prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — stigande räntenivå i , som kronan har försvagats. Sålänge detta tillstånd fortsätter kan den ekonomiska återhämtningen komma attdämpas. Den ekonomiska politiken inriktas på att återställa förtroendet för densvenska ekonomin. Regeringen kommer att följa utvecklingen noga, och är fastbesluten att göra vad som krävs för att uppnå en god ekonomisk utveckling ochsunda offentliga finanser. Tabell 1.1 Nyckeltal för svensk ekonomi 1994/95:150 Bilaga 1 -2,6 Bytesbalans, procent av BNP -2,2 Offentlig sektor procent av BNP -13,4 -10,4 -9,0 -5,2 -3,5 -0,9 -0,2 Anm. Uppgifterna för 1997-2000 i tabellen avsermodellberäkningar som bygger pä alternativet med medelhög tillväxt i denreviderade nationalbudgeten. I andra alternativ redovisas beräkningar med andrautvecklingstal för tillväxt, arbetslöshet, offentliga finanser m.m. Förutsättningarnaför en stark ekonomi Detsvenska välfärdssamhället är beroende av god tillväxt och hög sysselsättning.Utan denna grund för sunda offentliga finanser är möjligheterna mycketbegränsade att upprätthålla en godtagbar standard när det gäller social serviceoch trygghet. Det beror på att det finns ett nära samband mellan sysselsättningoch statsfinanser. En hög arbetslöshet innebär stora kostnader för kontantstödtill de arbetslösa. Till detta kommer statens kostnader förarbetsmarknadsåtgärder samt för dem som slås ut från arbetsmarknaden somförtidspensionärer. Dessutom försvagas statens inkomster vidlåg sysselsättning och hög arbetslöshet. De samhällsekonomiska kost- Prop.1994/95:150 naderna på grund av betydande produktionsbortfall är därtillomfattande. Samtidigtär det viktigt att den offentliga sektorns underskott begränsas, och attbudgeten är i rimlig balans sedd över en konjunkturcykel. Förbättringen underen konjunkturuppgång måste vara tillräcklig för att väga upp den försämring somföljer med en konjunkturnedgång. Den ekonomiska politiken inriktas därför påatt anpassa utgifterna till en långsiktigt hållbar nivå. Denoffentliga skulden får dessutom inte vara för stor. Hög skuldsättning medföratt de offentliga finanserna är utsatta och mycket känsliga för tillfälligasvängningar i räntenivåer och växelkurser. En hög skuldsättning ger vidare högaräntebetalningar. Den ekonomiska politiken inriktas därför på att stoppastatsskuldökningen, och att reducera statsskulden mätt somandel av BNR Ett minimikrav är vidare att skuldkvoten inte fär fortsätta attöka från konjunkturcykel till konjunkturcykel. Sverigehar - i likhet med t.ex. och - betydande offentliga finansiellatillgångar i staten och i AP-fonden som gör att den offentliga finansiellanettoskulden är lägre än genomsnittet för OECD-ländema. Även om detta är enstyrkefaktor, så utgör den höga bruttoskulden ändå en allvarlig svaghet, inteminst på grund av de senaste årens snabba ökning av skulden. Enlångsiktigt stabil och utvecklingsbar ekonomi förutsätter vidareprisstabilitet. Låg inflation skapar goda förutsättningar för en stark ochbalanserad tillväxt som de fördelningsproblem som följer med en höginflation undviks. Den ekonomiska politiken är därför inriktad påprisstabilitet. Fullföljandetav denna ekonomiska politik avser att göra betydligt mindre sårbart förolika ekonomiska störningar och kriser, liksom för turbulens på kapital- ochvalutamarknaderna. Detta är en förutsättning för mer stabila växelkurser, ochdärmed också stabilare villkor för företagande, produktion och investeringar.Lägre inflationsförväntningar kommer att kunna minska oron för en försämringav kronkursen och därmed kunna ge lägre räntor. Dessakriterier - balanserade offentliga finanser, låg skuldsättning, prisstabilitet,stabila växelkurser och låga långräntor - är naturliga för alla ekonomisktutvecklade länder eftersom de bidrar till att lägga grunden för god tillväxtoch hög sysselsättning. Det är mot denna bakgrund förklarligt att de också harkommit att ligga till grund för de konvergenskriterier som EU-ländema gemensamtfastställt för det framtida valutasamarbetet. medlemskap i inte några nya restriktioner för den ekonomiska politiken. Riksdagenkommer senare att ta ställning till frågan om ett svenskt deltagande i deneuropeiska monetära unionen. Förregeringens del är det av största vikt att också ge bekämpning avarbetslösheten samma ambitiösa behandling som konvergenskriterierna i EU:sarbete. Det är därför värdefullt att EU:s riktlinjer för den ekonomiskapolitiken med aktiv svensk medverkan har kompletterats med ökade kravpå sysselsättningspolitiken. Årliga rapporter om syssel- sätttiingoch arbetslöshet kommer att redovisas för och Prop.1994/95:150 länderna uppmanas att utarbeta medelfristiga program försysselsättningen. Somny medlem i EU bör liksom andra medlemsländer presentera ett s.k.konvergensprogram . Programmet bör innehålla en redovisning av denpolitik som ämnar bedriva för att uppfylla konvergenskriterierna. Enbred politisk samling kring detta program är väsentlig. Det skulle stärkastabiliteten i den svenska ekonomiska politiken. Regeringen har därför inbjuditriksdagspartierna till överläggningar om den ekonomiska politiken införutarbetandet av konvergensprogrammet. Enpolitik för sunda offentliga finanser Regeringenhar sedan tillträdet bedrivit en konsekvent och sfram politik för attöka sysselsättningen, sanera de offentliga finanserna och stärka Sverigesekonomi inför nästa lågkonjunktur. Politiken har i allt väsentligt mötts av ettstarkt och brett stöd i , och med små justeringar har regeringensförslag om budgetförstärkande åtgärder även beslutats. Detstarka parlamentariska stödet speglar en bred medvetenhet hos folket om att ensanering av statsfinanserna är nödvändig och dessutom en stor vilja att deltagai de nödvändiga uppoffringarna. Uppslutningen bakom politiken är dock heltavhängig av att fördelningen av bördorna är, och upplevs som, rättvis. Därförhar såväl förslagen i denna proposition som saneringsprogrammet sammantaget enjämn fördelningsprofil. Var och en skall efter förmåga deltaga i den gemensammasträvan, och var och en kommer att vinna på att lyckas ta sig ur denmycket allvarliga statsfinansiella situationen. Detta arbete är inte minstviktigt från jämställdhetssynpunkt. Kampen mot arbetslösheten måste prioriterasför att skall kunna upprätthålla välfärden och den offentliga sektorn,vilken är viktig inte minst för kvinnor. Jämställdhetsperspektivet måste därvidkoncentreras på arbetsmarknadspolitiken samt på översynen av arbetsrätten,bl.a. vad gäller det ofrivilliga deltidsarbetet. efter regeringsskiftet lade regeringen i höstens ekonomisk-politiskaproposition fram förslag till omfattande budgetförstärkningar. En andra del avbudgetförstärkningarna avsåg finansieringen av EU-avgiften och presenteradessenare . 1 budgetproposition lade regeringen framförslag om ytterligare utgiftsminskningar. Tillsammansmed de åtgärder som beslöts under den förra mandatperioden beräknas dettaprogram för sanering av de offentliga finanserna uppgå till ca 113 miljarderkronor motsvarande av BNP. har i allt väsentligtgodtagit regeringens förslag. Regeringenföljer nu upp det aviserade programmet för sanering av de offentligafinanserna genom att säkerställa att de sammantagna budgetförstärkningarnablir så stora som avsett. För det första föreslås budgetförstärkningar somkompenserar för de hittillsvarande avvikelsernamellan regeringens förslag och beslut. För det Prop. 1994/95:150andra lägger regeringen nu fram det tidigare aviserade förslaget till Bilaga 1finansiering av arbetsmarknadsåtgärderna i höstens ekonomisk-politiskaproposition och i budgetpropositionen. För det fredje fiillföljs finansieringenav EU-avgiften genom att tidigare förslag nu kompletteras med ytterligareinkomstförstärkningar och utgiftsminskningar så att hela medlemsavgiften blirfullt finansierad. För det fjärde föreslås en kompletterande finansiering för vissaregelförändringar som beslöts under den förra mandatperioden, och för vilkakostnaderna har visat sig vara kraftigt underskattade. En ansvarsfiillbudgetpolitik förutsätter att även denna typ av kostnadsöverskridandenfinansieras fullt ut. För det femte föreslås åtgärder för att sänka deoffentliga utgiftemas nivå som mervärdesskatten på livsmedelreduceras från . Sammantagetföreslår regeringen i denna proposition permanenta inkomstförstärkningar ochutgiftsminskningar på sammanlagt . Till detta kommerengångsåtgärder motsvarande sammanlagt . Regeringensförslag redovisas utförligare i avsnitt 5 av den reviderade finansplanen. Tillsammansmed de åtgärder som tidigare beslutats av uppgår programmet försanering av de offentliga finanserna därmed totalt till 118 miljarder kronoreller av BNP. Det utgör därmed ett av de störstasaneringsprogram som genomförts i något industriland . Avde totala åtgärderna får genomslag 1995, ca 2procentenheter 1996 och vardera . Därmedfår budgetförstärkningarna ett snabbt genomslag på underskottet och påskuldutvecklingen. Somframgår av diagram 1.1 bedöms budgetförstärkningsprogrammet vara tillräckligtför att stabilisera statsskulden som andel av BNP vid det scenario meds.k. medelhög tillväxt som redovisas i den reviderade nationalbudgeten. Det äremellertid inte tillräckligt med en stabilisering av skuldkvoten på en högnivå, utan denna bör minska för att öka detekonomisk-politiska handlingsutrymmet vid kommande konjunkturavmattningar, ochför att höga ränteutgifter inte skall tränga undan andra angelägna offentliga utgifter. Tabell 1.2 Förstärkning av de offentliga finanserna 1994/95:150 Bilaga 1 Effekter av beslut under föregående mandatperiod 18,3 Proposition 1994/95:25 Fissa ekonomisk-politiska åtgärder -Avgår däravorsakade utgiftsökningar -0,3 -Avgår däravorsakade inkomstminskningar -4,7 Sammanlagd fÖrstSrkning 56,4 Förslag i budgetpropositionen exkl. tidigare aviseradeförstärkningar -Avgår därav orsakadeinkomstminskningar -2,1 -Avgårjusteringar i m.m. -2,1 -Avgårhandlingsprogrammet mot arbetslöshet -1,1 Sammanlagd förstärkning 19,3 Finansiering av medlemsavgiften till EU -Inkomstförstärkningari prop. 1994/95:19 12,4 -Avgår däravorsakade utgiftsökningar -0,2 -Inkomstförstärkningari prop. 1994/95:203 1,8 i budget- och kompletteringspropositionema 6,0 -Sänktmervärdesskatt på livsmedel -7,7 -Diverseöverskridanden -1,2 Sammanlagd förstärkning 3,6 Summa föreslagna och beslutade åtgärder 117,6 Avgår medlemsavgiften till EU -20,0 Minskad räntebetalning p.g.a. lägre statsskuld 18,0 Total förstärkning av de offentliga finanserna 115,6 Siffrorna i tabellen är hämtade frän olikapropositioner Merparten poster är angivna i 1995/96 ärs prisnivå. Om allaposter räknades i den prisnivån skulle förbättringen av de offentligafinanserna bli något större. Avdiagram 1.2 framgår att den offentliga sektoms underskott beräknas bli i stortsett eliminerat 1998. Mot uppstår ett överskott i de offentligafinanserna. Detta är en dramatisk förbättring som innebär att statsfinansema nuär under kontroll. Eventuellainkomster från utförsäljning av statlig egendom har inte beaktats vidberäkningen av framtida underskott och skuldutveckling utöver den aviseradeomorganisationen av . fram kan dettillkomma betydande försäljningsinkomster. Detta kan leda till lägreunderskott och en snabbare minskning av statsskulden än den här redovisade. Försäljningsinkomsterav detta slag reducerar statsskulden. De är dock inte jämförbara medbudgetförstärkningar i form av sänkta utgifter eller höjda skatter, eftersom demedför att såväl statsskulden som statens tillgångar reduceras. 1 en aktivägarpolitik ingår emellertid att även förändringar av ägandet kan aktualiseras.Regeringen kommer däremot inte att föreslå utförsäljningar som alternativ tillutgiftssänkningar eller Prop. 1994/95:150 skattehöjningar. Diagram 1.1 Statsskulden och den offentliga sektornsfinansiella nettoskuld 1980-2000 Procent av BNP 100 -20 "H'I'I'I'I'I■'I'I'I'r -20 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 19982000 Källor: , ,och . Diagram 1.2 Finansiellt sparande i offentlig sektor1970-2000 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 Bilaga1 De offentliga utgiftemas nivå är avgörande för hur de offentliga finansemakommer att utvecklas. Utrymmet för ytterligare skattehöjningar är starktbegränsat. Skatteuttaget kan inte höjas nämnvärt utan risk för negativaekonomiska återverkningar. De offentliga utgifterna behöver därför hållas understrikt kontroll. Enligt regeringens uppfattning bör konfrollen av de offentligafinansema förbättras genom att fastställer ett tak för de offentligautgiftemas utveckling. Detta utgiftstak syftar till att mera varaktigt etableraen budgetdisciplin av det slag som kommer till uttryck i denna proposition. Innebördeni ett utgiftstak är att regeringen föreslår och beslutar om en högstanivå för de nominella offentliga utgifterna. Rutinen för detta finns redangenom den rambudgetprocess som tillämpas i och från och medår 1996 också i . Utgiftstaket bör kompletteras med en uppföljning föratt säkerställa att de regeländringar genomförs som kan erfordras för attutgiftstaket inte skall överskridas. Denexakta utformningen av utgiftstaket och uppföljningsprocessen kräverytterligare beredningsarbete. Detta bör bedrivas i en sådan takt att ettutgiftstak kan fastställas och tillämpas fiilltut vid arbetet med budgeten för . Diskussionen om ett utgiftstakredovisas utförligare i avsnitt 5 av den reviderade finansplanen. Sänktautgifter och sänkt matmoms Sverigesoffentliga utgifter är mycket känsliga för konjunktursvängningar. En avorsakerna till denna känslighet är ersättningsnivåema i trygghetssystemen. Föratt skapa en långsiktig uthållighet behöver utgiftema sjunka relativt kraftigtunder denna konjunkturuppgång och får sedan inte öka för kraftigt. Som en del idenna strävan föreslår regeringen att ersättningsnivåema i trygghetssystemensamlat sänks till . Förändringarav bidragsnivåer far kraftiga fördelningspolitiska konsekvenser. Därförkombineras sänkningen av nivåema med ett förslag om en sänkning av matmomsenfrån . Detta gynnar särskilt bamfamiljer och låginkomsttagaresom i allmänhet använder en relativt stor andel av sin hushållsbudget tillmatinköp. De sammantagna konsekvenserna av förändringarna blir därför merajämnt fördelade. Genom att matmomsen sänks beräknas även inflationen minska medinemot en procentenhet . Reformen innebär vidare stmkturellaförbättringar i ekonomin genom att utgiftskvoten och skattekvoten sänks. Denkommunala ekonomin Prop. Bilaga1 Den kommunala verksamheten är starkt beroende av en stabil samhällsekonomi.Genom en stabilisering av de offentliga finansema, en uthållig tillväxt och enökad sysselsättning tryggas den kommunala verksamhetens ekonomiska bas.Regeringen lägger vidare i denna proposition fram förslag som syftar till attlägga fast ett antal viktiga förutsättningar för kommunemas och landstingensverksamhet . Regeringenföreslår ett nytt system för inkomst- och kostnadsutjämning mellan kommunerrespektive mellan landsting i syfte att skapa mera likvärdiga fömtsättningarför olika kommuners respektive landstings verksamhet. Systemet införssuccessivt och avser att kompensera för skillnader i skattekraft samt iåldersstmktur och andra strukturella förhållanden. Genom denna utjämning av deekonomiska fömtsättningama kommer skillnaderna i skattesats att i störreutsfräckning spegla skillnader i service- och avgiftsnivå samt effektivitet.Tillsammans med tidigare förändringar av kommunemas och landstingens villkorkommer omläggningen därmed att främja en mer effektiv resursanvändning inomdenna viktiga sektor. tillsätts en parlamentarisk beredning som skallarbeta i en sådan takt att förändringar i det nya systemet skall kunnagenomföras vid en konfrollstation . Regeringenlägger också fram förslag till ekonomiska regleringar mellan staten ochkommunsektom. Mot bakgmnd av de mycket svaga statliga finansema och denförhållandevis goda utvecklingen av kommimemas skatteunderlag föreslårregeringen att statsbidraget till kommunerna i huvudsak endastjusteras motsvarande höjningen av arbetsgivaravgiften i samband medEU-medlemskapet. Demedelfristiga beräkningar som redovisas i denna proposition förutsätter att deallmänna statsbidragen är nominellt oförändrade fram till år2000. Regeringens slutliga förslag avseende bidragen till kommunema kommer dockatt läggas fram först i budgetpropositionen för respektive kalenderår. Därvidkommer en avvägning att göras mot andra angelägna utgiftsområden inom ramen fördet utgiftstak som enligt regeringens förslag skall tillämpas för de offentligautgiftema. Detutrymme för skattehöjningar som finns är redan intecknatgenom beslutade eller föreslagna statliga skattehöjningar. Dessa är nödvändigaför att uppnå en tillräcklig förstärkning av statsfinansema och för attbudgetförstärkningama skall fördelas på ett rättvist och därmed hållbart sätt.Fortsatta kommunala skattehöjningar dämtöver skulle kunna hota tillväxten ochdärmed saneringen av statens finanser. Denåterhållsamma utvecklingen av statsbidragen till kommuner och landsting, liksomförändringen av utjämningssystemet, innebär betydande anpassningsbehov i mångakommuner och landsting. Regeringen avser att inventera möjlighetema tillytterligare avregleringar som kan vidga kommunemas och landstingens möjligheteratt göra avvägningar mellan olika utgiftsområden, samt att effektivisera sinverksamhet. Regeringenkommer att vara mycket restriktiv med förslag till Prop. 1994/95:150förändringar som höjer kommunemas respektive landstingens kostnader Bilaga 1 Omsådana förslag ändå skulle aktualiseras, t.ex. genom att ett ansvarsområdeflyttas från staten till kommunema, skall finansieringsprincipen tillämpas föratt neutralisera kostnadseffektema. Om överflyttningen även innebär enutökning av ambitionsnivån skall kostnadsökningen finansieras fullt ut genomandra regeländringar. Detta synsätt är en del av skärpningen avbudgetdisciplinen, och ligger i linje med det förslag regeringen nu aviserar omett tak för de offentliga utgiftemas utveckling. Föratt skapa bättre fömtsättningar för ekonomisk hushållning kommer kommuner ochlandsting åläggas att balansera sin budget och att inte låna till annat äninvesteringar. Ett förslag till system aviseras för att hantera situationen omen kommun eller ett landsting riskerar att inte kunna fullgöra sinabetalningsförpliktelser. Tillväxt,sysselsättning och arbetsmarknad Denekonomiska tillväxten är god. Vårt land erbjuder gynnsamma betingelser för enavancerad produktion tack vare en öppen ekonomi, deltagandet i den gemensammaeuropeiska marknaden, en välutbildad arbetskraft, en hög kvalitet påinfrastmktur och offentliga tjänster samt stabila samhälleliga förhållanden.Dessutom är konkurtenskraften nu mycket god på gmnd av kronans låga kurs,vilket skapar goda fömtsättningar för att dra nytta av den intemationellakonjunktumppgången. Samtidigtstår inför en mycket krävande uppgift. Mer än 500 000 personer står vidsidan om den reguljära arbetsmarknaden, dvs. är öppet arbetslösa eller i någonform av arbetsmarknadsåtgärd. För att snabbt skall komma tillbaka tillfull sysselsättning krävs ett stort antal nya jobb, huvudsakligen inom denprivata sektorn. Flertalet av dessa jobb måste komma i små och medelstoraföretag. Sysselsättningenökar nu starkt. har sysselsättningen ökat med 83 000 personer. EnligtArbetsmarknadsstyrelsens prognos kommer sysselsättningsuppgången att fortsättai samma takt . Ökningen fömtses ske främst inomtillverkningsområdet, inom tekniker-och datayrken samt inom utbildningsområdet.Den totala uppgången beräknas till 180 000 personer från inledningen av 1995till slutet av 1996. Detta ligger i linje med regeringens egna bedömningar. Erfarenhetema frånandra länder visar att det kan vara mycket svårt att minska arbetslösheten omden tillåts att gå över i långtidsarbetslöshet. Även om arbetslösheteninledningsvis orsakats av en konjunktumedgång så övergår den med tiden till attbli stmkturell, bl.a. genom att de arbetslösas kompetens, självförfroende ochkontakt med arbetsmarknaden försvagas. Arbetsmarknadspolitiken inriktas därförpå att stärka arbetskraftsutbudet, öka flexibiliteten och minskalångtidsarbetslösheten. Det är sålunda angeläget att de arbetslösa är aktiva,utbildar sig och därmed stärker sina utsikter att fä arbete. En starkarearbetslinje måste förenas medsatsningar på kompetenshöjning och ytteriigare förbätfringar av Prop.1994/95:150 arbetsmarknadens flexibilitet. Genomomfattande utbildningsinsatser höjs arbetskraftens kompetens, vilket motverkarflaskhalsar i konjunktumppgången. Ett antal näringspolitiska insatser hargjorts för att stimulera tillväxt och nyföretagande. När konjunkturen nuförbättras inriktas åtgärdema på att öka sysselsättningen på den reguljäraarbetsmarknaden. Ungdomsintroduktionen underlättar ungdomars övergång tillreguljärt arbete. Genom det tillfälliga riktade anställningsstödet uppmuntrassmå och medelstora företag att både tidigarelägga nyanställningar och attanställa arbetslösa arbetssökande. De mer resurskrävande åtgärdema inriktas iförsta hand på personer som stått utanför den reguljära arbetsmarknaden underlång tid. Det är framför allt dessa personer som behöver särskilt stöd för attunderlätta en återgång till reguljärt arbete och för att förebygga definitivutslagning. 1 takt med att sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar börden sammanlagda åtgärdsvolymen reduceras. Enkraftftill och aktiv regionalpolitik har stor betydelse för att ökasysselsättningen och bidrar till den ökade tillväxt som är nödvändig för attobalansema i den svenska ekonomin skall kunna rättas till. Regionalpolitikensyftar till tillväxt, rättvisa och valfrihet. Den inriktas på att spridatillväxten och att skapa mer likvärdiga levnadsvillkor i alla delar av landet.Förslag till reformåtgärder på regionalpolitikens område har förelagtsriksdagen i proposition 1994/95:161. 2 Den ekonomiska utvecklingen 2.1 Den intemationella ekonomin Konjunktureninom EU-området förbättrades markant . BNP-tillväxten uppgick motslutet av året till i årstakt. Uppgången inom EU medförde attBNP-tillväxten inom OECD-området var den starkaste . Tillväxten iNordamerika var fortsatt hög och i inleddes en återhämtning. Inflationeninom EU fortsatte att dämpas , men ligger på trots attmedlemsländema genomgått en utdragen lågkonjunktur. Inflationen tangerar därmedden övre gränsen för högsta acceptabla inflation som Europeiska Rådetfastställt i de övergripande riktlinjerna för den ekonomiska politiken. InomEU fömtses en BNP-tillväxt på . Detär något över den genomsnittliga tillväxten inom . 1 sker en gradvisuppgång medan tillväxten dämpas i . Inflationen inom EU beräknas öka någotoch riskerar därmed att överstiga Ökningen av inflationen i beräknas bli förhållande vis måttlig. Arbetslösheteninom EU fortsätter att vara hög och ligger väsentligt över nivån i såväl USAsom . Dessutom är arbetskraftsdeltagandet lägre inom EU än i ochJapan. vissnedgång i arbetslösheten såväl inom EU som inom , men den Prop. 1994/95:150 kommer trots detta att ligga kvar på en historiskt sett hög nivå. Tabell 2.1 Internationella förutsättningar 1993 1994 1995 1996 1,2 -0,5 ' Procent av arbetskraften. Källor: , ochFinansdepartementet. Underskotteti de offentliga finansema inom EU uppgick i genomsnitt till av BNP1994. Det var en viss nedgång men förbättringen var otillräcklig föratt förhindra en fortsatt ökning av den offentliga skuldsättningen. Detförefaller osannolikt att en majoritet av EU-ländema kommer att uppfyllakonvergensvillkoren för de offentliga finansema . De offentligafinansema väntas fortsätta att visa underskott i så gott som samtligaOECD-länder och den offentliga skuldsättningen som andel av BNP kan komma attfortsätta att växa något . Delånga räntoma steg markant i många , delvis som en rekylefter nedgången , delvis som en följd av att tillväxtutsiktemareviderades upp och att inflationsförväntningarna ökade. Ränteuppgångenförstärktes troligen av att också de reala avkastningskraven har ökat. USApåbörjade i febmari 1994 en åtstramning av penningpolitiken varpå ett antalcentralbanker i andra följde efter.