prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — På gmnd av ett stort antal konkurser under senare århar utgifter- Bilaga 11 na varit störte än intäktema och ert ackumuleratunderskott har uppstått. För art täcka underskottet disponeras en rörlig kredithos . Vid utgången av /94 var låneskuldenca 3,3 miljarder kronon Under samma budgetår utbetalades knappt 2 miljarderkronor i garantibelopp, medan lönegarantiavgiftema uppgick till chygt 1,2miljarder kronon skedde ert frendbrort och antaletföretagskonkurser minskade. Även storleken på de konkursdrabbade företagen harminskat varför fäme arbetstagare berörs. ingången av innevarande budgetårhar därför fondens intäkter varit störte än utbetalningarna.Utgiftema kan förväntas minska ytterligare på gmnd av de skärpningar avvillkoren i lönegarantireglema som började gälla fr.o.m. den . Detackumulerade underskortet kvarstår dock och en stor del av driftsöverskortetgår åt till räntor på lånet. Med nuvarande regler och en fortsart låg nivå påantalet konkurser beräknas låneskulden vara amorterad senast vid sekelskiftetTills dess kvarstår behovet av den rörliga krediten, som uppgårtill 5 miljarder kronon För /96 föreslås att krediten uppgårtill 4 mUjarder kronon Utbetalningama för lönegaranti redovisas iKammarkollegiets årsredovisning. Det är regeringens uppfartning att inkomsteroch utgifter som påverkar statens lånebehov ska tas upp på statsbudgeten.Lönegarantifonden bör därför avskaffas och ert nyrt anslag för lönegarantiutbetalningarupprärtas. Med hänsyn till art formema för fondens avskaffande inte ärtillräckligt uti-edda föreslår regeringen ingen sådan förändringutan avser art senare återkomma i denna fråga. medger att en rörlig kredit fär disponeras iRiksgäldskontoret om högst 4 under /96 förutbetalningar av lönegaranti. B. Arbetslivsfrågor Bilaga ii Svensktarbetsliv har genomgått stora förändringar. Gamlatayloristiska principer har skjutits i bakgmnden till förmån förkompetensutveckling, förändrad arbetsorganisation och införande av ny teknik.Detta har i sm tar inneburit art arbetsplatser har utvecklats ocharbetstagarens inflytande över sin egen arbetssimation har ökat. Vi har fåttert konkurtenskraftigare näringsliv. Den dåvarande socialdemokratiska regeringen inleddei slutet av en offensiv för arbetslivets fömyelse. Stora satsningargjordes för art minska ohälsan i arbetslivet och förändra arbetsorganisationoch arbetsinnehåll så art människans kunskaper och kompetens bätfre skullekunna tas tiUvara. Arbetet ledde också till art arbetsskadorna började minskaunder den högkonjunkmr som då rådde. Utvecklingen efter 1991 är dock sådan art fömyelsenav arbetslivet kan komma art stanna upp. Det beror på flera orsaken Denborgerliga regeringens ekonomiska politik ledde till art onödigt många jobb försvanni lågkonjunkmren. Med massarbetslöshet följer att de anstäUda blir merförsiktiga art ställa krav och arbetsgivama kan bli mindre benägna art göranödvändiga investeringar och utveckla arbete och arbetsorganisation. Detpolitiska trycket på en fömyelse av arbetslivet försvann under den borgerligaregeringen. Åtgärder vidtogs som i stället verkade mot ett aktivtarbetsmiljöarbete. Det är viktigt att slå fast att arbetet med art ökatillväxten och skapa nya jobb måste gå hand i hand med ett aktivtarbetsmiljöarbete och en fortsatt fömyelse av arbetslivet. Arbetet med attförbättra arbetsmiljön är en nödvändig investering som bidrar till ökadproduktivitet och konkurtenskraft och till en starkare samhällsekonomi. En viktig uppgift inom arbetslivspolitiken blir attföra erfarenheter och kunskaper från bl.a. Arbetslivsfondens verksamhet vidareoch att vidmakthålla de positiva förändringar i arbetsmiljön ocharbetsmiljöarbetet som bl.a. denna verksamhet bidragit till. Det är vidareviktigt att motverka att utvecklingen leder till en uppdelning av arbetslivetmed stora skUlnader mellan olika sektorer och arbeten när det gällerarbetsvillkoren. De förslag som har lämnats av utredningen omkunskapsspridning i arbetslivet (SOU 1994:48) liksom de förslag som föranletts aven översyn av sbnkmrer och resurser inom arbetslivspolitiken kommer att behandlasi en proposition senare i vår. Genom stmkmrlorändringar men även förebyggandeåtgärder minskar också riskema för ohälsa och olycksfall i arbetslivet. Nyaproblem och risker tillkommer eller far störte betydelse. Utvecklingen avsamhällsekonomin och arbetslivets stmkmr kan föra med sig bl.a. ökade psykiska belastamgari många arbeten. Vidare ökar allergier bl.a. orsakade av Prop. 1994/95:100dålig inomhusmiljö. Förhållandena i många skolor och daghem är därvid Bilaga 11ert stort problem och har lett till ingripanden från sida.Våld och hot i arbetslivet är ett annat växande arbetsmiljöproblem. Det ärviktigt att förändringama i risk- och problembilden uppmärksammas i tiUsynenav arbetsmiljön samt i forsknings- och utvecklingsarbetet inomarbetslivssektom. Det är angeläget art bevaka arbetstagamasinflytande i planering och genomförande av förändringsarbetet och i det dagligaarbetsmiljöarbetet på arbetsplatsema. Det aktiva lokala arbetsmiljöarbete som1991 års reform av arbetsmiljölagen syftade till måste nu i de flesta fallbedrivas utan stöd i cenfrala avtal. Det är därför en viktig uppgift inom ramenför arbetslivspolitiken art understödja en väl fungerande samverkan mellanarbetsgivare och arbetstagare. Arbetslivspolitiken liksom andra poUtikområden ärberoende av den pågående intemationaliseringen. Det svenska medlemskapet i EUinnebär i förhållande till en direkt binchiing till EG-rärten ochert inflytande över besluten, bl.a. genom nya regler inom den Europeiskagemenskapen, som fär betydelse för regelgivningen och forskningen m.m. inomarbetslivsområdet. Det blir viktigt art bidra med våra erfarenheter ochkunskaper i vårt deltagande i EU:s arbete. Antaletanmälda arbetsskador har minskat i en accelererande takt. Detgäller särskilt sådana som leder till sjukskrivningar högst 14 dagar.Införandet av sjuklöneperioden , som bl.a. medfört art fallen intekommer till kännedom i lika stor utsttäckning som tidigare,har bidragit till minskningen . har antalet anmäldaarbetsolyckor mer än halverats och anmäldes ca 42 000 arbetsolyckorMinskningen är störte bland män än bland kvmnor såväl i absoluta tal som irelation till antalet förvärvsarbetande. En typ av arbetsmiljöproblem som ökat under senareår är olyckor till följd av våld och hot. Vårdare inom psykiatrisk vård,väktare, spärrvakter, poliser och socialsekreterare utsätts för höga riskerför sådana olycksfall. En hel del arbetsskadeanmähiingar görs till följd avpost- och bankrån, varav de flesta emellertid mte leder till sjukfrånvaro. Mestutsatta är unga kvinnor, men kvinnor är generellt hårt drabbade. Även antalet anmälda arbetssjukdomar bar mmskatsedan slutet av och låg på samma nivå som i mirten av1980-talet med ca 30 000 anmälda fall. ökade dock antalet anmäldaarbetssjukdomar dramatiskt. Bakgmnden till ökningen är att arbetsskadebegreppetskärptes den , med en övergångsperiod på ert halvår. Det innebaren tillfällig ansamling av anmähiingar under det Risken för arbetssjukdomar är något störte Prop.1994/95:100 för kvinnor än för män. Anmälningar av vissa arbetssjukdomar har dock ökatäven . Det gäller sjukdomar orsakade av sociala ochorganisatoriska faktorer En störte del av dessa gäller ändrad arbetssimation,relationsproblem eller arbetstidsförhållanden. Ert annat område med ökat antalanmälningar gäller elöverkänslighet och liknande. Vissa yrkesgmpper är mer skadedrabbade än andra.För män förekommer de högsta frekvenserna av såväl arbetsolyckor somarbetssjukdomar huvudsakligen inom den mnga industrin. Kvinnoma har de högsta skaderiskema inom typisktmansdominerade yrken inom industrin. Antalet anmälda fall för dessa yrken ärdock förhållandevis litet. Bland typiska kvinnoyrken är det framför alltvårdbiti-ä-den, hemvårdare m.fl. som har en förhöjd risk för arbetsolycksfall.Bland de stora kvinnoyrkena är lokalvårdare värst utsarta vad det gällerarbetssjukdomar, följt av hemvårdare och köksbiträden. Socialstyrelsensfolkhälsorapport (1994) konstaterar art de sociala skillnadema i ohälsa harökat främst bland yngre kvinnor med arbetaryrken inom vård, service ochindustrin. har också konstaterats att en klarpolarisering utvecklats när det gäller arbetets innehåll. De sfressfylldaarbetena har ökat påtagligt bland kvinnor, men i mycket liten utsfräckningbland män. Förändringen har varit mest markant när det gäller kvalificeradearbetaryrken där andelen högstressarbeten mer än fredubblats. Andelen kvinnligaarbetare med i hög grad nedsart arbetsförmåga på grund av långvarig sjukdom harockså ökat . Den tekniska utvecklingen i arbetslivet har bl.a.bidragit till en arbets-uppdelnmg som medverkar till uppkomsten avbelastahigsskador som är de dominerade arbetsmiljöproblemen, särskih blandkvinnon Regeringen har i olika sammanhang angivit artkvinnors arbetsmiljö måste bli föremål för speciella insatsen Det har bl.a.lett till art kvinnors arbetsmiljö är ert prioriterat område inom Arbetarskyddsverketoch art särskilda resurser avsärts för derta. Arbetsmiljöinstitatet driverflera forskningsprojekt som riktar sig mot arbetsplatser där kvinnor är i majoritetoch frågor om kvmnors arbetsmiljö mtegreras i olika forskningsprojekt. På Instimtetför arbetslivsforsknmg är kvinnoforsknmg ert av fyra prioriterade områden.Arbetsmiljöfondens femåriga program Kvmnor och Män i samverkan (KOM-programmet)avslutades och kommer att följas upp med nya insatser, bl.a. mom detarbetsorganisatoriska området. Fonden har också av regeringen fart i uppchagart avsätta medel för forskning, utvecklingsarbete och kunskapsspridning ifrågor som rör löneskilhiadermellan kvinnor och män, lönespridning och ar- Prop. 1994/95:100 betsvärdering. Inom Arbetslivsfonden finns en särskild arbetsgmppmed uppgift att stödja arbetet med att förbättra kvinnors arbetsmiljö och mångaarbetsplatsprogram syftar till att skapa bätti-e arbetsmiljö för kvinnon Ertantal fallstadier visar dock att kvinnors arbetssimation på bl.a. mansdomineradearbetsplatser inte lyfts fram, ttots att det är kvmnoma som har de mestmonotona arbetsuppgiftema med små möjligheter till inflytande. Flera smdiervisar också att många arbetsplatser är utformade enligt manliga normer och inteanpassade efter kvinnors fysiska och ergonomiska behov. Detta påverkarkvinnors arbete och hälsa. I arbetsmiljöarbetet på arbetsplatsema bör samtligakonsekvenser för både kvinnor och män uppmärksammas i fråga om teknik,arbetsorganisation, ansvar, mflytande och möjlighet till utveckling. Det ärsamtidigt viktigt art föreskrifter, framtagande av hygieniska gränsvärden etc.anpassas till fysiska och biologiska fömtsättaingar hos både kvinnor och män. Iseptember 1994 tillsatte regeringen en särskild utredare (dir. 1994:111) meduppdrag att utteda frågor om medicinska kontroller i arbetslivet. Ufredaren skakartlägga sådana konfroUer i arbetslivet, ufreda de risker och problem somkonfrollema kan innebära och vilket berärtigat behov av dem som finns.Uttedaren ska slutligen föreslå de åtgärder som behövs. Ufredaren ska redovisasirt uppdrag . EU:smmistertåd antog ett dhektiv om arbetstid. Direktivetinnehåller regler om veckoarbetstid, veckovila, dygnsvila, raster,normalarbetstid och skyddsregler för nattarbetare samt semesterledighet. tillsattes en arbetsgmpp inomArbetsmarknadsdepartementet med uppdrag att analysera direktivet i förhållandetill svensk lagstiftning. Arbetsgmppen har avslutat sirt arbete och överlämnadei rapporten (Ds 1994:74) EG:s arbetstidsdirektiv. Arbetsgmppen konstaterar att ert införlivande avdfrektivet fömtsärter en anpassnuig av det svenska regelsystemet på arbetstidsområdettill direktivets bestämmelser i vissa avseenden. På vissa punkter kan det,enligt gmppens uppfattaing, finnas anlednmg art överväga en ändring avarbetstidslagen. Regeringen avser art tillkalla enarbetstidsuttedning. 1994/95:100 ningen kommer att ha tilluppgift art dels behandla de långsiktiga konse- Bilaga 11 kvensema avaltemativa arbetstidsförkortningar, dels undersöka på vilket sätt flexiblaarbetstidsregler kan införas i svensk lagstiftnmg, samt dels uttedakonsekvensema av EG:s arbetstidsdfrektiv för det svenska regelsystemet påarbetstidsområdet. Regeringenkommer att tillkalla en kommission för att söka lösningar på deproblem som arbetsmarknadens parter anser föreligger på arbetsrättens område.Syftet är art under medverkan från partema finna former som medför artarbetsmarknadens parter själva i så stor utsfräckning som möjligt genomkollektivavtal kan ge de arbetsrätts Ii ga reglema en sådan utformnuig art defimgerar väl i praktiken och blir så enkla och effektiva som möjligt. Denförta regeringen tillsatte en särskild utredare (din 1992:98)för art göra en översyn av ledighetslagstiftningen. Ufredaren har avslutat sirtarbete och överlänmade betänkandet (SOU 1994:41).Ledighetslagstiftningen - en översyn till regeringen. Betänkandet som harremissbehandlats bereds inom . Statskontorethar på uppdrag av den förta regeringen undersökt hur företagshälsovården harpåverkats av att det generella statsbidraget avvecklats fr.o.m. den 1 januari1993 och av det förhållandet art kollektivavtal om företagshälsovårdfortfarande saknas för stora delar av arbetsmarknaden. Resultatet av undersökningen har Statskontoretredovisat i rapporten utan statsbidrag (1994:17).Undersöknmgen pekar bl.a. på stora verksamhetsförändringar och kraftigapersonalminskningar inom företagshälsovården samt art gränsema mellan olikaformer av företagshälsovård har lösts upp. Undersöknmgen pekar vidare på enviss mmskning av antalet anslutaa personer till företagshälsovården, menStatskontoret bedömer att en stor del av denna förändring beror på art antaletpersoner i arbetskraften har minskat. Inom bereds förnärvarande frågan om Prop. 1994/95:100 vilka åtgärder som behöver vidtas förart bygga vidare på och upprärt- Bilaga 11 hålla en bra företagshälsovårdsom arbetar med förebyggande hälsovård och rehabilitering på våraarbetsplatser. Riksdagenbeslutade (bet 1992/93 :AU 12, rskr. 1992/93:203) artArbetslivsfondens verksamhet - liksom dess admmisfration - ska avvecklassuccessivt med sluttidpunkt . Enligt uppgift frånArbetslivsfonden beräknas mmst återstå av fondens medel vidutgången av . Regeringen avser att senare återkomma till medförslag till hur fondens återstående medel ska användas. Därvid kommer regeringenart föreslå art ska utgöra delfinansiering av dearbetsmarknadspolitiska satsnmgar som föreslagits i höstensekonomisk-politiska proposition. Den dåvarande regeringen har genom särskilt beslutuppdragit åt Cenfrala arbetslivsfonden art ansvara för avvecklingen. Ibeslutet har angivits vissa riktlinjer för avvecklingen, bl.a. ifråga om bidragsgivningen, samt att avvecklingsarbetet ska avslutas med enrapport. En sammanfartande redogörelse för Arbetslivsfondensuppbyggnad och uppgifter samt inriktaingen av fondens verksamhet i huvudsakunder perioden efter lämnades budgetproposition(prop. 1992/93:100 bU. 11, s. 24 - 26). Centrala arbetslivsfonden har lämnat en berättelseoch en årsredovisning för fondens verksamhet vad avser /94. Cenfrala arbetslivsfonden och de Regionalaarbetslivsfondema har t.o.m. beslutat om ca 10,9 miljarder kronorsom bidrag till chygt 24 500 arbetsplatsprogram. Programmen berör omkring 3,2miljoner anställda, dvs. Fördelningen mellankvmnor och män är 54 resp. . Utvecklmg av ny teknik Metoder/mtiner m.m. Denprivata sektom har fått av de beviljade bidragen (ca 7,7 Prop.1994/95:100 miljarderkronor till omkring 19 200 arbetsplatsprogram) varav de små Bilaga 11 företagen(högst 50 anställda) har fatt (ca tiU omkring 14 400arbetsplatsprogram). Återstoden, (ca 3,2 mUjarder kronor tillomkring 5 300 arbetsplatsprogram) har gått till den Denstörsta andelen av de beviljade bidragen har gått 1989års Handikapputt-edning lade i sitt slutbetänkande (SOU 1992:52). Ert samhälleför alla bl.a. fram förslag om en lagstiftning om arbetslivets tillgänglighetför människor med fiinktionshinden budgetproposition uttalade dendåvarande regeringen att ert ställningstagande till förslaget borde dröja tillsArbetsrärtskommirtén hade lagt fram sina förslag bl.a. rörande lagen (1974:13)om vissa anställningsfrämjande åtgärden Regeringen anser art det är ytterst angeläget attfunktionshindrade människors delaktighet i samhället och möjligheter art aktivtdelta i arbetslivet förbättras. Det finns därför anledning att se över vilkahinder som möter fimktionshindrade i arbetslivet och vilka åtgärder som kanvara framgångsrika för att stärka deras ställning. IArbetsmarknadsdepartementet handläggs ärenden som rör förhållandet tillIntemationella arbetsorganisationen (). För beredning av vissa ärenden somrör samarbetet med finns en ttepartiskt sammansatt kommitté, . budget omfattar för perioden - 1995totah . medlemsavgift uppgår för år 1995till av budgeten vilket innebär ca . deltog enfrepartsdelegation från arbetskonferens. Konferensenbeslöt återkalla deklaration om åtgärder mot apartheid, avskaffakonferensens apartheidutskott samt faststäUde riktlmjer för handlingsplanför . antog en konvention (nr 175) ochen rekommendation (nr 182) om deltidsarbete. Dessa instmment kommer attföreläggas . En allmän diskussion ägde mm om privata arbetsförmedlingsbyråersroll för arbetsmarknaden, vilken utmynnade i krav på revidering av konventionen(nr 96) om avgiftskrävande arbetsförmedlingsbyråer. Nya ämnen arbetskonferens är delshemarbete, i syfte art Prop. 1994/95:100 år 1996 anta ett eller flera nyainsttnment, dels utsträcknmg av tillämp- Bilaga 11 ningsområdet förkonventionen (nr 81) om arbetsinspekfron inom mdustti och handel tillverksamhet inom den icke-kommersiella tjänstesektom. Då ska även de nyainstinimenten om arbetarskydd i gmvor slutbehandlas. I innehas den nordiska platsen påregeringssidan av . till styrelsen för perioden1996-1999 sker . står då i tur att kandidera till en nordiskplats på regeringssidan. Inför varje styrelsemöte äger nordiskt samråd mm. konvention (nr 173) och rekommendation (180)om skydd av arbetstagares fordringar i händelse av arbetsgivarens insolvens,antagna av arbetskonferensen , anmäldes för i skrivelse1993/94:128 i enlighet med bestämmelser i rLO:s stadga. Något ställningstagandei fråga om ratifikation av konventionen nr 173 ansågs inte lämpligt innanberedningen av lönegarantiuti-edningens förslag om förändringar ilönegarantisystemet slutförts. framförde i det ärendet artufredningens förslag inte syntes innebära några förändringar befräffandeSveriges möjligheter art ratificera konventionen. Kommirtén framhöll dock artkonventionen kunde innehålla vissa bestämmelser som saknar motsvarighet isvenska förhållanden, varför ert klarläggande borde begäras från . Iproposhionen 1993/94:208 meddelades art Arbetsmarknadsdepartementettillskrivit i syfte att klarlägga om svenska förhållanden tillmötesgårkonventionens krav. Sedan svar erhållits från har för sin delfardigbehandlat ärendet. Kommittén kan inte finna art lLO:s svar ger stöd fören tolknmg innebärande art konventionens bestämmelser om avgångsvederlag(severance pay) motsvaras av de svenska bestämmelsema om skydd av fordran påuppsägningslön. Regeringen finner att även om de svenska reglema synestillgodose det sociala grundskydd som konventionen syftar till, utgör bestämmelsemai konventionens artiklar 6 d) och 12 d) om skydd för avgångs vederiag hinderför en svensk ratifikation av konventionen nr 173. är bundet att tillämpa 69 ILO-konventionenPå senare år har fyra anmähiingar riktats mot beträffande tillämpnhigenav vissa av dessa konventionen påtalade () i en skrivelse till bristande tiUämpnmg avILO-konventionema (nr 87) om förenmgsfiihet och skydd för organisationsrätten,(nr 98) om organisa-tionsrärten och den kollektiva förhandlmgsrärten, (nr 151)om offentiigt anställda och (nr 154) om främjande av kollektiva förhandlmgar.Anmälan föranleddes av de ändringar i sjukförsäkringen m.m., som frädde ikraft innebärande sänkt ersärtning från det statligaersättnmgssystemet. Anmälan behandlades av våren 1993.Kommirtén kunde inte finna någon kränkning av de åbero- pade konventionema, menfrågan blev ändå föreinål för en omfattande Prop. 1994/95:100 debart iarbetskonferensens ttepartiska utskott för konventionstillämp- Bilaga 11ning. Regeringen uppmanades art till lämna detaljerad rapport om denfortsatta utvecklingen. Det svenska arbetsgivarombudet till ingav ett klagomål mot bettäffandetillämpningen av konventionema nr 87, 98 samt konventionen (nr 147) omminimmormer i handelsfartyg. Klagomålet gmndades på de ändringar i lagen ommedbestämmande i arbetslivet som ttädde i kraft ("lexBritan-nia"). Behandlingen av denna anmälan har av styrelsebordlagts i avvaktan på yrteriigare ufredningsmaterial. Betänkandet (SOU1994:13) har därefter tillställts . väntas taställning befräffande ärendets fortsatta hantering vid sitt möte . riktade i (LO),TCO och Fria fackföreningsintemationalen (FFI) en anmälan beträffande Sverigestilllämpning av konventionen (nr 121) om förmåner vid yrkesskada. Anmälanföranleddes av mförandet fr.o.m. av en karensdag isjukförsäkringen, som genom samordningen av försäkringssystemen hade kommit artgälla också arbetsskade försäkringen. I anmälan påtalades också det förändradearbetsskadebegreppet. Anmälan behandlades av i november 1993.Styrelsen konstaterade att en karensdag i arbetsskadeförsäkringen inte ärförenlig med åtagande enligt konventionen nr 121 och rekommenderadeSverige art ändra lagstiftningen ifråga. Regeringen har tidigare under bilaga6 föreslagit att karensdagen i sjukersätmingssystemenavskaffas. Om beslutar enligt förslaget mnebär detta att Sverigetillmötesgårt styrelsens rekommendation. Såvirt gäller det ändradearbetsskadebegreppet konstaterade lLO:s styrelse ingen avvikelse frånkonventionen nr 121 men beslöt att begära yrteriigare upplysnmgar från Sverigebefräffande den praktiska tillämpningen av ändringama i lagstiftningen. Ärendetbereds forsättaingsvis av särskilda organ för granskning av konventionstillämpning. inlämnade LO, TCO och FFI gemensamten anmälan mot för överttädelser av konventionema nr 98 ochnr 154. Anmälan föranleddes av en ändring i lagen (1982:80) om anställningsskyddmed verkan från (upphörande av vissa kollektivavtal). konstaterade att i den mån lagändringen sätter gällandekollektivavtal ur spel innebär detta en inblandning som åsidosärter principenom kollektivavtalspartemas autonomi. Sådan rättslig intervention bör imdvikas iframtiden och lag bör ändras så att kollektivavtal slutaa före dessikraftträdande mte lämnas utan verkan, anförde styrelsen. har informeratsom proposition 1994/95:76 om förändring av vissa arbetsrärtsliga regler, variföreslås art den övergångsregel tillänckingama som undanröjde Prop. 1994/95:100 vissa kollektivavtal upphävs. Utgiftsutveckluigen på Arbetslivsområdet bifr sammantaget följande (): Utgift Anvisat Förslag varavberäknat besparing besparing 1993/94 1994/95 1995/96 för juli 95-juni 961997 1998 Arbetsliv 12 372,0 13 430,6 20 753,8 13835,9 -420,0 -301,3 Besparingarpå anslag under littera B. Arbetslivsfrågor Inom arbetslivsområdet verkar myndigheter ochinstitationer med uppgift att på olika sätt förbätfra arbetsmiljön ochförhållandena i arbetslivet. Deras insatser ska i ert längre tidsperspektivbidra till bättre folkhälsa och minskad utslagning från arbetslivet.Arbetarskyddsverket svarar för tillsyn av arbetsmiljön och utfärdarföreskrifter om tillämpningen av arbetsmiljölagen. Arbetsmiljöinstitatet,Instimtet för arbetslivsforskning och Arbetsmiljöfonden arbetar med forskningpå arbetslivsområdet, - de båda förstnänmda är forskningsutförande, medanfonden finansierar forskning som bedrivs av andra instimtioner. Myndighetema på arbetslivsområdet omfattas avregeringens sparkrav bl.a. på utgifter för statiig konsumtion. Budgetåret1995/96 har anslagen på områdena arbetsmiljö och arbetslivsforskning räknatsned med sammantaget (18 mån.) Vid årets utgång motsvararbesparingen en nivåsänkning . beräknas utgiften förstatlig konsumtion ha minskat med 71 miljoner kronon