvisningen till 2 kap. 4 AFL är i övrigt oförändrad. 13.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning 9 Enligt paragrafens hittillsvarande lydelse lämnas inte läkarvårdsersättning till en läkare som är anställd i ett landstings hälso- och sjukvård. Enligt förslaget skall detsamma gälla om läkaren är anställd i ett bolag eller annan juridisk person inom hälso- och sjukvården vari har ett rättsligt bestämmande inflytande. Begreppet "rättsligt bestämmande inflytande" har ingående diskuterats och beskrivits i prop. 1993/94:48 Handlingsoffentlighet hos kommunala företag. I propositionen föreslogs också en ny bestämmelse i sekretesslagen (1980:100), 1 kap. 9 , med en legaldefinition av begreppet. godtog förslaget (bet. 1993/94:KU13, rskr. 1993/94:40). Lagändringen finns i SFS 1993:1298. Begreppet har motsvarande innebörd i detta sammanhang. Enligt en föreslagen ny mening i paragrafen skall läkarvårdsersättning, trots vad som sagts, i vissa fall få lämnas till en läkare som är anställd i eller hos en sådan juridisk person som avses i första meningen. Ersättning kan lämnas om läkaren vikarierar för en läkare som har läkarvårdsersättning. En förutsättning är dock att läkaren är tjänstledig från sin tjänst i eller bolaget etc. I begreppet tjänstledig ligger att läkaren inte utan vidare kan vara vikarie under t.ex. kompensationsledighet eller semester. Det krävs alltså ett beslut om tjänstledighet från sida. Förslaget är föranlett av socialutskottets hemställan som ställt sig bakom (jfr avsnitt 7.1 och 7.3). Genom bestämmelsen i 1 andra stycket gäller vad som sägs om landsting också kommuner som inte ingår i ett landsting. I ett vårdavtal kan tas in andra regler beträffande landstingsanställda läkares möjlighet att vikariera (jfr 1 och 5 ). 20 I paragrafen finns särskilda bestämmelser om läkarvårdsersättning för vissa områden. Läkare som etablerar sig i vissa stödområden m.m. har i allmänhet rätt till förhöjd ersättning. Enligt ett nytt tredje stycket skall särskild ersättning lämnas till de läkare som har sin verksamhet inom de stödområden eller de kommuner som anges i första stycket. Den särskilda ersättningen skall avse telefonkonsultationer och medicinskt motiverade hembesök. Bakgrunden till bestämmelsen har redovisats i avsnitt 7. Regeringen kan meddela verkställighetsföreskrifter till lagens allmänna regel. 13.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik 9 I paragrafen föreslås ett tillägg av samma slag som i 9 första meningen lagen om läkarvårdsersättning. Vi hänvisar till kommentaren till den bestämmelsen. 20 Ändringen motsvaras av förslaget beträffande 20 lagen om läkarvårdsersättning. Även om en sjukgymnast mera sällan har anledning till telefonkonsultationer bör särskild ersättning kunna lämnas i de fall detta ändå sker. I övrigt hänvisar vi till kommentaren till nyssnämnda bestämmelse. 13.10 Förslaget till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) 7 I första stycket har endast den ändringen gjorts att ordet landstingskommunen bytts mot . Bestämmelserna i det hittillsvarande andra stycket har flyttats till den nya 15 a . 15 a I paragrafen har tagits in bestämmelser om befogenhet att ta ut vårdavgifter av patienterna. Denna fråga har helt reglerats genom bestämmelserna i och i tandvårdstaxan (1973:638). Av förslaget till ändring i 2 kap. AFL framgår att ersättning för vissa oralkirurgiska åtgärder m.m. har lämnats såsom för öppen hälso- och sjukvård samt att sjukvårdsersättning för den öppna hälso- och sjukvården inte längre skall lämnas. En konsekvens härav är att rätt att ta ut vårdavgifter för denna typ av vård är oreglerad. I hälso- och sjukvårdslagen finns däremot en bestämmelse om rätt att ta ut vårdavgifter. Bestämmelserna i första stycket motsvarar hittillsvarande 7 andra stycket. Flyttningen innebär inte någon saklig förändring. Det har endast gjorts en terminologisk modernisering. Enligt andra stycket får ta ut vårdavgifter av patienter som får specialisttandvård för vuxna eller övrig tandvård för vuxna. Vårdavgift får tas ut enligt grunder som bestämmer om inte något annat är särskilt föreskrivet. För merparten av tandvården kommer sådana särskilda föreskrifter alltjämt att finnas i AFL och tandvårdstaxan eller dess motsvarighet. Vissa oralkirurgiska behandlingar och undersökningar för sådana behandlingar kommer, som nämndes, inte att ersättas via den allmänna försäkringen. För dessa behandlingar och undersökningar som ges vid en specialistpoliklinik eller motsvarande skall enligt förslaget bestämmelserna om vårdavgifter i den öppna vården enligt hälso- och sjukvårdslagen gälla. Detta innebär att bestämmer grunderna för vårdavgiften men att vårdavgiften för t.ex. en viss oralkirurgisk behandling skall motsvara den som gäller i öppna hälso- och sjukvård och ligga inom ramen för vad som anses tillåtet när det gäller differentiering av avgifterna. Sammanfattning av departementspromemorian (DS 1994:12) Vissa frågor rörande föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning En arbetsgrupp tillsattes för att göra en översyn av vissa frågor inom föräldraförsäkringen. Arbetsgruppen har i en delrapport (Ds 1993:87) redovisat alternativa metoder att öka pappors uttag av föräldrapenning. redovisas resterande del av uppdraget. Arbetsgruppen föreslår vissa inskränkningar vad gäller rätten till föräldrapenning. Det föreslås att hel föräldrapenning skall få utges för tid som normalt är arbetsfri, t.ex. och , endast om föräldern uppbär hel föräldrapenning i direkt anslutning till den arbetsfria tiden. Motsvarande föreslås gälla för rätt till halv resp. fjärdedels föräldrapenning . Det föreslås vidare att föräldrapenningförmåner inte skall få utges för semesterdag. Den s.k. 2,5 årsregeln innebär i princip att en kvinna har bibehållen rätt att uppbära föräldrapenning på den ursprungliga ersättningsnivån även om hon har förkortat arbetstiden eller slutat förvärvsarbeta mellan två barns födelse, under förutsättning att barnen föds inom . En förutsättning för regelns tillämpning är att det tidigare barnet uppnått ålder. Regeln föreslås ändrad på så sätt att den blir tillämplig dels på båda föräldrarna, dels om det tidigare barnet avlider innan det uppnått ålder. Arbetsgruppen föreslår att en ensamstående förälder skall få överlåta rätt till tillfällig föräldrapenning till närstående som i förälderns ställe avstår från förvärvsarbete i samband med sjukdom eller smitta hos barnet eller barnets ordinarie vårdare. Det föreslås vissa följdändringar i reglerna om föräldraledighet och semester. Arbetsgruppen föreslår vidare en utvidgning av rätten till tillfällig föräldrapenning för s.k. kontaktdagar i samband med besök i barnets förskola, familjedaghem eller fritidshem. Det föreslås att tillfällig föräldrapenning skall kunna utges oavsett om verksamheten bedrivs offentligt eller privat och oberoende av om kommunen tillhandahållit verksamheten eller gett bidrag till den. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring dels att 4 kap. 2, 6 och 10 och 17 skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 4 kap. 7 a och 11 a , av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 2 Vid tillämpning av bestämmelserna i detta kapitel likställs med förälder a) rättslig vårdnadshavare som inte är förälder och som har vård om barnet, b) den som med socialnämndens medgivande har tagit emot ett barn för sta- digvarande vård och fostran i syfte att adoptera det, c) den med vilken en förälder är eller har varit gift eller har eller har haft barn, om de varaktigt bor tillsammans. Med förälder likställs vid tillämpningen av 10, 10 a och 11 även a) den som en förälder bor tillsammans med under äktenskapsliknande förhållan- den, b) den som har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt Med förälder likställs vid tillämpningen av 12 - 18 i tillämpliga delar närstående som anges i 6 Hel föräldrapenning utgör lägst (garantinivå). Föräldrapenning utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning beräknad enligt femte stycket, om föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför har varit försäkrad för en sjukpenning över garantinivån. Utöver vad som anges i andra stycket utges föräldrapenning för varje barn med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, och med belopp enligt garantinivån. Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning enligt 3 andra stycket med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, och med belopp enligt garantinivån. När föräldrapenning enligt andra - fjärde styckena skall utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, skall beräkningen ske enligt 3 kap. med undantag av 5 fjärde-sjunde styckena samt 10 a och 10 b . Därvid skall dock föräldrapenning för dag beräknas efter av den fastställda sjuk- penninggrundande inkomsten, delad med 365, och även utges för .