prop · GH03135 · 1994-01-01 00:00:00 — 1993/94:102), som innebär att en arbetsgivare betalar ett finan-sieringsbidrag med under de nästkommande sex månaderna, har bl.a. införts med avsikten att ungdomspraktiken mer än tidigare skall leda till en anställning. 3 Ungdomar och boende Bostadspolitiken inriktas på att alla skall ha möjlighet till en bra bostad till rimligt pris. Valfriheten och inflytandet över det egna boendet skall öka. På statsmakterna ligger ett övergripande ansvar att främja god hus-hållning, vilket innebär att bostadsbyggande och fastighetsägande ges sådana villkor att byggare och ägare stimuleras att hålla sina kostnader låga. Det förändrings- och förenklingsarbete som regeringen inledde lägger grunden för en sådan ordning. Bygg- och bostadssektorn måste ses som delar av en helhet med samma förutsättningar som ekonomin i övrigt. De nuvarande proble- men på bostadsmarknaden måste lösas genom en ekonomisk politik som leder till låg inflation, lågt ränteläge och därmed ekonomisk tillväxt. Då kommer hushållen att kunna efterfråga bra bostäder till låga bostads-kostnader. I utredningen om ungdomars levnadsvillkor och framtids-utsikter (dir. 1992:107) skall också ungdomars möjligheter att etablera sig på bland annat bostadsmarknaden belysas. Genom bostadsbidragen bidrar staten till att ge ekonomiskt svaga hushåll möjligheter till bra bostäder. En utredning om ett nytt statligt premierat bosparande pågår (dir. 1993:116). Statens stöd för bostadsfinansiering Statens stöd till bostadsfinansiering består dels av statliga räntesubventioner (bidrag) för ny- och ombyggnad av bostäder, dels av kreditgarantier för lån. Dessutom lämnas räntebidrag för vissa underhålls- och förbättringsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus, det s.k. RBF-stödet, och ett särskilt ombyggnadsbidrag för äldrebostäder. Utöver dessa stödformer kan ägare av bostadshus få en skattereduktion för arbetskostnader i samband med vissa reparations- och underhållsåtgärder. infördes en ny ordning för statliga räntesubventioner för ny- och ombyggnad av bostäder. Den nya ordningen innebär bl.a. stora förenklingar i sättet att beräkna räntesubventionerna. Den innebär också att fastighetsägarna får del av eventuella räntesänkningar. Räntesubventionerna minskar successivt efter fastställda regler, både i det enskilda bidragsärendet och för varje ny årgång som byggs. Utformningen av systemet ligger i linje med den allmänna ekonomiska politikens inriktning som syftar till att skapa bl.a. en varaktigt låg inflation och låg räntenivå. görs en avstämning inför den fortsatta avvecklingen av räntesubventionerna. Ökad valfrihet och inflytande över boendet Regeringen kommer att lämna förslag till ändringar i bl.a. hyresför- handlingslagen och hyreslagen. Bland annat skall en hyresgäst ha rätt att stå utanför det kollektiva förhandlingssystemet och i stället själv kunna förhandla med hyresvärden. I ett och samma hus skall vidare flera alternativa hyresgästorganisationer kunna verka. Övergång från hyresrätt till bostadsrätt skall ytterligare underlättas, bl.a. genom att även hyresrätter i småhus skall kunna omvandlas till bostadsrätter. Ändrad lagstiftning om förvärv och förvaltning av hyresfastigheter förbereds i syfte att förenkla de nuvarande reglerna och förbättra möjligheterna att ingripa mot olämpliga hyresvärdar. Vidare förbereds lagstiftning beträffande andra former av bostads-innehav, nämligen kooperativ hyresrätt samt ägarlägenheter. Bostadsförsörjning för vissa hushåll Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att följa bostadsförsörjningen för hushåll som kan ha svårigheter att göra sig gällande på bostadsmarknaden. I arbetsgruppen ingår företrädare för , , , , kommunerna och fastighetsägarna. 4 Ungdomar och familjen Den svenska familjepolitiken inriktas på att ge barn och ungdomar goda uppväxtvillkor genom generella insatser som värnar om barnfamiljernas ekonomiska trygghet och stöd i olika former vid barnens vård och fostran. En förnyelse av familjepolitiken sker i syfte att främja valfrihet och jämställdhet mellan kvinnor och män. Det generella familjepolitiska stödet kan delas in i tre former: *ekonomiskt familjestöd *barnomsorg *förebyggande åtgärder som syftar till att ge barn god hälsa och en bra miljö. Samhällets direkta ekonomiska stöd till barnfamiljerna utgörs främst av allmänna barnbidrag, inklusive flerbarnstillägg, bostadsbidrag, ersätt-ning från föräldraförsäkringen, bidragsförskott, barnpension, vårdbidrag för unga med funktionshinder och vårdnadsbidrag (från ). Det allmänna barnbidraget lämnas fr.o.m med och barn . Därutöver lämnas fler-barnstillägg med belopp som räknat motsvarar ett halvt barn-bidrag för det tredje barnet och ett helt barnbidrag för det fjärde barnet och varje ytterligare barn. Även 16 - 19-åringar som studerar i gym-nasieskolan eller vissa motsvarande utbildningar medräknas vid be- dömning av rätt till flerbarnstillägg. Förlängt barnbidrag för elever i och vissa andra utbildningar lämnas med samma belopp som det allmänna barnbidraget fr.o.m. kvartalet efter det då barnet har fyllt . har antalet familjer som är berättigade till flerbarnstillägg blivit fler än vad som tidigare beräknats. En av för-klaringarna till detta är att antalet gymnasiestuderande ungdomar har ökat något. Arbetslösa ungdomar som hade gått tvååriga gymnasielinjer erbjöds ett tredje års gymnasieutbildning i ca 70 kom-muner. Under detta år uppskattas ca 12 000 ungdomar ha valt studier framför att gå arbetslösa. Bostadsbidraget till barnfamiljer är inkomsprövat. Bostadsbidraget består dels av ett särskilt bidrag för hemmavarande barn, dels av ett belopp som beror på bostadskostnadens storlek och antalet barn. Bostadsbidrag till hushåll utan barn lämnas dels till ungdomar mellan , dels till andra hushåll utan barn. Bidraget är beroende av bostadskostnadens storlek och är inkomstprövat. Bidragsförskott lämnas för barn som endast en av föräldrarna har vårdnaden om eller som står under vårdnad av annan än föräldrarna. Bidragsförskott kan också lämnas när föräldrarna har gemensam vårdnad men bor åtskilda. Den allmänna åldersgränsen för bidragsförskott är . Bidragsförskott lämnas emellertid också för barn som studerar i åldern . Bidragsförskott lämnas vanligen av basbeloppet. Bestämmelser om bidragsförskott finns i lagen (1964:143) om bidragsförskott samt i lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande. Föräldraförsäkringen har byggts ut i olika etapper, liksom också rätten att vara ledig för vård av barn. utges föräldrapenning , varav tolv ersätts med ett belopp som motsvarar av förälderns sjukpenninggrundande inkomst. Resterande ersätts med garantibelopp (per dag). I regeringens förslag om ett vårdnadsbidrag till småbarnsföräldrar föreslås dock att de slopas. gäller vissa förändringar i föräldra-försäkringen. Föräldrar till barn som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) kan då få rätt per barn och år. Föräldrar till sjuka eller funktionshindrade barn kommer också att i vissa situationer, t.ex. vid besök på en i behandling av ett sjukt eller funktionshindrat barn, kunna få tillfällig föräldrapenning även om barnet inte är närvarande. Vidare kommer förälder till unga som fyllt men inte (i vissa fall ) och som omfattas av LSS att få tillfällig föräldrapenning om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete för vård av sjukt barn (prop. 1992/93:159, bet. 1992/93:SoU19, rskr. 1992/93:321). Barnpension utges till barn vars far eller mor eller båda föräldrarna har avlidit. För barn som går i skolan kan barnpension utges t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Vårdbidrag för unga med funktionshinder Föräldrar med ett sjukt eller funktionshindrat barn som behöver tillsyn och vård i hemmet kan få vårdbidrag. Vårdbidrag kan utges som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Hel förmån utges med belopp motsvarande 2,5 basbelopp. De partiella vårdbidragen utges proportionellt i förhållande till hel förmån. Vårdnadsbidrag och "pappastimulans" Regeringen har tidigare föreslagit att ett vårdnadsbidrag skall införas från . Förslaget innebär att vårdnadsbidraget skall vara skattepliktig inkomst och uppgå till för barn som har fyllt ett men inte . Rätt till avdrag för vissa styrkta barnomsorgskostnader vid inkomstbeskattningen skall föreligga upp till vårdnadsbidragets belopp. De i föräldraförsäkringen som berättigar till ersättning med garantibelopp skall avvecklas och rätten till ledighet för vård av barn förlängs från 18 månader till . I propositionen (1993/94:147) Delad makt, delat ansvar, har regeringen föreslagit att minst trettio dagars föräldrapenning skall förbehållas vardera föräldern. Den s.k. pappamånaden utgör i första hand en stimulans för fäderna att öka sin föräldraledighet. Ett viktigt steg för barnomsorgen togs i den s.k. valfri-hetshetspropositionen (prop. 1991/92:65, bet. 1991/92:SoU12, rskr. 1991/92:85) där tidigare hinder för fri etablering och fritt utnyttjande av olika former av barnomsorg slopades. Detta ökade familjens valfrihet och möjligheter att lösa barnomsorgen på det sätt familjen själv önskar. Ett avgörande steg har tagits då antog regeringens proposition (1993/94:11, bet.1993/94:SoU11, rskr. 1993/94:117) Utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet. I propo-sitionen läggs övergripande mål fast för barnomsorg utanför hemmet. Kommunernas skyldighet att tillhandahålla barnomsorg för barn i åldrarna till och med skärps genom ändringar i socialtjänstlagen (1980:620). Beslutet innebär en utvidgning av de riktlinjer som lades fast principbeslut. Detta innebär att åldersgränsen för rätt till barnomsorg sänks från 18 till 12 månaders ålder. Även skol- barnsomsorgen blir en skyldighet. Vidare blir kommunerna skyldiga att ge bidrag till enskilda förskolor och fritidshem med ett belopp per barn som inte oskäligt avviker från kommunens nettokostnad per barn i den egna verksamheten. Vid till-ståndsgivning som gäller enskilda förskolor och fritidshem får avseende endast fästas vid sökandens lämplighet och ändamålsenligheten av lokalerna. Åtgärder för miljö och uppväxtvillkor Konvention om barnets rättigheter FN:s konvention om barnets rättigheter är ett av de viktigaste instrument som tillkommit för att värna om barns och ungdomars levnadsvillkor. En treårig satsning har gjorts med medel från Allmänna arvsfonden i syfte att med hjälp av frivilligorganisationerna sprida kunskap om konventionen. Satsningen har utvärderats på uppdrag av . Resultatet av utvärderingen redovisas i rapporten ringar på vattnet - om frivilligorganisationernas information om . Ombudsman för barn och ungdomar () är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att bevaka frågor som angår barns och ungdomars rättigheter och intressen. BO inrättades som myndighet genom en omorgani-sation av . BO skall ägna särskild uppmärksamhet åt frågor som rör utsatta barn och ungdomar. Det övergripande målet för BO är enligt lagen (1993:335) om att bevaka frågor som angår barns och ungdomars rättigheter och intressen. skall särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar och deras tillämpning stämmer överens med åtaganden enligt konvention om barnets rättigheter. I ett samarbetsprojekt mellan , , och Tidningen i Skolan har en skoltidningstävling utlysts, vilken vänder sig till samtliga elever i . Syftet är att aktivera barnen och ungdomarna själva i frågor som rör deras rättigheter och intressen i enlighet med konventionen. beslutade (prop. 1993/94:4, bet. 1993/94:SoU10, rskr. 1993/94:58) om nya regler för familjerådgivning. Beslutet innebär att kommunerna blir skyldiga att ordna famil-jerådgivning åt alla som vill ha det. Rådgivningen behöver inte ske i regi utan kan läggas ut på entreprenad. I enlighet med beslutet har regeringen uppdragit åt att bistå kommunerna i arbetet med att bygga upp den nya familjerådgivningen. Regeringen har tillkallat en särskild beredningsgrupp (S 1992:06) med representanter från flera departement med uppdrag att förbereda den svenska insatsen för att genomföra FN:s internationella familjeår 1994. Regeringen har beslutat att ställa från Allmänna arvsfonden till gruppens förfogande, för att inom ramen för den svenska familjepolitiken och dess långsiktiga satsningar ge ökad uppmärksamhet åt initiativ som främjar mångfald och valfrihet. Detta föreslås ske genom uppmuntran och stöd till verksamheter som innebär att nya arbetsformer prövas i syfte att skapa ökad livskvalitet och effektivare skyddsnät kring barn och ungdomar. 5 Ungdomar och hälsa De hälsobefrämjande åtgärderna inriktas på att minska sjukligheten och öka välbefinnandet. Utvecklingen av olika riskfaktorer för ohälsa bland ungdomar uppmärksammas särskilt. Att upprätthålla en god hälsa för ungdomar är strategiskt för folkhälso-arbetet. har under det första verksamhetsåret fort-löpande utvecklat det tvärsektoriella arbetet och byggt upp olika program och verksamhetsområden. Frågan om barns och ungdomars hälsa ingår i alla program. Regeringen anser att det för folkhälsoarbetet är mycket viktigt att fortsätter att utveckla programmet för barns och ungdomars hälsa. Bland barn och ungdomar skall särskilt de ökande allergierna och den psykiska ohälsan uppmärksammas. överlämnade och liv av vikt - regeringsuppdrag om anorexi och bulimi till regeringen. I rapporten framhålls bland annat att förebyggande insatser har hög prioritet. Kunskaper om ätstörningar behöver komma in i grundutbildningar och fortbildningsinsatser behöver ske för de yrkesgrupper som kommer i kontakt med problemet. Vidare behövs kompletterande informationsmaterial om ätstörningar och angränsande frågor till olika målgrupper. Enligt rapporten kommer att arbeta vidare med dessa uppgifter för att sprida kunskap och erfarenheter om ätstörningar och hur man kan arbeta för att förebygga dem. Det framgår vidare att det inte är möjligt att med hjälp av tillgängliga data bedöma om behandlingsresurserna är tillräckliga men att den upp-byggnad som genomförts och planeras bör ge förbättrade vårdmöjlig-heter. Det kan enligt Folkhälsoinsitutet och t.o.m. finnas risk för överetablering om ytterligare slutenvårdsutbyggnad sker. Totalt satsar hälso- och sjukvården mer än på vård och förebyggande insatser på grund av ätstörningar. avser att följa utvecklingen när det gäller behandling av ätstörningar samt vårdens tillgänglighet och kvalitet. I rapporten framhålls att forskning om ätstörningar är angelägen för att öka kunskaperna om förekomst, orsaker, behandlingsmetoder samt effekten av förebyggande insatser. Som ett led i kunskapsutvecklingen anordnades en s.k. konsensuskonferens om anorexi. Regeringen kommer även fortsättningsvis att följa utvecklingen när det gäller anorexi och bulimi. En av uppgifter inom alkohol- och drogområdet är att ta fram och tillhandahålla basfakta och informationsmaterial. Institutet skall vidare stimulera, utveckla och stödja lokala drogförebyggande verksamheter som bedrivs av organisationer och myndigheter. Andra viktiga uppgifter är att initiera forskning och samla annan kunskap för att få fram underlag för samhällets fortsatta insatser inom det alkohol- och drogpolitiska området. Att utveckla nya och effektiva metoder för det förebyggande arbetet är också en central uppgift. Målmedvetna förebyggande insatser riktade till ungdomar lönar sig. Det framgår av utvecklingen på narkotikaområdet. Enligt skolunder-sökningar är svenska ungdomars benägenhet att pröva narkotika fortsatt låg. För att vi även skall kunna upprätthålla en avvisande hållning till droger behövs det fortlöpande åtgärder riktade särskilt till ungdomar. Motsvarande insatser behövs inom alkoholområdet. kommer att inleda en bred kampanj mot drogmissbruk. Ungdomar blir den främsta målgruppen. har den totala försäljningen av alkohol minskat. Ett undantag är dock försäljningen av starköl på restaurang. Av er-farenhet vet vi att det nästan uteslutande är yngre människor som står för den ökade konsumtionen. Den totala registrerade alkoholkonsumtionen har varit ganska stabil . Restaurangernas andel av den alkohol som säljs har dock ökat från . Det som bidragit mest till den ökningen är starkölet. av starkölskonsumtionen sker på restauranger. På lokal och regional nivå bör kommuner och landsting bl.a. upp-muntras att ta fram alkoholpolitiska handlingsprogram. Det gäller här inte minst att intensifiera arbetet med tidig upptäckt och utveckling av enkla behandlingsåtgärder. Dessutom behövs förstärkta insatser när det gäller olika riskgrupper och risksituationer. Barn och ungdomar bör uppmärksammas särskilt. Alkoholmissbrukets ekonomiska, sociala och psykologiska följder för missbrukarens familj kartläggs och analyseras av Alkoholpolitiska kommissionen (S 1991:17) med målsättningen att bedöma vilka insatser som behöver göras för att möta de anhörigas, särskilt barnens, behov av stöd. Alkohol och trafik är exempel på ett annat område där det behövs intensifierade insatser. När den alkoholpolitiska kommissionen över-lämnat sitt slutbetänkande avser regeringen att återkomma med förslag till ett alkoholpolitiskt program för att bättre kunna förebygga alkoholskador. Cannabis är det vanligaste narkotiska preparatet i . Injektionsmissbruket domineras av centralstimulantia. Kokainmissbruket har fortfarande en mycket liten utbredning i landet. Det finns vissa tecken på att droger som inte injiceras, såsom ecstasy och amfetamin används i ökad omfattning i vissa ungdomskretsar. Andelen unga personer med ett tungt missbruk har minskat påtagligt . Då var under . är motsvarande andel . Missbrukarna har blivit äldre och de har missbrukat . av de tunga missbrukarna är . Närmare hälften har missbrukat . Uppgifterna om ett minskat drogmissbruk bland ungdomar stöds av de regelbundna undersökningar som görs av drogvanor bland skolungdom i årskurs 9. Andelen ungdomar som prövat narkotika låg på . var motsvarande andel . I en särredovisning från undersökningen av narkotikamissbrukets omfattning har () visat att denna positiva trend dock inte tycks gälla invand-rarungdomar. som nyrekryteringen av unga missbrukare till tungt missbruk har minskat avsevärt tycks nyrekryteringen av andra generations invandrarungdomar ligga på en hög nivå, åtminstone i storstäderna. breda kampanj för att motverka drogmissbruk bland invandrarungdomar skall särskilt uppmärksamma andra generationens invandrare. I Pompidougruppen - samarbetsorgan - utgör de vik-tigaste arbetsområdena de epidemiologiska. Bland annat har en metod för undersökning av skolelevers drogvanor utvecklats. Metodens praktiska användbarhet kommer att prövas , då skolundersökningar kommer att genomföras i ett stort antal europeiska länder. deltar i ett västeuropeiskt forskningssamarbete inom vars ram man samordnar nationella forskningsprojekt rörande utvärdering av aktioner mot drogmissbruk. har av regeringen fått i uppdrag att svara för den svenska samordningen. Anabola steroider/Dopning Lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel trädde i kraft . De i lagen angivna medlen får inte annat än för medicinskt eller vetenskapligt ändamål föras in i landet, överlåtas, framställas, förvärvas i överlåtelsesyfte, bjudas ut till försäljning eller innehas. följer regeringen dopningsproblematiken i olika avseenden. Institutet har bl.a. tagit initiativet till en samarbetsgrupp för informationsutbyte mellan företrädare för polisen, tullen, skolan, värnpliktiga och . Institutet har också medverkat i en informationskampanj på flera ställen i landet och tagit fram och förmedlat skriftlig information om dopning och riskerna med denna. I syfte att göra en samlad översyn av omfattningen och följderna av missbruket med dopningsmedel avser regeringen att tillkalla en särskild utredning med parlamentarisk medverkan. beslutade på regeringens förslag (prop. 1992/93:185) om en ny tobakslag (SFS 1993:581) som trädde i kraft . Regeringen har därefter lagt fram förslag om vissa ändringar i tobakslagen (prop. 1993/94:98). I propositionen föreslås bl.a. att rökförbud skall gälla i lokaler där allmänna sammankomster anordnas eller andra lokaler dit allmänheten har tillträde. Rökförbud föreslås för skolgårdar och utomhusmiljöer i anslutning till förskolor eller fritidshem. Dessutom föreslås i propositionen att arbets- givaren skall vara skyldig att se till att ingen arbetstagare mot sin vilja utsätts för tobaksrök. Marknadsföringen av tobaksvaror regleras på liknande sätt som gäller för alkoholvaror. Den nya tobakslagen och de ändringar regeringen föreslår förväntas ge effekter på befolkningens rökvanor och särskilt vad gäller nyrek-ryteringen av unga rökare. skall sprida information om den nya lagen. Folkrörelsernas drogförebyggande insatser utgör viktiga komplement till det arbete som myndigheterna bedriver. Deras insatser blir allt betydelsefullare sett utifrån de förändringar som sker i samhället i riktning mot en ökad mångfald för att bättre kunna möta individuella behov. De enskilda organisationerna bör därför utforma sina insatser utifrån den egna organisationens särart så att mångfalden i det drogförebyggande arbetet värnas. Därigenom kan större trovärdighet och bättre effekt av insatserna uppnås. Statsbidrag kommer även fortsättningsvis att utgå till organisationer, dels i form av centralt organisationsstöd, dels som projektmedel till drogförebyggande verksamheter. program som gäller hiv/aids har till huvudsaklig inriktning att förmedla kunskap, att motverka spridning av hiv/aids och att motarbeta diskriminering av hiv-smittade. Under /95 bör insatserna enligt mening inriktas mot målgrupperna ungdomar, invandrare och flyktingar, män som har sexuella kontakter med andra män samt hiv-positiva och deras närstående. Dessutom kommer målgruppen kvinnor att uppmärksammas mot bak- grund av institutets särskilda kvinnosatsning. Hälso- och sjukvård för asylsökande barn och ungdomar I propositionen (1993/94:94) Mottagande av asylsökande m.m. tas bl.a. upp frågor som rör hälso- och sjukvård för asylsökande barn. De asylsökande barnen får som regel en hälso- och sjukvård som är betydligt mer omfattande än vad som ryms både inom det medicinska akutvårdsbegreppet och den sjukvård som ges åt vuxna asylsökande. Barnen ges också barnhälsovård och vaccinationer i samma utsträckning som barn som är bosatta i . Asylsökande barn bör enligt regeringens mening i princip få tillgång till samma hälso- och sjukvård som de barn som är bosatta i . Betydelsen av en god hälso- och sjukvård är särskilt stor hos barn då de är stadda i snabb utveckling och utebliven behandling kan få negativa konsekvenser . Vid bedömningen av vilken vård och behandling som skall ges bör dock det förhållandet att det inte är klart om barnet kommer att få stanna i vägas in. I detta sammanhang kan också asylärendets förväntade handläggningstid vara av betydelse. Vård som kräver långvariga behandlingstider och inte är av akut karaktär bör inte påbörjas när ett avbrytande kan få negativa följder för en asylsökande som inte tillåts stanna i . Enligt regeringens mening förstärker den föreslagna principen de asylsökande barnens rätt till en god vård och omsorg i . Prin-cipen överensstämmer också med den av ratificerade FN-kon-venventionen om barnets rättigheter enligt vilken konventionsstaterna skall sträva efter att säkerhetsställa att inget barn är berövat sin rätt att ha tillgång till hälso- och sjukvård och att någon diskriminering mellan barn inte får ske när det gäller konventionens rättigheter. Regeringen bedömer inte att några ändringar i hälso- och sjukvårdslagen krävs för att asylsökande skall få den vård som här angetts. Behovet av förändringar i hälso- och sjukvårdslagen vad gäller asylsökandes rättigheter till sjukvård och ansvar bör övervägas i samband med de förändringar i hälso- och sjukvårdslagen som måste göras som en följd av och en EG-anslutning. 6 Ungdomar - omsorg och vård Samhällets ansvar för stöd till utsatta grupper inriktas på att stärka individens möjlighet till ett självständigt liv. Formerna för hur stödet ges skall breddas.