prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Förslagen rörande åklagamtbildningen och därtiUhörande frågor avser åtgärder som bör genomföras så snart som möjligt.Regeringen kommer därför att göra de förfettaingsändringar som behövsmed anledning av förslagen. Riksåklagaren bör därefter se över äklagamtbUdningen. Frågan om på vUket sätt övriga förslag börgenomföras får anstå tiU dess att Riksåklagarens nämnda översyn avorganisationen möjUggör en samlad och slutUg bedömning av den framtidatjänstestiiikturen i åklagarväsendet. Åtgärdermot den ekonomiska brottsligheten m.m. SomframhålUts i Inledningen (avsnitt 5.5) är kampen mot den ekonomiskabrottsUgheten ett prioriterat område. har Riksåklagaren,och ett samarbete i syfte att uttydabrottsUghet inom bank- och finansvärlden. Inom åklagarväsendet har det medanledning härav bildats en särskUd arbetsgmpp (Riksåklagarens specialoperation,RÅSOP). RUcsåklagaren bedömer att det krävs ytterUgare för attarbetsgmppen på ett meningsfiiUt sätt skaU kunna slutföra sitt uppdrag. Åklagarväsendet har under de senaste två årentiUdelats särskUda medel för att kunna agera med kraft mot den ekonomiskabrottsUgheten. Verksamheten inom RÅSOP bör fortgå och åklagamas Övriga arbetemot den ekonomiska brottsUgheten bör ytterligare intensifieras. Regeringen beslutede attRiksåklagaren, styrelsen och under ledning av RUcsåklagaren skulle utarbete ett förslag tiU ett fördjupat samarbete meUan Stetsåklagar- 4[ myndigheten för specieUamål, RikskrimmalpoUsen, skatteväsendet och exekutionsväsendet.Riksåklagaren redovisade en idé- Prop. 1994/95:100 skissrörande en central enhet för bekämpning av ekonomisk brottslighet, Bilaga 3 dets.k. AvsUcten är att enheten under ledning av överåklagarenvid för specieUa mål skaU handlägga de mestomfettande, tidskrävande och juridiskt kompUcerade ärendena som rör ekonomiskbrottsUghet. Som regeringen tidigare framhåUit måste myndighetemas samverkannär det gäUer utredning av misstänkt ekobrottsUghet förbättras. om att effektivisera samarbetet meUan åklagare, poUs (K:hskattemyndigheter. Den nya enheten beräknas kunna påbörja sin verksamhet senastden 1 juU 1995. Som regeringen framhåUit i Inledningen (avsnitt5.3) om kraftsamling mot våldet kommer det att vara en central uppgift under denärmaste åren att komma tiU rätte med våldsbrottsUgheten. På dessa områdenkrävs således kraftfulla åtgärder från bl.a. åklagarväsendet. Genom en ändring i polisförordningen (1984:730) ärdet numera som beslutar om indelningen i poUsdisttikt m.m.Riksåklagaren har i regleringsbrevet /94 fått i uppdrag att följa uppoch redovisa vilka konsekvenser den nya distriktsindelningen fått för åklagarväsendet.Av de redovisningar som länmats framgår att man inom åklagarkåren hyser stororo för att poUsorganisationens satsning på närpoUsverksamhet sker påbekostaad av utredningsverksamheten. Riksåklagaren avser därför att göra ennärmare analys av konsekvensema för åklagarverksamheten av dels polisens nyadistriktsmdelning, dels poUsens satsning på närpoUsverksamhet. ÄklagarverkseunhetskaU bedrivas så att åklagarna på ett rättssäkert sätt, inom rimlig tid och medett effektivt resursutayttjande kan fullgöra de uppgifter som åUgger dem, såsomatt leda fömndersökningar, fetta beslut i åtalsfrågor och föra talan i domstol.Åklagarväsendet skaU genom att öka samarbetet med poUsväsendet förbättra effektiviteteni det brottsutredande arbetet. Kvantitetivt sett har åklagarväsendet väl uppfyUtkraven. Antalet av-slutede ärenden har totalt sett ökat. En granskning avkvaUteten på arbetet är av naturUga skäl betydUgt svårare. Om det har skettnågon förändring i dette avseende går inte att avgöra. Riksåklagaren har sedan den 1 juU 1992decenttaUserat budgetansvaret tiU regional nivå. Riksåklagaren har bland annati redovisat erfarenhetema och effektema av decentraUseringen. Avredovisningen framgår att budgetansvaret har lett tiU ökat kostaadsmedvetande. I regleringsbrevet /94 fick RUcsåklagarenvidare uppdraget att te fram en åtgärdsplan med sUcte på att dels utveckla chefema inom åklagarväsendet i deras chefsroU, dels säkerstäUa chefsförsörjningen. Riksåklagaren har redovisat åtgärdsplanen. Av denna framgår att Riksåklagaren har haft vissa inledande konsultkontakter. Regeringen anser det angeläget att RUcsåklagaren fortsätter arbetet på dette område. " Förändringarpå området Prop. 1994/95: KX) Ibörjan tiU dette avsnitt om åklagarväsendet har redogjorts för regeringens synpå frågan om en omorganisation av åklagarväsendet och införandet av en nytjänstestmktur för åklagarväsendet. Som framhåUits fäster regeringen stor vUctvid rationaUseringsarbetet inom åklagarväsendet med avseende på såvälarbetsmetcxier som organisationsfrågor. Regeringens bedömning är att bl.a.metodutvecklingsfrågor är väsentiiga i detta sammanhang. En särskild funktionför sådana frågor har därför mrättats mom Riksåklagarens kansU. Regeringenhar med verkan fro.m. den 1 juU 1993 mrättet en tjänste-förslagsnämnd föråklagarväsendet (SFS 1993:523) enUgt mönster från domstolsväsendet. Nämndenbestår av sju ledamöter vilka utses av regeringen. Som ledamöter skaU väljaspersoner som har mycket gcxl kunskap om åklagarväsendet och som ärrepresentetiva för åklagar-kollektivet. Nämnden består för närvarandeuteslutande av åklagare med höga befettningar. Det är enligt regeringens meningbetydelsefullt att personalen via sina organisationer har möjlighet att förafram synpunkter på verksamheten genom egna representanter . Regeringen kommer därför att ändranämndens sammansättning så att den tUlförs feckUg representetion. VadgäUer besparingar på ytterUgare mom rättsväsendet underpericxlen 1997 - 1998, se avsnitt 2 Rättsväsendets besparingar perioden -1998. 1993/94Utgift 23 675 335 1994/95Anslag 27 528 000 1995/96Förslag 42 962 000 varav28 499 000 beräknat för Riksåklagarenär central förvaltningsmyndighet för åklagarväsendet och skaU bl.a. utöva tiUsyn över åklagama och genom metodutveckling skapa . goda fömtsättiiingar för åklagarväsendet att uppfyUa målen för verk samheten (viUca dessa är anges under avsnitt C 2.). Riksåklagaren är under regeringen högste åklagare i riket. Riksåklagarens kansh är sedan den 1 juU 1994 organiserat i tt« enheter, en för tiUsyn, en för metod- 43 utveckling och en föradministration. Utöver de tre beskrivna funktioner- nafinns personal för Riksåklagarens åklagarverksamhet i Högste dom- Prop.1994/95:100 stolen. Riksåklagaren behöver i årsredovisningen mteredovisa verksamheten i flera verksamhetsgrenar. Vid utgången av /94 fenns ettanslagssparande på 5,4 mUjoner kronor. överskott kommer att användas förkostaader i samband med Riksåklagarens flyttning tiU nya lokaler ochrettoaktiva utbetalningju: av löneökningar som ttätt i kraft den I januari1994. RRV.-5 revisionsberättelse mnehåUer inte någrainvändningar mot årsredovisningen. Såvälårsredovisning som anslagsframställning visar vad Riksåklagaren uppnått förresultet och vilka behoven bedöms vara för /96. RUcsåklagarenhar försökt men ännu inte lyckats utveckla en metod som påett tiUfredsstäUande sätt mäter hur mycket och vad som presteras vidåklagarmyndighetema. För att kunna höja effektiviteten inom åklagarväsendet ärdet vUctigt att rättvisande prestetionsjämförelser kan göras över tiden ochmellan olika åklagarmyndigheter. Regeringen anser det därför angeläget attRUcsåklagaren vidtar åtgärder för att möjligt få fram en tiUförUtiigmäbnetcxl. Regeringen anser vidare att Riksåklagaren med dennyinrättede funktionen för metodutvecklingsfrågor bör få ökade möjligheter attmed kraft driva metcxlutvecklingsarbetet inom organisationen. Detstetsfinansiella läget stäUer stora krav på besparingar på aUa områden mom denoffentUga sektom. Den ekonomiska situationen mom åklagarväsendet är emeUertidansträngd. Mot denna bakgmnd och då Riksåklagaren under /96skaU göra en omfettande översyn av åklagarorganisationen och förändra vissadelar av åklagarutbUdningen bör Riksåklagaren mte åläggas något besparingskrav. Regeringen föreslår att tiU Riksåklagarenför /96 anvisar ett ramanslag på . 1993/94Utgift 499 389 758 ' 1994/95Anslag 554 948 000' 1995/96 Förslag 862 111000 varav571 178 000 beräknat för - juni Åklagarverksamhetenär indelad i 13 regioner. Vid de regionala myndighetema, som varoch en leds av en överåklagare, tjänstgör stetsåklagare och distriktsåklagaresom handlägger vissa typer av mål, främst sådana som rör ekonomisk brottsUghet.Överåklagaren skaU handlägga mål som är särskUt krävande cKh utövar dessutomledningen över åklagarverksamheten inom sin region. Riket är nu mdelat i 86 åklagardistrikt.Åklagarmyndighetema i 83 av dessa distrikt lyder underregionåklagarmyndighetema och leds av chefsåklagare. Åklagarmyndighetema iStockhohn, och , som var och en leds av en överåklagare, stårutanför den regionala åklagarorganisationen. Överåklagama i dessa tre distrikthar i princip samma uppgifter som överåklagama vid regionåklagarmyndighetema. Härutöver finns förspecieUa mål, ledd av en Överåklagare. Åklagama där handlägger mål i helariket, i förste hand särskilt omfettende mål eller mål som berör fleraregioner, främst mål som rör omfettande ekonomisk brottslighet. Sammanlagt tjänstgör ca 1 4(X) personer inomåklagarväsendet. Av dessa är cirka 700 åklagare. Detövergripande målet för åklagarväsendet är att handlägga de uppgifter som åUggeråklagama på ett rättssäkert sätt och mom rimUg tid och att driva verksamhetenmed ett effektivt resursutayttjande. Åklagarväsendets huvudsakliga uppgifter äratt leda fömndersöknmgar, fette beslut i åtalsfrågor och föra talan viddomstol. Åklagama har självfallet betydelsefiiUa uppgifternär det gäUer att uppnå det kriminalpoUtiska målet att minska brottsUgheten. Påkort sikt är det dock inte möjUgt för åklagama att påverka sin arbetsbörda.Åklagarväsendets arbetsbelastaing - och därmed utgiftsbehov - beror tillstörste delen på brottsutvecklingen och resultetet av den poUsiäraverksamheten. Utgiftema för verksamheten har varit i stort settoförändrade /91 - 1993/94. Vid utgången av /94 fanns ett anslagssparande på 40 mUjoner kronor Avdette belopp har 13 mUjoner kronor uppstått hos Beräknadeutgifter enligt RRV: 552 000 000. de budgetansvarigamyndighetema tiU följd av att vakanser av olika skäl Prop. Beloppen anges behövas dels för aktiviteter som kommer Bilaga 3 att inttäffa under innevarande budgetår, dels för amorterings- och räntekostaader för investeringar gjorda under /94. Resterande anslagssparande går åt för retroaktiva löneutbetalningar under /95enUgt ett löneavtal som gäUer fr.o.m. januari I Riksåklagarens årsredovisning behöververksamheten inte heUer bettäffande åkfegarverksamheten i övrigt redovisas iflera verksamhetsgrenar. RRV.-5 revisionsberättelse innehåUer inte någrainvändningar mot årsredovisningen. Åklagamasarbetssituation är ansträngd. Antalet inkommande mål tUl regionala och lokalaåklagarmyndigheter som rör aUvarUgare brott ökade från ca 155 1990 tiUca 175 1993. har ttots detta arbetsbalansen för sådanamål varit konstent. En ökad arbetsinsats som motsvarat ökningen av antaletinkommande mål har alltså gjort att ökade balanser kunnat undvUcas, Under de tre förste kvartalen 1994 nunskade antaletinkommande mål som rör aUvarUgare brott med jämfört med motsvarandeperiod 1993. Minskningen bör leda tiU att åklagama får mer tid över för attleda förundersökningar; en arbetsuppgift som ibland bUvit Udande på gmnd av denpressade arbetssituationen. Det är osäkert om minskningen är bestående eUer omden vänds i en ny ökning. Ett område där balansen ökat tiU enotUlfredsstäUande nivå ttots en betydande ökning av antalet avslutede mål ärekobrotten. De regionala åklagarmyndighetema avslutede fler sådana mål år1993 jämfört med . Trots dette ökade balansen . Såväl årsredovisningen som anslagsframställningenvisar vilket resultet åklagarväsendet uppnått och vilka behoven bedöms vara /96. Riksåklagaren saknar dock fortferande metoder för att tefram ett rättvisande produktivitetsmått (se även avsnitt C 1.). Riksåklagarenhar ändå försökt att redovisa produktivitetsutvecklingen m.m. Med den s.k.M-metoden som gmnd anges att såväl kostaads- som arbetsproduktiviteten, efteratt ha stigit under , har sjunkit /94 jämfört med1992/93. Arbetsproduktiviteten har sjunkit . Entänkbar förklaring tiU nedgången i produktivitet är att antalet ärenden ibalans har ökat inom poUsväsendet, vUket i sin tur har lett tiU att störreåklagarresurser har fått läggas på bl.a. fömndersökningsledning. En annanförklaring kan vara att införandet av datorer under ett uppbyggnadsskede tarmer resurser i anspråk än vad som frigörs. Åklagarmyndighetemas prestetionerhar av vad som framgår av tiUgängUga mätmetoder väl motsvarat ställda krav. Avårsredovisningen framgår vidare bl.a. att av personalen inom 45 åklagarväsendetnu har ADB-stöd i sin verksamhet samt att målsättaingen attbåde åklagare och administtativ personal senast vid utgången av år Prop.1994/95:100 1994 skaU förfoga över egna persondatorer kommer att vara uppfyUd. /Udagarväsendethar i Ukhet med andra delar av rättsväsendet mött en kraftigtstigande arbetsbörda. Vissa enklare måltyper har minskat i antal under det attärenden av mer kompUcerat slag har ökat. Beträffande vissa brottstyper - främstekobrott - har balanserna varit oroväckande höga. Åklagarväsendet har därförtidigare inte ålagts något besparingskrav. Åklagarväsendet har i stäUettUldelats medel för att kunna göra vissa kraftliiUa satsningar mot ekonomiskbrottsUghet. För att möte den stigande arbetsbördan har vidare föreslagitsvissa regeländringar som bör kunna leda tiU en mer renodlad åklagarroU. EnUgt regeringens bedömning kräver detstetsfinansieUa läget att rationaUseringar och effektiviseringar görs även momåklagarväsendet tUl ett belopp om 10 mUjoner kronor. är det somregeringen vid flera tiUfäUen påtelat vUctigt att det sker en mtensifiering ochen fortsatt satsning mot ekobrottslighet. Den särskUda satsning mot våldsbrottoch narkotikabrott som regeringen anser nödvändig måste oclcså prioriteras. Fördessa ändamål behövs 6 miljoner kronon Vidare har regeringen i det föregåendeframhållit vUcten av att de förslag som syftar till att höja kvaliteten pååklagamtbildningen genomförs (promemorian Tjänstesöiik-turen för åklagare,m.m.). För detta ändamål åtgår 4 nuljoner kronor. Detta sammanteget gör attregeringen anser att anslaget C 2. Åklagarmyndighetema skall vara /96. Anslagets storlek påverkas emeUertid av enförändrad beräkningsgmnd vad avser lokalhyror. Vid beräkningen av anslaget haren justering gjorts utifrån Stetens lokalförsörjningsverks bedömning avprisutvecklingen för lokalhyror Justeringen innebär att anslaget räknas ned medca 5,1 mUjoner kronor, bl.a. till följd av att hyresnivåema har sjunkit. Slutiigen tiUförs anslaget 12,15 mUjoner kronor somflyttas över från poUsväsendets anslag. Syftet är att samtiigaåklagarmyndigheter framöver själva skaU upphandla tjänster som tidigare poUseni vissa faU försett dem med (t.ex. lokalvård och telefonväxel). Regeringen föreslår att rUcsdagen tiUÅklagarmyndigheterna för /96 anvisar ett ramanslag på . D. Domstolsväsendet m.m. Prop. Bilaga 3 Allmänt om reformarbetet Inomdomstolsväsendet pågår ett brett upplagt rationaUserings- ochförändringsarbete. Som nämnts vid flera tidigare tiUfäUen omfettar dettejudicieUa, administrativa och organisatoriska firågor. De viktigaste judi-cieUafrågoma är en ändrad instansordning för ett stort antal sådana mål som prövasav de allmänna förvaltningsdomstolama och ett ökat användande avprövningstillstånd vid överklagande av mål från såväl tingrätter som länsrättertiU respektive överinstanser. Frågoma har berörts i Inledningen (avsnitt 4). Ennärmare redogörelse för dessa och andra närliggande processrättsliga reformerlämnas i bilaga 3.1 (avsnitt 4). Beredningen av förslag ibetänkandet Domstolama mför (SOU 1991:106) fortsätter inom regeringskansUetmed sUctet inställt på ett genomförande av de fleste förslag som rörprocessrättsliga frågor Förslagen i de inom regeringskansUet utarbetedepromemorioma Domstolsväsendet - Organisation och administration i fiamtiden (Ds1992:38) och Specialdomstolama (Ds 1993:34), tar sUcte pådomstolsväsendets administration och organisation. Bland annat behandlasfrågor om tingsrättemas domkretsar och vissa specialdomstolars framtid. Frågorsom rör organisatoriska och administrativa frågor finns också iDomstolsufredningens förslag, exempelvis frågoma om den organisatoriskahemvisten för bouppteckningsverksamheten och inskriv-ningsmyndighetema. Förslagen i den förstaämnda promemorian rönte enomfettande kritik och har inte lett tUl andra förändringar än de somhuvudsakligen rör fördelningen av administrativa uppgifter mellanDomstolsverket och domstolama (se vidare nedan). Sedan de nämnda judicieUa, processueUa ochadministrativa förändringama - som förväntes ge stora bidrag tiU etteffektivare domstolsväsende - har börjat genomföras är tiden nu mogen för attgöra en djupare översyn av de organisatoriska frågoma. Inom Justitiedepartementetundersöks nu fömtsättningama för att göra en översyn av domstolsväsendetsorganisation. En sådan översyn kan komma att behandla såväl underrätts- somöverrättsstmkturen och även frågor om specialdomstolamas roU inomrättsväsendet. I ett sådant sammanhang bör också den organisatoriska hemvistenför bl.a. bouppteckningsverksamheten och inskrivningsmyndighetema tes upp.Syftet med en översyn av de organisatoriska frågoma är att få underlag för attskapa ett mer effektivt, slagkraftigt och sammanhåUet rättsväsende där ocksåbättre fömtsättningar skapas för att te tiU vara så mycket som möjUgt av derationaUseringsmöjUgheter som uppstått genom de reformer på det judicieUa ochprocessrättsUga planet som är under genomförande. Som ett exempel på regeringens sttävan att te tiUvara alla möjUgheter tiU rationaUseringar mom domstolsväsendet kan nämnas en samman läggning av och SJuhäradsbygdens tingsrätter. Ett beslut om vid vUken tidpunkt en sammanläggning skaU ske kommer att meddelas så ° snartde lokalmässiga fömtsättaingama är klarlagda. Regeringen räknar Prop.1994/95:1(X) med att få behövUgtunderlag från senast Bilaga 3 har också, främst underDomstolsverkets ledning, bedrivits ett arbete som syftet tiU att rationaUsera,förenkla och göra mål-och ärendehanteringen biUigare vid domstolama. Sålundahar bl.a. ett ambitiöst arbete lagts ned på att datorisera domstolsväsendet.YtterUgare steg på den inslagna vägen håller nu på att tes genom införandet avett databaserat målhanteringssystem vid tingsrättema och länsrättema (MÅHS). Detteberäknas vara infört vid samtUga underrätter under de närmaste två budgetåren.Ett motsvarande system för hovrättemas och kammarrättemas del håUer på attutvecklas och beräknas komma i fiiU drift härefter. I juU 1994 avlämnade domarutredning sittbetänkande Domaren i (SOU 1994:99). Uttedningen tar,med utgångspunkt bl.a. i frågor om rättsstet och demokrati, domstolamas roU isamhäUet och domarrollen , upp frågor om domamas ställning. Sålundabehandlas utaämning och rekrytering av ordinarie domare och därmedsammanhängande frågor, domamas rättsliga ställning samt deras löner ochbisysslor Vidare berörs frågor kring vad som bör vara domarens uppgifter iframtiden och frågor om den administrativa stymingen av domare och domstolar.Även nämndemännens ställning tes upp. Uttedningen lägger, med ett undanteg somrör jurymännen i tryck-och yttrandefrihetsmål, inte fram några konkrete förslaguten lämnar huvudsakUgen synpunkter på viUca frågor som bör utredas närmare i ettfortsatt utredningsarbete. Betänkandet är remissbehandlat, remisstiden gick utden . I detta sammanhang bör nämnas den vUctiga frågan omdelegering av arbetsuppgifter från domare tiU kansUpersonal vid domstolama.Regeringen avser att te upp den på nytt i samband med att ställning tes tiUdomamttedningens fortsatte arbete. förordnade Justitiedepartementeten utredare att biträda departementet med att undersöka vilka åtgärder som kanförbättra situationen för vittnen och målsägande i domstol samt lämna förslagsom kan anses motiverade i dette hänseende. Undersökningen avser främst frågorom hur vittaens och målsägandes skydd kan förstärkas. Uppdraget kommer attredovisas . Domstolsväsendetsuppgift är att utöva rättskipning. HärtiU kommer ett antal avgränsade uppgifterav mer rättsvårdande natur. Ett övergripande mål för verksamheten harformulerats så att domstolama skall pä ett rättssäkert sätt och inom rimlig tidavgöra de mål och ärenden som de har att handlägga. Domstolsväsendet haruppfyllt det kravet. uppgift är att vara administrativcentralmyndighet för domstolsväsendet. Målet för den verksamheten är att verket, med iakt tegande av domstolamas självständighet enligt regeringsformen, skaU se 4 1994/95. tiU att domstolamasverksamhet bedrivs effektivt. har väl Prop. 1994/95:100uppfyUt det uppsatte målet för verksamheten. Domstolamas arbete Bilaga 3bedrivs i alla de avseenden kan påverka på ett i stort setteffektivt sätt. YtterUgare rationaliseringsarbete pågår under verketsledning. Inomdomstolsväsendet sker de huvudsakUga förändringama genom ändrad lagstiftning påalla oUka sakområden där domstolsprövning förekommer (x:h inom detprcKessrättsliga området. finns närmare beskrivet bl.a. i bilaga 3.1.HärtiU kommer det rationaliseringsarbete med avseende på arbetsmetoder ochorganisation som fortiöpande bedrivs under bl.a. ledning. Vissamer ekonomiskt betydelsefiiUa reformer kan nämnas här. Bakgmnden är de krav på besparingar som detstetsfinansieUa läget har aktualiserat. Dessa nedskämingar skall finansierasgenom olUca förändringar av verksamheten och andra rationaliseringar. Bland devUctigaste är att genomföra den förändrade instensordningen för de allmännaförvaltaingsdomstolama och att införa det ADB-baserade målhanteringssystemet,MÅHS. HärtiU planeras en del andra handläggningsmässiga och andra förenklingarpå vissa områden, bl.a. vad gäller kungörelser i konkursärenden. Regeringenbedömer att besparingar kan ske inom domstolsväsendet under /96med 133,5 mUjoner kronor. Regeringen räknar med att det på längre sUct börvara möjligt att göra ytterligare rationaUseringsvinster inom domstolsväsendetbl.a. genom ett ökat användande av prövningstillstånd i överrättema.Organisatoriska förändringar mom domstolsväsendet bör ge ytterligarebesparingseffekter under mandatpericxlen. Vad gäller besparingar på ytterligare600 inom rättsväsendet - 1998, se avsnitt 2Rättsväsendets besparingar perioden - 1998. Enligtvad som närmare framgår av bilaga 3.1 (avsnitt 4) är en reform avinstansordningen m.m. för de alhnänna förvaltaingsdomstolama under eteppvisgenomförande. har antegit en proposition med de förslag somutgör den andra eteppen av dette arbete. Lagändringama avses ttäda i kraft denI . Som ett led i genomförandet av reformen beslutederegeringen i regleringsbrevet för /94 att omvandla en avdelning på varje kammarrätt tiU en extra avdelning. Regeringen beslutede vidare att ersättare för kammarrättslagmän och kammarrättsråd, tillika vice ord förande på avdelning, vid uppkommande vakanser skuUe anstäUas med tidsbegränsade förordnanden i den omfettaing som motsvarades av antelet extra avdelningar vid varje kammarrätt. Regeringens beslut innebar slutUgen att kammarrättsråd som slutar sm anställning inte skaU ersattes 5q Enligt den bedömning som regeringen nu kan göra av instens- Prop. 1994/95:100 ordningsreformens effekter finns detfömtsättaingar att avveckla en Bilaga 3 avdelning vid varje kammarrätt den 1juli 1995. Regeringen avser dock att noga följa utvecklingen avinstansordningsreformens effekter vid kammarrätte ma. Avvecklingen den 1 juU 1995 av en avdelning vidvarje kammarrätt innebär att Kammarrätten i SundsvaU endast kommer att ha kvaren av de båda Umeå-avdelningarna. Det står emeUertid klart attmålunderlaget efter genomförandet av andra eteppen av instansordningsreformeninte kommer att vara tUlräckligt för att motivera att den återståendeUmeå-avdelningen behåUs. Konsekvensen av dette är att den bör avvecklas /96.