prop · GH03236 · 1994-01-01 00:00:00 — Den sammantagna effekten av detta bidragssystem torde bli dels att intresset för skogsplantering av minskar, dels att odling av energigrödor etc. stimuleras ytterligare. Rättviseaspekter De jordbrukare som har vidtagit omställningsåtgärder och som arbetar med att skapa en marknad för alternativa produkter såsom bioenergi kommer att ha ett försprång vid ett EU-medlemskap. Dessa jordbrukare har från början en strategi och en lämplig användning för den mark som kommer att beröras av EG:s trädeskrav. Däremot kan jordbrukare som inte nu aktivt söker alternativ användning för omställningsmark antas få det svårare att finna lönsamma alternativ för de arealer som inte får användas för traditionell livs- medelsproduktion i EU. Det antyds i vissa sammanhang att den grupp av jordbrukare som anslöt mark till omställningsprogrammet, men som inte har vidtagit någon omställningsåtgärd , har gjort det fullt avsiktligt och att det har varit ett mycket lönsamt sätt att använda åkermarken. Å andra sidan anser många av de jordbrukare som har anslutit mark till omställningsprogrammet att de tillhör de stora förlorarna, oavsett om de har ställt om eller inte. De anser att deras intäkt från omställningsstödet relativt sett har minskat i värde jämfört med odlingen på mark som inte är ansluten mot bakgrund av att har förlängt inlösengarantin och infört ett arealbidrag. Som regeringen har kon- staterat har förutsättningarna förändrats i och med ansökan om ett EU-med- lemskap. Mot denna bakgrund och önskemål om en närmare anpassning av det svenska omställningsprogrammet till EG:s trädesprogram gjorde regeringen bedömningen att en rimlig avvägning vore att sänka återbetalningskravet till per ha om ingen omställning genomförs men omställningsvillkoren i övrigt är uppfyllda. Mot bakgrund av förhandlingsresultatet gör regeringen bedömningen att kravet på "varaktig" omställning inte kan upprätthållas vid ett svenskt EU-medlemskap. Kravet bör således slopas vid ett medlemskap. Jordbrukare bör då dessutom beredas möjlighet att mot en viss återbetalning lämna omställningen före . 5 Socialförsäkringsskyddet och skördeskadeskyddet inom jordbruket Regeringens förslag: Statens ansvar för socialförsäkringsskyddet för jordbrukare upphör . Skördeskadefonden avvecklas helt skörd. LRF ges ansvaret att finna en så ekonomiskt gynnsam socialförsäkringslösning för jordbrukarkollektivet som fonderingen medger. För ändamålet får disponeras dels de ca som redovisats i prop. 1993/94:100 bil. 10, s. 29, dels medel enligt följande. Ur skördeskadefonden får fr.o.m. disponeras för att utöka fonderingen till socialförsäk- ringsskyddet. Medel som finns kvar i fonden utbetalningar av skördeskadeersättningar tillförs skyddet. Omdisponeringen av medel från skör- deskadefonden samt avskaffandet av densamma medför inte att statens ansvar för skördeskador utökas. Regeringen skall besluta om nödvändiga förändringar i villkoren för skördeskadefonden för med hänsyn till den minskade fonderingen. Lantbrukarnas socialförsäkringsskydd skall dessutom tillföras jordbrukets disponibla etablerings- och räntestödsmedel vilka beräknas uppgå till . skall tillförsäkras insyn i förvaltningen av de medel som avsätts för socialförsäkringsskyddet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i prop. 1993/94:100 bil. 10 föreslagit att statens ansvar för det socialförsäkringsskydd som finns för jordbrukare avvecklas genom att en fondering görs med ca . Ett fortsatt socialförsäkringsskydd för jordbrukare förutsätter att ansvaret för verksamheten tas över från staten. Överläggningar om ett sådant övertagande har förts med . har i detta sammanhang i skrivelse föreslagit att medel ur jordbrukets skördeskadefond tas i anspråk för att förstärka den av regeringen föreslagna fonderingen för socialförsäkringsskyddet. Genom detta skulle en rabattering av premien för socialförsäkringen kunna ske. LRF anger att mellan 2-2,skulle behöva fonderas för att en kollektiv försäkring utan skulle kunna tillhandahållas. Enligt LRF:s förslag i skrivelsen skall ur jordbrukets skördeskadefond fonderas för ändamålet som ytterligare 300 miljo-ner kronor anvisas av budgetmedel. Under förutsättning att alla jordbrukare oavsett organisationstillhörighet ges möjlighet att teckna försäkringen på likartade villkor bör en förändrad disposition av skördeskadefonden kunna medges. LRF bör ges ansvaret att finna en så ekonomiskt gynnsam försäkringslösning för hela jordbrukarkollektivet som tillgängliga medel medger. bör tillförsäkras insyn i förvaltningen av medlen för att garantera att dessa används för avsett ändamål och att alla jordbrukare oavsett organisationstillhörighet ges samma möjlighet till försäkringsskydd. Vad gäller skördeskadeskyddet bedömer LRF att de skattemässiga reserveringsmöjligheter för enskilda företag som beslutats av lämnar ökat utrymme för hantering av skördevariationer (prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15, rskr. 1993/94:108) . Organisationen anser dock att ett begränsat kapital övergångsvis bör behållas i skördeskadefonden. Regeringen delar LRF:s uppfattning att ett kapital bör behållas i skördeskadefonden för att ersätta skador skörd, men anser att ett högre belopp är nödvändigt. Vi föreslår därför att överföringen till socialförsäkringsskyddet under innevarande budgetår begränsas till . Detta innebär att ett belopp på ca finns kvar för ersättning för skador skörd. har från skördeskadeskyddet utbetalats i genomsnitt ca . Om den särskilda ersättningen skörd inkluderas stiger siffran till . Med hänsyn till det minskade kapitalet i fonden kan dock reglerna för utbetalning av kompensation vid skördeskador behöva ändras. Regeringen bör ges bemyndigande att träffa överenskommelse med LRF om eventuella förändringar. Ändringarna kan t.ex. innebära att självrisken ökas och att reglerna för bedömning av ersättningsberättigade skador ändras. Omfördelningen av medlen i skördeskadefonden får inte innebära att statens ansvar för skördeskador inom jordbruket utökas utöver vad som tidigare angivits (prop. 1987/88:74, bet. 1987/88:JoU16, rskr. 1987/88:130). Kvarstående medel i skördeskadefonden efter slutlig reglering av ersättningar för skador skörd bör få disponeras för socialförsäkringsskyddet. Förutom de nu nämnda medlen och de ca som regeringen i prop. 1993/94:100 bil. 10 föreslog skulle få disponeras för socialförsäkringsskyddet, skall skyddet dessutom tillföras disponibla etablerings- och räntestödsmedel vilka beräknas uppgå till . Dessa medel har tidigare tillförts jordbruket och därvid disponerats för lån till jordbrukare. Återbetalade lån redovisas dock av budgettekniska skäl under anslaget Stöd till avbytarverksamhet m.m. Förteckning över remissinstanserna beträffande Statens jordbruksverks rapport 1993:25 Stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra 1994/95 Efter remiss har yttranden över rubricerade rapport avgetts av Statskontoret, , , , , , , , Länsstyrelserna i , , , , , , och , , , . Yttrande har dessutom kommit in från i . Vidare har skrivelser i ärendet kommit in från i , och Per m.fl. i , kommunkrets i samt , , och kommuner. 3 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , P. , Regeringen beslutar proposition 1993/94:236 Vissa jordbrukspolitiska frågor