prop · GH03167 · 1994-01-01 00:00:00 — I uppdrag bör det även ingå att göra praktiska försök med den nya typen av mätinstrument och att göra jämförelser mellan resultaten från dessa mätningar och A6O-test och med resultaten från andra typer av prov som simulerar fordonens verkliga avgasutsläpp. Möjligheten att härvid även mäta kväveoxider bör beaktas. Enligt 93 § fordonskungörelsen skall en förrättningsman om han vid en flygande inspektion finner att ett fordon har brister, men att de inte är så allvarliga att ett körförbud är nödvändigt, förelägga fordonets ägare att avhjälpa brister- na och inställa fordonet för kontrollbesiktning eller genom intyg eller på annat tillförlitligt sätt styrka för polismyndigheten eller en bilinspektör att bristerna är avhjälpta. Om så inte är fallet inträder ett automatiskt körförbud. Enligt regeringens förslag bör dessa regler ändras, så att kontrollen av att felen blivit åtgärdade i stället sker genom att fordonsägaren föreläggs att åtgärda felen och skaffa ett intyg från ett ackrediterat besikt- ningsföretag eller en ackrediterad verkstad. Detta intyg hanteras sedan som ett intyg efter kontrollbesiktning, dvs. rapporteras till fordonsre- gister. Det är visserligen enklare och billigare för bilägaren om han, såsom är fallet, har möjlighet att bara lämna ett intyg eller t.ex. låta en polisman vid en polisstation kontrollera att felen blivit avhjälpta, men det är administrativt mer betungande för polismyndigheten. Den föreslagna nya ordningen i kombination med ett ökat antal flygande inspektioner torde också komma att få en viss preventiv verkan och leda till att fel snabbt åtgärdas även i de fall de inte är så allvarliga att ett körförbud är aktuellt. Regeringens förslag: beslut i ärende om typgodkännande och registreringsbesiktningar skall kunna överklagas till länsrätt. Utredningens förslag: Körförbud meddelade av polisman eller föreslås kunna överklagas till resp. kammarrätten. Skälen till regeringens förslag: ASB:s beslut om typgodkännande och även i något fall som gäller registreringsbesiktning kan överklagas till Vägver- ket. Eftersom dessa ärenden enligt regeringens förslag skall beslutas av Vägver- ket, föreslås att de skall kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Även beslut i övriga ärenden om registreringsbesiktning skall kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Ett ackrediterat besiktningsföretags protokoll som upprättas efter en typ- eller registreringsbesiktning, är inte något myndighetsbeslut och kan därför inte överklagas. Detsamma gäller det besiktningsintyg som besiktningsföretaget utfärdar efter kontrollbesiktning. Regeringens förslag innebär att en fordonsägare vid en tvist om hur ett fel skall bedömas om han eller hon inte vill godta den bedömning som ASB eller något annat besiktningsföretag gjort, har full frihet att vända sig till ett annat be- siktningsföretag. Förslaget innebär också vid typ- och registreringsbesiktning att fordonsägaren till skall kunna framföra sina synpunkter innan verket beslutar om ett eventuellt underkännande av fordonet. Med hänsyn till att den föreslagna nya ordningen innebär en ökad rättssäkerhet för fordonsägarna genom att besluten om typ- och registreringsbesiktning formellt inte fattas av den som gjort besiktningen anser regeringen inte att det i dessa fall är nödvän- digt att vidga rätten att överklaga. Vid kontrollbesiktning är läget i formellt hänseende ett annat. Kravet på att kunna förete ett giltigt intyg om kontrollbesiktning läggs fast i författning. Utfärdandet av intyget är inte ett beslut som innebär myndighetsutövning. Någon rätt att överklaga utfärdandet av intyget finns därför inte. Fordonsägarens intresse av en korrekt bedömning får tas till vara genom den kontroll av de ackrediterade besiktningsföretagen som utförs av SWEDAC och på SWEDAC:s uppdrag bilinspektörer. Det får också förutsättas att besiktningsföretagen på en konkurrensutsatt marknad gör sitt bästa för att slå vakt om sitt rykte som serviceföretag och att fordonsägaren kompenseras inom ramen för det avtal han eller hon har ingått med besiktningsföretaget i de fall besiktningen ej har skett i överenskommelse med gällande regler. Ett körförbud som meddelas av polisman i samband med en flygande besiktning föreslås på samma sätt som kunna överklagas till . Regeringens bedömning: De föreslagna åtgärderna kräver inte någon lagändring. Utredningens förslag: Utredningen redovisar förslag till ändringar i 74, 80, 83, 84, 86-89, och 115 §§ fordonskungörelsen. Remissinstanserna: anser att utredningens författningsförslag inte är förenligt med reglerna i regeringsformen, eftersom det innebär att myndighetsutövning överlämnas till enskilt organ utan stöd i lag. , SWEDAC och de juridiska remissinstanserna har en rad detaljsynpunkter på utformningen av utredningens förslag till ändringar i fordonskungörelsen. Flera remissinstanser framhåller att en omfattande regelöversyn bör göras och att de förslag till författningsändringar som rör kontrollbesiktningen måste ses i sammanhang med de regler i fordonskungörelsen med flera författningar som gäller för andra typer av besiktningar av motorfordon. Även dessa regler måste ändras vid ett införande av öppna kontrollsystem enligt de principer som anges i EES-propositionen. Skälen för regeringens bedömning: Enligt utredningens förslag till lydelse av den nya 83 § fordonskungörelsen skall besiktningsföretaget vid den obligatoriska kontrollbesiktningen fatta beslut om huruvida fordonet skall godkännas eller underkännas. Fordonet skall godkännas om det är i trafiksäkert skick samt uppfyller kraven enligt bilavgasförordningen och även i övrigt är godtagbart från miljösynpunkt. Fordonet skall även godkännas om det befinns ha brister som är av endast ringa betydelse. Om fordonet underkänns vid den obligatoriska kontrollbesiktningen skall de ackrediterade besiktningsorganen också bedöma om bristerna är av så allvarlig art att det inte kan brukas. I sådana fall gäller enligt 83 § fordonskungörelsen i utredningens författningsförslag ett körförbud för fordonet. Besiktningsorganet skall också ange i besiktnings- protokollet att körförbud gäller och förse fordonet med ett körförbudsmärke. Dessa beslut är tveklöst sådan myndighetsutövning som enligt regeringsformen kräver ett stöd i lag för att överlåta till privaträttsliga organ. Det skulle i och för sig vara möjligt att med stöd av lag ge besiktningsföre- tagen befogenheter att besluta om körförbud. Inom riksprovplatslagstiftningens tillämpningsområde har dock sådana befogenheter bara givits till aktiebolag som staten är ensam ägare av eller, som i fallet ASB, staten har aktiemajoriteten i. Inom vissa andra områden förekommer visserligen att pri- vaträttsliga organ med stöd av lag givits myndighetsuppgifter. Så t.ex. kan privata skorstensfejarmästare enligt räddningstjänstlagen fatta beslut om eldningsförbud. Det har dock härvid rört sig om verksamheter där man har legala monopol. (Regeringen har tillsatt en utredning om hur sotningsmonopolet skall kunna avvecklas.) Av såväl principiella som praktiska skäl anser regeringen därför beträffande typ- och registreringsbesiktningen att de ackrediterade besiktningsföretagen enbart bör utföra provning medan den slutliga godkännandeprövningen skall ligga på . Med den föreslagna lösningen krävs inte lagändring för att införa öppna system inom fordonsområdet, utan det räcker med att ändringar görs i fordonskungörelsen och i förordningen (1989:527) om riksprovplatser och riksmät- platser. Genom att ASB:s myndighetsfunktion såvitt avser typ- och registreringsbesiktningen överflyttas till , kommer ASB att fungera som vilket företag som helst på marknaden. Det system som regeringen föreslår beträffande kontrollbesiktningen baseras helt på fordonsägarens ansvar för fordonets beskaffenhet och utrustning samt en skyldighet för denne att kunna visa ett giltigt intyg om genomgången kontrollbesiktning. Det hittillsvarande systemet med beslut om godkännande, föreläggande om ombesiktning och underkännande (körförbud) avskaffas. Även detta kan göras utan lagändring. Genom att ASB inte längre blir riksprovplats för de nu nämnda slagen av besiktningar omfattas ASB:s verksamhet i denna del inte av tryckfrihetsförordningens regler om rätt att ta del av handlingar m.m. (jämför bilagan till sekretesslagen, 1980:100). För att möjliggöra lagring av uppgifter om de senaste kontrollresultaten i det centrala bilregistret krävs ändringar i bilregisterkungörelsen. 4.12 Ekonomiska konsekvenser m.m. Att tekniska handelshinder slopas och att marknaden inom EES-området öppnas för konkurrens vad gäller typkontroll av nya bilar kommer med all sannolikhet att leda till lägre kostnader för bilindustrin. I en analys av bilbranschen som maktutredningen lät genomföra konstaterades att de svenska priserna på bilar ligger högre än de internationella och att detta delvis kan förklaras av effekterna av tekniska handelshinder och administrativa regleringar (SOU 1990:44). Till följd av kommer emellertid fr.o.m. s.k. helbilsgodkännande att vara möjligt och därmed en hård konkurrens skapas mellan provnings- och godkännandeorganen inom hela EES-området. kommer detta att leda till lägre priser för konsumenterna. Effekterna av att den periodiska kontrollen öppnas för konkurrens är mer svårbedömda. Genom att andra företag än ASB tillåts utföra kontrollen skapas å ena sidan ett konkurrenstryck som bör leda till lägre priser och ett serviceutbud som är bättre anpassat till kundernas behov. Å andra sidan uppkommer vissa ökade kostnader vad gäller främst marknadsföring och administration. Det är svårt att veta vilka företag som efter en avreglering kommer att vilja etablera sig på marknaden och hur effektiv konkurrensen kommer att bli. Regeringens bedömning är att avvecklingen av ASB:s monopol på den periodiska fordonskontrollen kommer att få övervägande positiva effekter. Som bl.a. () påpekat i sitt remissvar är dock marknadsutvecklingen svårbedömd och det finns därför skäl att noggrant följa upp avregleringen och dess effekter på bl.a. priser och service. Förslaget att öka antalet flygande kontroller och att härvid även göra avgasmätningar kommer att medföra ökade kostnader för främst . Enligt vad som angivits i trafiksäkerhetspropositionen är avsikten att skall upphandla den tekniska kompetens som behövs för trafiksäkerhetskontroller och avgasmätningar av fordon i trafik. Polisen skall operativt leda de flygande kontrollerna. kostnader skall täckas genom en ökning av registerhållningsavgiften vilket tagits upp i propositionen om trafiksäkerheten på vägarna (prop. 1992/93:161, bet. 1992/93:TU29, rskr. 1992/93:426). Genom att en utglesning skall göras av den periodiska kontrollen är avsikten att bilägarna totalt sett inte skall få högre kostnader. Regeringen har givit och i uppdrag att till redovisa hur dessa förändringar skall genomföras (se avsnitt 3.2.1 och 4.9). Enligt vad som föreslagits i avsnitt 4.3 och 4.5 skall besiktningsföretagen efter en genomförd kontroll elektroniskt inrapportera kontrollresultaten till . Resultaten från de två senaste kontrollerna skall lagras i det centrala bilregistret. planerar att genomföra en teknisk modernisering av bilregistret. Merinvesteringen för att kunna lagra även uppgifter om de senaste kontrollresultaten beräknas därför kunna begränsas till ca inkl. kostnader för viss kommunikationsanslutning och personella kostnader för att utveckla systemet. Fördelen med att i bilregistret lagra kontrollresultaten är att t.ex. en kund som avser att köpa en begagnad bil nu får möjlighet att genom ett enkelt telefonsamtal eller telefax till bilregistret få reda på resultatet från den senaste periodiska kontrollen. En annan fördel är att tillsynen av besiktningsföretagen kan bli effektivare och att man vid den flygande kontrollen har tillgång till det senaste kontrollresultatet. statistik över och erfarenhetsåterföring från kontrollen kan också effektiviseras. kostnader för att utveckla ett integrerat fordonsregister bör finansieras inom ramen för verkets myndighetsanslag. Den tekniska utformningen, t.ex. möjligheten att automatisera förfrågningarna till registret om resultaten av fordonskontrollen med hjälp av s.k. röstvalssystem, bör det ankomma på Väg- verket att pröva. bör även pröva möjligheterna att avgiftsbelägga vissa av de nya tjänster som kan tillhandahållas genom det föreslagna systemet. De bilinspektörer som har bör medverka i SWEDAC:s tillsyn över de ackrediterade besiktningsföretag och verkstäder som får lämna s.k. verkstadsintyg. Vidare bör bilinspektörerna medverka i s.k. haveriutredningar. görs ingen stickprovskontroll av hur ASB:s personal utför besiktningarna och det görs få haveriutredningar. Regeringens förslag innebär således sammantaget att tillsynen förbättras. Några ökade personella resurser räknar dock regeringen inte med att kommer att behöva, utan den förbättrade tillsynen förutsätts ske genom att omprioriterar sina insatser från flygande inspektioner enligt den modell som föreslagits i avsnitt 4.9. kostnader för beslut om bl.a. typgodkännande och regist- reringsbesiktning, bör täckas genom att tar ut en avgift från provningsorganen. I en modern kontrollorganisation får man normalt förutsätta att besikt- ningsföretagen har sådan utrustning att man kan registrera kontrollresultat elektroniskt och efter avslutad kontroll överföra resultaten via telenätet till . För nya besiktningsföretag torde detta inte innebära några större merkostnader. En inte oväsentlig arbetstidsbesparing uppkommer om resultaten från avgasprov, bromsprov m.m. automatiskt registreras och lagras i företagets dator. Det går också fortare att på ett tangentbord eller med hjälp av en elektronisk märkpenna registrera olika typer av fel på ett fordon än att föra protokollen manuellt. För ASB kommer vissa investeringar att krävas för att ASB skall kunna hålla den snabba och effektiva kommunikation med som systemet bygger på.Genom den administrativa rationalisering som uppnås torde dock även ASB:s investeringar kunna komma att bli lönsamma för företaget. Reglerna om fordons utformning och utrustning samt om kontroll och besiktning av fordon finns förutom i fordonskungörelsen även i flera olika författningar. Den nuvarande fordonskungörelsen utfärdades ursprungligen , dvs. innan den nya regeringsformen hade trätt i kraft. I samband med regeringsformens ikraftträdande stiftades en lag (1975:88) med bemyndigande att meddela föreskrifter om trafik, transporter och kommunikation. Härigenom upp- fylldes de formella bestämmelserna i regeringsformen om hur normgivningskom- petensen skall fördelas mellan och regeringen. Denna allmänna bemyndigandelag innehåller dock inte några som helst materiella regler, utan såväl bestämmelserna om syftet med fordonskontrollen som ansvarsbestämmelserna finns i fordonskungörelsen. Regeringen anser att de grundläggande bestämmelserna om fordons utformning och utrustning samt om kontroll och registrering av fordon bör ses över och eventuellt ges lagform i vissa delar. Att skapa ett enkelt regelsystem med klara och tydliga bestämmelser är särskilt viktigt i ett läge där flera konkurrerande besiktningsföretag kommer att medverka i fordonskontrollen. Inledningsvis bör reglerna för registreringsbesiktning och olika slag av specialbesiktningar ses över i syfte att åstadkomma ett enklare system med mindre detaljreglering. bör ges uppdraget att ta fram faktaunderlag för en sådan översyn. Arbetet med en översyn av det samlade regelsystemet inom fordonsområdet bör ges hög prioritet. Regeringen avser att återkomma med förslag om översynsarbetet . Vidare bör en språklig modernisering göras av författningarna inom fordonsområdet. förekommer uttrycken besiktning, inspektion och kontrollbesiktning, utan att det går att utläsa vilka skillnad som de olika begreppen avses att ha. Regeringen föreslår att man bör använda följande uttryck: - typkontroll, - registreringskontroll, - periodisk kontroll samt - flygande kontroll. I begreppet kontroll kan härvid ingå både en provning med olika typer av mätinstrument och en okulärbesiktning. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , P. , Regeringen beslutar proposition 1993/94:167 En effektivare fordonskontroll.