prop · GH03241 · 1994-01-01 00:00:00 — 1993/94:241Regeringens skrivelse Redovisning för fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under /93 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnas en beskrivning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redogörelse för regeringens fördelningspraxis. Vidare redovisas hur regeringen och bl.a. Barn- och fördelat medlen ur Allmänna arvsfonden under /93. 1 Inledning.....................................3 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m..........4 3 Arvsfondsmedlens fördelning /936 3.1Vård och fostran av barn samt vård av ungdom ()......................8 3.2Fostran av ungdom ().....9 3.2.1Barn- och ........11 3.2.2Statens ungdomsråd...................12 3.2.3Plus-projektet.......................13 3.3Omsorg om personer med funktionshinder ().....................14 4 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden18 Bilaga 1Kammarkollegiets bokslut...............19 Bilaga 2Socialdepartementets redovisning per mottagare24 Bilaga 3Socialdepartementets redovisning per ändamål32 Bilaga 4Fördelning av ur Allmänna arvsfonden utdelat stöd54 Bilaga 5Socialdepartementets redovisning av utdelat stöd för projekt om ......55 Bilaga 6Socialdepartementets redovisning av utdelat stöd för projekt inom barnomsorgen i det mångkulturella samhället...............................56 Bilaga 7Civildepartementets redovisning av utdelat stöd58 Bilaga 8Barn- och redovisning av utdelat stöd............................59 Bilaga 9Civildepartementets redovisning av utdelat stöd till Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2 1 Inledning Allmänna arvsfonden inrättades . Då beslöt att kusiner och avlägsnare släktingar inte längre skulle få ärva. Kvarlåtenskap efter personer utan nära släktingar, och som inte skrivit testamente, skulle istället tillfalla Allmänna arvsfonden. Den grundläggande bestämmelsen om arvsfondens rätt till arv finns i 5 kap. . Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1928:281) om Allmänna arvsfonden. Fondens tillgångar får enligt lagen inte sammanblandas med andra medel. De förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Det är regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, som beslutar om stöd ur fonden. Medlen får bara användas till vissa bestämda ändamål, nämligen vård och fostran av barn och ungdom och även omsorg om personer med funktionshinder. Medlen får inte användas till verksamhet som stat eller kommun skall bekosta. handlägger ansökningar om stöd ur arvsfonden till vård och fostran av barn , vård av ungdom mellan och omsorg om personer med funktionshinder. Alla beslut om stöd till dessa ändamål fattas av regeringen. och Barn- och handlägger ansökningar som rör stöd till fostran av ungdom mellan och disponerar av det utdelningsbara beloppet. Barn- och fattar beslut som följer tidigare praxis och när stödet inte överstiger . Andra ärenden överlämnas till regeringen. I enlighet med beslut skall regelbundet en samlad redovisning av hur Allmänna arvsfondens medel har fördelats lämnas till (bet. 1989/90:SoU3, rskr. 1989/14). Redovisning för budgetåren 1988/89, 1989/90, 1990/91 och 1991/92 har lämnats till (Skr. 1989/90:131, 1990/91:137, 1991/92:136 och 1992:93:201). Proposition om ny lag om Allmänna arvsfonden Vid behandling av den första skrivelsen hemställde (bet. 1989/90:SoU29) att skulle ge regeringen till känna att en översyn av arvsfondens ändamålsbestämmelse borde göras. Regeringen utfärdade direktiv för en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av Allmänna arvsfondens ändamålsbestämmelse m.m. överlämnade den särskilde utredaren sitt betänkande Allmänna arvsfonden (SOU 1992:120) till chefen för . Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen överlämnade propositionen 1993/94:124 Ny lag om Allmänna arvsfonden till . I propositionen föreslås att en ny lag om Allmänna arvsfonden ersätter den nuvarande lagen . har i bet. 1993/94:SoU23 tillstyrkt förslagen i propositionen. väntas fatta beslut i frågan . Den nya lagen innehåller, i förhållande till nuvarande ordning, vissa ändringar och förtydliganden huvudsakligen i fråga om arvsfondens ändamål och användningsområde, beslutanderätten, handläggningen av arvsfondsärenden, godmansskap samt avstående från arv. Hittillsvarande praxis beträffande utdelande av stöd ur fonden föreslås lagfästas i princip. Stöd skall kunna ges till verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. I första hand skall nyskapande och utvecklande verksamhet stödjas. Den övergripande beslutanderätten beträffande stöd ur fonden skall ligga kvar hos regeringen, men en ny myndighet, Arvsfondsdelegationen skall inrättas. Delegationen, eller i vissa fall annan myndighet, skall besluta om stöd ur fonden inom de ramar och efter de riktlinjer som regeringen bestämmer. Allmänna arvsfonden skall som förvaltas av Kammarkollegiet. Reglerna om kollegiets förvaltning moderniseras och omarbetas språkligt. Den nya lagen träder i kraft . I det följande lämnas en beskrivning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redogörelse för regeringens fördelningspraxis. Vidare redovisas hur regeringen och Barn- och fördelat medlen ur Allmänna arvsfonden under /93. I avvaktan på att den föreslagna Arvsfondsdelegationen skall ges möjlighet att utarbeta underlag till regeringens beslut om den närmare inriktningen av stödet ur Allmänna arvsfonden avser regeringen att tills vidare tillämpa den inriktning för fördelning av stöd som presenterades i den skrivelse som överlämnades till (Skr. 1992/93:201). 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. I det följande lämnas en redovisning för de regler m.m. som för nävarande gäller för förvaltningen av Allmänna arvsfonden. I den mån den nya lagen medför ändringar markeras detta. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets fondförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god avkastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som flutit in till fonden läggs till fonden. Återstoden får tillsammans med avkastningen delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till ca och marknadsvärdet till ca . Ökningen av marknadsvärdet med från till kan hänföras till utvecklingen på aktiemarknaden. aktiekonsortiums andelsvärde har ökat , vilket kan jämföras med Affärsvärldens generalindex som ökat . Under /94 finns det ca att dela ut. Bokslut för /93 för Allmänna arvsfonden bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. När arvsfonden får egendom Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamenterats till någon annan. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv får fonden också egendom genom gåva eller testamente. Om det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden när dödsfall inträffar och fonden inte uteslutits från arv genom testamente förordnar tingsrätten en god man att företräda fonden vid boutredningen. Den gode mannen står under Kammarkollegiets tillsyn och sköter det praktiska arbetet med boet. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. I propositionen om en ny arvsfondslag har föreslagits att uppgiften att utse god man för Allmänna arvsfonden flyttas från tingsrätterna till Kammarkollegiet. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. Det kommer in mellan 1 800 och 2 000 arvsfondsärenden till kollegiet. Antalet ärenden har varit ganska . I drygt hälften av ärendena begärs det att kollegiet skall godkänna ett testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamenterna godkänns av kollegiet. I ca 700 - 800 fall har dödsboets egendom slutligt tillfallit arvsfonden. Under /93 kom det in ca netto till arvsfonden. En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. När arvsfonden avstår från egendom I vissa fall får arv, som arvsfonden fått, avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv får också avstås till arvlåtarens släkting eller annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Vidare får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. I propositionen om en ny arvsfondslag har föreslagits att det införs en möjlighet att, om det finns synnerliga skäl, avstå till den som tar emot egendomen ett belopp av det arv, som tillfallit fonden, för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. har det totalt kommit in mellan 60 och 80 ansökningar om avstående . En sådan ansökan skall ges in till i det län där den avlidne bodde. Kammarkollegiet får besluta om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger enligt bouppteckningen. I övriga fall beslutar regeringen och i vissa fall . I propositionen om en ny arvsfondslag har föreslagits att ansökan om avstående skall ges in till Kammarkollegiet och att den tid inom vilken ansökan får göras skall begränsas till . Under budgetåret har beslut fattats om avstående från arv till ett värde av ca . Kammarkollegiets kostnader för medelsförvaltningen av fonden och avvecklingen av dödsbon m.m. betalas ur fonden. Kostnaderna för detta uppgick under /93 till resp. . Vidare har arvoden till de gode männen under /93 uppgått till ca . Barn- och ) är totalt 8 årsarbetskrafter sysselsatta med uppgifter som rör Allmänna arvsfonden. Dessa bekostas av budgetmedel. I propositionen om en ny arvsfondslag föreslås att kostnader för fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden skall betalas ur fonden enligt de grunder som regeringen bestämmer. 3 Arvsfondsmedlens fördelning /93 Stöd ur Allmänna arvsfonden kan utgå till juridiska personer, t.ex. föreningar, stiftelser och andra ideella organisationer. Medlen skall i första hand användas för stöd till frivilliga och ideella insatser. Enskilda personer beviljas enligt praxis inte stöd ur fonden. Stöd lämnas till utvecklande eller nyskapande projekt, som inte ingår i reguljär föreningsverksamhet, och för vissa informationsinsatser. Stöd lämnas inte för verksamhet som det åligger stat eller kommun att bekosta. Beslut om stöd fattas i taget. Ett projekt kan få stöd under högst . Bidrag kan också lämnas för en del av kostnaderna vid om-, till- och nybyggnad av lokaler för ungdomsverksamhet och handikapporganisationernas Redovisning och utvärdering av beviljat stöd Organisationer som beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden är skyldiga att inom redovisa till fonden hur medlen har använts. De ska dels beskriva verksamheten och de erfarenheter som gjorts, dels avge en ekonomisk redovisning som godkänts av revisor. Om projektet pågår ska de lämna en lägesrapport i samband med ansökan . Det är mottagaren av stödet som ansvarar för att dokumentera, utvärdera och sprida erfarenheterna från projektet. ingår detta som en del av projektet och bekostas alltså av Arvsfonden. När regeringen avsätter arvsfondsmedel för särskilda satsningar inom vissa områden görs dessutom en mer övergripande uppföljning av de projekt som får stöd. Regeringen beslutade att skulle fördelas under /93. Av detta belopp avsattes () till projekt som rör fostran av ungdom mellan . Resterande belopp, användes till att främja vård och fostran av barn , vård av ungdom samt omsorg om personer med funktionshinder. Härutöver har de redan utbetalade eller beslutade medel, som återförts eller återbetalats till fonden, totalt , använts för att ge stöd till nya projekt. Under /93 kom det in sammanlagt 1 977 skriftliga förfrågningar och ansökningar om stöd ur arvsfonden. Det var 218 fler än under föregående period. Under budgetåret har regeringen bifallit 275 ansökningar inom Socialde- partementets ansvarsområde. 146 ärenden har överlämnats till Barn- och för vidare handläggning. Sex ärenden har överlämnats till Kammarkollegiet och ett till . 1 656 ansökningar har avslagits. 777 av dessa kom från enskilda personer. De övriga rörde exempelvis stöd till kommuner eller landsting för verksamhet inom deras eget ansvarsområde, verksamhetsstöd till föreningar, gruppresor inom och utom landet eller lokal utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på andra orter. En del av besluten som fattades under /93 gäller ärenden som inkom under föregående bugetår. På motsvarande sätt fattas beslut under innevarande budgetår i vissa av de ärenden som inkom /93. Här följer en redogörelse över hur arvsfondsmedlen fördelats på de olika områdena vård och fostran av barn, vård av ungdom, fostran av ungdom samt omsorg om personer med funktionshinder. Mer detaljerade redovisningar lämnas i förteckningar som bör bifogas till protokollet i ärendet som bilagorna 2-6. 3.1 Vård och fostran av barn samt vård av ungdom () Sammanlagt har delats ut till projekt för utveckling av vård och fostran av barn samt vård av ungdom. Dessutom har beviljats till projekt som rör barn och ungdomar med funktionshinder. Några av dessa projekt beskrivs i avsnittet om stöd till omsorg om personer med Utsatta barn och ungdomar Barn och ungdomar kan fara illa och behöva stöd av många olika orsaker. Några har föräldrar som brister i sitt ansvar, missbrukar alkohol eller narkotika, eller utsätter sina barn för misshandel eller incest. Andra har svåra krigsupplevelser bakom sig, hamnar själva i missbruk eller blir svårt sjuka. Med medel ur Allmänna arvsfonden kan frivilliga resurser sättas in för att finna nya sätt att hjälpa och stödja dessa barn och ungdomar. 18 olika projekt inom detta område har fått stöd ur arvsfonden med sammanlagt ca . Flera av dessa projekt har som målsättning att utveckla förebyggande verksamhet för skolbarn och ungdomar i riskzonen för missbruk eller andra problem. Stiftelsen har bland annat fått stöd till förebyggande arbete bland unga kvinnor. Syftet med det projektet är att utveckla unga kvinnors självkänsla genom att producera utbildningsmaterial som ska användas exempelvis i föreningsliv och av socialtjänst. Andra projekt inom området syftar till att hitta bra former för stöd till barn och ungdomar som far illa. Här kan exempelvis nämnas vid som fått stöd för att utveckla den sociala integreringen av cancerdrabbade barn i skolan. , Barnens rätt i samhället, har beviljats ca 1,9 miljoner för fortsättningen av projektet - våga berätta. har beviljats till sex kulturprojekt. Syftet med dessa projekt är att genom samarbete mellan olika föreningar och förvaltningar stimulera intresset för kultur, främst bland förskolebarn. Bland annat fick föreningen i stöd med för projektet . Där fick omkring 2 000 förskolebarn möta verksamma konstnärer och själva experimentera med olika konsttekniker. Med stöd ur Allmänna arvsfonden har regeringen genomfört en riktad satsning på information om . 1990-1992 har , dvs. ställts till förfogande för projekt som har anknytning till . /93 var av satsningen på stöd till fri- villigorganisationerna som genom projektverksamhet spridit information om konventionen. Efter avslutad treårsperiod har utvärderat den särskilda informationssatsningen. I rapporten ringar på vattnet - om frivilligorganisationernas information om () beskrivs, diskuteras och värderas informationsarbetet. Projekten redovisas i bilaga 5. Barnomsorgen i det mångkulturella samhället Regeringen beslutade att ställa sammanlagt till förfogande för insatser inom det mångkulturella samhället. Syftet är att med hjälp av ideella organisationer ge barnomsorspersonal som arbetar med invandrar- och flyktingbarn stöd och ökade kunskaper. Under /93 har fördelats till 12 projekt, varav en del var fortsättningsprojekt från förra budgetåret. Projekten redovisas i bilaga 6. 3.2 Fostran av ungdom () Under /93 har regeringen beslutat om stöd ur Allmänna arvsfonden för att främja fostran av ungdomar med sammanlagt ca . har delegerats till olika myndigheter att fördelas inom givna ramar och riktlinjer och har fördelats direkt av regeringen efter förslag av civilministern. Ca har återförts till /94. Fördelningen framgår av en sammanställning som bifogas som bilaga 7. Ansökningar om stöd ur fonden som avser att främja fostran av ungdom prövas normalt av Barn- och . Denna skall i enlighet med förordningen (SFS 1992:105) lämna över ärenden till regeringen om de är av principiell betydelse eller annars av större vikt, samt när delegationen anser att stöd bör lämnas med mer än . Stöd till lokaler för ungdomsverksamhet Regeringen har under budgetåret beslutat om stöd ur Allmänna arvsfonden till olika typer av lokaler för ungdomsverksamhet. Stöd har främst lämnats till de fria trossamfunden, idrottsrörelsen samt olika scoutorganisationer. för statsbidrag till trossamfund (SST) har på regeringens uppdrag fördelats till olika församlingars ungdomslokaler. På liknande sätt har fördelats till lokaler inom idrotts- rörelsen efter beredning hos . Många idrottsföreningar har därmed erhållit stöd främst till klubbstugor och liknande. I syfte att stimulera nya initiativ och lyfta fram bra metoder för ungdomsarbete har sammanlagt beviljats föreningen i och föreningen i . Gemensamt för dessa är att de arbetar utifrån nya synsätt där ungdomars engagemang och möjligheter att ta personligt ansvar ingår som naturliga delar i verksamheten. Föreningarna skall sprida kunskap, inspiration och idéer om ungdomsarbete vidare till andra. Projektet och Morsor har beviljats för att de skall inspirera framväxten av lokala föräldra- och vuxenverksamheter i syfte att öka de vuxnas närvaro i ungdomsmiljöer. För att öka ungdomars kunskap om miljöfrågor har beviljats för att de skall utveckla ett projekt bestående av information, undervisning om miljön och exkursioner med elever i skolorna. Föreningen mot främlingsfientlighet har beviljats för att i föreningar, på fritidsgårdar och i skolor initiera diskussioner för att motverka ungdomsvåld och rasism utifrån ungdomsfilmen . och föreningen sportklubb har beviljats i stöd för att i samarbete med bygga upp ett databaserat informationssystem med information om internationellt ungdomsutbyte m.m. För att utveckla nya former av uppsökande och stödjande verksamhet för utsatta barn och ungdomar som finns i olika riskmiljöer, bl.a. i , har beviljats till tre olika projekt; m.fl. har erhållit stöd för projektet , Stiftelsen för projektet och för projektet . Dessa projekt har beviljats medel genom både Social- och . har beviljats till projektet . som är skapad av ungdomar, är inrymd i SJ-vagnar och trans- porteras runt till olika orter i landet. Supporterklubbarna (), Blue Saints () och Bajen Fans (Hammarby) har i samarbete med Stiftelsen beviljats för att bygga upp en svensk supporterklubb, . Initiativet togs i samband med förberedelserna inför i , som ett led i ett mer långsiktigt arbete mot läkarvåld. Syftet med att bilda är att följa upp supporterklubbarnas insatser under och vidareutveckla de förebyggande insatserna mot våld i samband med idrottsaktiviteter. Under /93 har 947 ärenden avseende stöd ur fonden behandlats. Av dessa har 229 bifallits, 422 avslagits och 296 blivit föremål för andra åtgärder, exempelvis besvarats med brev eller överlämnats till annan myndighet. De ärenden som avslagits har främst rört ansökningar om stöd till enskilda personer, gruppresor, enstaka konferenser eller evenemang, reguljär verksamhet eller inköp av kapitalvaror - ofta datorer till kanslier. Antalet ansökningar som inkommit har minskat något i jämförelse med föregående år. Däremot har antalet förfrågningar, främst per telefon, ökat. Telefonservicen för allmänheten har därför under budgetåret prioriterats. Under /93 har delegationen fördelat . Fördelningen av beviljade medel framgår av en sammanställning som bifogas som bilaga 8. För att motverka tendenser till ökad främlingsfientlighet bland ungdom har delegationen beviljat stöd med ca till drygt 90 olika före- ningar och organisationer. Stöd har främst getts till lokala sammanslutningar samt föreningar inom barn- och ungdomsorganisationerna för projekt som har till syfte att i nya former sprida kunskap och engagemang som motverkar främlingsfientlighet. Projekt i skolan, initierade av eleverna, har prioriterats. Regeringen anvisade en ram på till denna satsning. Barn- och har härutöver fördelat ytterligare till projekt med detta ändamål. För att utveckla lokala exempel på hur skolgårdsmiljöer kan förbättras har totalt beviljats projektet . Projektet syftar till att ta tillvara elevers, föräldrars och lärares engagemang samt att se till att utemiljöerna kring skolorna används i undervisningen. De tolv skolor som ingår i projektet utformar skolgårdar där det t. ex finns kretsloppshus, väderobservatorium, fornborg, fårskötsel och klassträdgårdar. I samverkan med har Barn- och fördelat stöd till projekt som syftar till att öka ungdomars engagemang och medvetenhet i rollen som konsumenter. /93 har sexton projekt beviljats stöd med sammanlagt ca . Specialsatsningen "Ung konsument" pågår under tre budgetår varför fördelning av medel för detta budgetår avser medel som ställts till delegationens förfogande både under budgetåren 1991/92 och 1992/93. För att stärka ungdomars ställning och inflytande på landsbygden har delegationen fördelat stöd till fem olika ungdomsprojekt i glesbygden. Bland annat har stöd lämnats till projekt inom satsning "Ung på landet", vilken syftar till att skapa attraktiva miljöer för ungdomar på landsbygden och stärka deras delaktighet i samhällsutvecklingen. Totalt har fördelats. Medel för denna satsning har ställts till delegationens förfogande under tidigare budgetår. Övriga projekt som erhållit stöd från Barn- och är bl. a. olika drogförebyggande och brottsförebyggande projekt, kultur- och teaterprojekt, miljöprojekt, sommarsatsningar för ungdomar och musikprojekt. Totalt har fördelats till dessa projekt. har handlagt och fördelat stöd för utveckling av barn- och ungdomsorganisationernas verksamhet, det s.k. utvecklingsstödet. Avsikten med stödet är att medverka till förnyelse av framför allt det lokala föreningslivet. Under budgetåret har ungdomsrådet fördelat ca till 175 olika föreningar. har haft ansvar för att fördela stöd till projekt som skall stimulera en utveckling av nya träffpunkter för ungdom. Under budgetåret har fördelats till 25 lokala projekt med sådan verksamhet. Satsningen görs för att uppmuntra till att alternativa former av träffpunkter, som , Musikcaféer etc., skall växa fram. En viktig utgångspunkt för projektet är att flera parter samverkar kring de nya lösningarna, så att ungdomars behov och intressen kan mötas på ett varierat sätt. Många av de projekt som fått stöd är nya föreningar som bildats just i syfte att bygga upp träffpunkter efter ungdomars egna idéer. För att utveckla metoder för ungdomars medverkan i demokratiska beslutsprocesser har under budgetåret ställts till Statens ungdomsråds förfogande att fördela till projekt i kommuner som är beredda att pröva nya besluts- och verksamhetsformer. Syftet är att öka ungdomars delaktighet och inflytande inom olika samhällsområden. De tretton pilotkommuner som ingår i projektet är , , , , , med elva förortskommuner, , , , , och . Projekten omfattar såväl den övergripande kommunala planeringen som enskilda lokala försök på skolor, i bostadsområden och inom fritids- och föreningsverk- samheten.