prop · GH03158 · 1994-01-01 00:00:00 — Här fattas det kunskaper för de konkreta åtgärder som behövs. Det finns därför ett stort behov av praktisk inriktad forskningsverksamhet avseende skötsel av rinnande vatten och sjöar vilket bl.a. är av stor betydelse för utvecklingen av turistfisket. anser att utöver de åtgärder som föreslagits är det nödvändigt att särskilda åtgärder genomföres för att säkerställa fångstmöjligheterna i det yrkesmässiga kustfisket. På många håll är konkurrensen från utsjöfisket hård. I vissa områden omöjliggör trål- fisket ett fiske med passiva redskap. Man bör därför se över trål- fiskegränserna och om det visar sig nödvändigt för att stödja ett kustfiske flytta ut trålgränsen. : I detta kapitel redovisar utredningen bl.a. det regionalpolitiska stöd som kommer fisket till del. Utredningen föreslår vidare tre åtgärdsprogram för att främja yrkesmässigt kust- fiske resp. insjöfiske samt vattenbruk. I den mån nämnda åtgärds- program innefattar stöd till enskilda företag anser att detta stöd endast bör ges inom ramen för regionalpolitiska sats- ningar. Detta gäller exempelvis stöd till utveckling av olika slags kombinationsföretag (t.ex. fiske kombinerat med småskalig vidare- förädling). Däremot bör branschspecifikt stöd undvikas, eftersom det finns risk för att sådant stöd medför snedvridning av konkurrensen gentemot andra näringar och felallokering av resurser. : Utredningen föreslår att den nuvarande loggboks- och landningsstatistiken kompletteras med enkätundersökningar, journalföring och provfisken. RRV har i en tidigare revisionsrapport granskat informationshanteringen inom fiskeriområdet. Granskningen inriktades mot yrkesfiskelicensen, loggbokssystemet och prisstöds- systemet. RRV efterlyser nu som då en tydlig informationsstrategi för hela fiskets område. En sådan bör fastställas innan mer detaljerade förslag om nödvändig statistik läggs fram. Oavsett ett medlemskap i krävs en samordnad informationsstrategi där samtliga berörda parter omprövar sina behov av uppgifter för att om möjligt minska mängden data, förenkla informationsinsamlingen och minska de totala kostnaderna för insamling, bearbetning och inrapportering av fångst- och landningsuppgifter. Enligt utredningen ökar statistikbehovet vid ett EU-medlemskap. Utredningen konstaterar i sitt delbetänkande att både fångststatistik (loggbok) och landningsstatistik kommer att krävas inom ramen för EU. I väntan på beslut om ett medlemskap före- faller det därför enligt RRV rimligt att loggbokssystemet kvarstår för att omprövas vid ett eventuellt nej till EU. Vid en eventuell omprövning kan loggbokssystemet ifrågasättas då det i RRV:s tidigare granskning framkommit att viss information är gemensam för loggboks- och landningsstatistiken som landningsstatistiken håller en högre kvalitet. I detta sammanhang vill RRV också peka på vissa frågor om registersamordning. har i samband med prisreg- leringsverksamheten fört register över yrkesfiskelicenser. En sådan registerföring görs även av i arbetet med licensiering. När ersätts av en eller flera producentorganisationer med ett förmodat fortsatt intresse av ett yrkesfiskelicensregister bör ett (1) register kunna tillgodose samtliga intressenters krav för att på så sätt undvika dubbelarbete och minska kostnaderna. Motivet är en förbättrad konkurrenskraft för vattenbruket. Med hänvisning till att inga statliga stöd som snedvrider konkurrensen är tillåtna anser RRV att näringen själv borde bekosta kontroll och provtagning. Eventuellt kan ett begränsat statligt åtagande motiveras utifrån den sjukdomsfria statusens betydelse för den generella fiske- vården. : För att statistiskt belysa och fortsätt- ningsvis följa det kustnära fisket anser SCB det angeläget att ytterligare ansträngningar görs för att få en enklare och entydigare definition av det kustnära fisket. Det vore en fördel om definitionen upplevs som självklar av de fiskande så de utan större problem vet om ett fiske är att betrakta som kustnära eller inte. Med en enkel definition kan då klassificeringen av det kustnära fisket ske redan i loggboken och inte genom ett antal antaganden i efter- hand. Utredningen tar upp statistikfrågor under avsnittet "Främjande av det kustnära fisket". Det framhålls att den nuvarande statistiken behöver kompletteras för att öka kunskapen om beståndens storlek och fiskets omfattning i kustområdet. Statistiken skulle behöva innefatta loggboksstatistiken, landningsstatistiken, enkätundersökningar, journalföring och provfisken. SCB utgår från att enkätundersökningar, journalföring och provfisken i första hand är underlag för förbätt- rade beståndsskattningar och fiskevård och inte skall vara underlag för den officiella statistiken avseende fångster. SCB:s kontakter med statistikanvändarna visar att en förbättrad statistik över fiskbe- stånden i kustområdet är angelägen. Den officiella statistiken över det kommersiella fiskets fångster, vilken också omfattar fångsterna i det kustnära fisket, bör även framledes baseras på loggboksstatistik och landningsstatistik. Det vore, vilket ovan framhållits, en fördel om det kustnära fisket bättre kunde definieras och det därigenom vore möjligt att särredovisa. SCB genomför en deklarationsun- dersökning av ett urval yrkesfiskare. Undersökningarna baseras på självdeklarationer och bl.a. redovisas ett beräknat kontant netto av fiske samt taxerad förvärvsinkomst, inkomst av kapital och förmögen- het. Kontant netto av fiske definieras som det som återstår av årets fiskeverksamhet då bruttointäkterna av fisket reducerats med drifts- kostnader och utgifter för reparation och underhåll. Kontant netto av fiske avser således resultatet av årets fiskeverksamhet före resultatregleringar och värdeminskningsavdrag och speglar därmed årsresultatet tydligare än taxerad förvärvsinkomst. SCB vill peka på att dessa undersökningar kan användas för att belysa den relativa förändringen mellan olika år och mellan olika regioner och därmed utgöra ett bidrag till beslutsunderlag om t.ex. regionala stöd. SCB har genomfört undersökning på vatten- brukets område. Inriktningen och avgränsningen av undersökningen var ett resultat av diskussioner med företrädare för näringen och berörda myndigheter samt med hänsynstagande till statistikkrav från interna- organisationer. Det har framförts önskemål om utökningar av vattenbruksstatistiken och SCB har framfört ett antal sådana i samband med verkets anslagsframställningar. Önskemålen har bl.a. avsett att produktionen av fisk till sportfiskeändamål borde belysas liksom sättfiskproduktionen. Vidare har önskemål framförts om statistik över vattenbrukets miljöpåverkan. har givit ut allmänna råd "Fiskodling - planering, tillstånd, tillsyn". I denna publikation finns även förslag till miljörapport att använda i samband med uppgiftsinhämtande från före- tagen. Utredningen anser att det skulle innebära en effektivisering, bl.a. ur den enskilde odlarens synvinkel, om SCB och länsstyrelserna samordnar uppgiftsinhämtandet. Om resurser på detta sätt kan frigöras finns, enligt utredningen, angelägna statistikbehov på vattenbrukets område. SCB har i yttrande till över förslag till allmänna råd om miljörapport redovisat bl.a. syn- punkter på hur miljörapporterna generellt bör vara utformade för att utgöra ett bra statistiskt underlag. Det konstateras därvid att med nuvarande förslag till förändringar av miljörapporter så kommer inte de statistiska behoven av underlagsdata i väsentliga delar att kunna tillgodoses. Då det gäller samordning av uppgifter på vattenbrukets område är det SCB:s bedömning att detta endast marginellt kan förenkla före- tagens uppgiftslämnande. baseras på uppgifter från samtliga personer eller företag som beviljats odlingstillstånd. Statistiken avser bl.a. belysa antalet verksamma företag, odlings- teknik, odlingens inriktning samt matfiskproduktionens omfattning och saluvärde. utgör grund för upp- följning av framför allt miljöskyddslagen och hur företagets verksam- het sker i enlighet med beviljade tillstånd. Tillstånd enligt miljö- skyddslagen krävs enbart om företagens produktion överstiger . De uppgifter som enligt förslag till miljö- rapport skall samlas in av länsstyrelserna skiljer sig i väsentliga avsnitt från de som SCB samlar in. Förslaget till miljörapport kan, i dess nuvarande utformning, inte ligga till grund för en vattenbruks- statistik. För det första, och som nämnts ovan, omfattar länsstyrel- sernas uppföljning inte de mindre producenterna. För det andra är produktionen inte fördelad på sättfiskproduktion, matfiskproduktion och produktion till sportfiskeändamål. För det tredje saknas upp- gifter om antalet odlingskassar, bassänger, jorddammar etc. och för det fjärde saknas helt uppgifter om produktionens värde. Att belysa vattenbrukets totala produktion kan medföra vissa redovisnings- problem. Bl.a. måste övervägas hur produktionen av sättfisk skall mätas och redovisas. Sättfisk är ingen slutprodukt utan kan antingen odlas vidare till matfisk, och kommer då att ingå i matfiskproduk- tionen, eller också kan sättfisken sättas ut i vildvatten. Inom EU pågår nu förberedelser för att också vattenbruket skall omfattas av statistikreglering. Förutom uppgifter om matfiskproduktion, värde och odlingsteknik, dvs. sådana uppgifter som ingår i SCB:s vatten- bruksundersökning planeras också att uppgift om sättfiskproduktionen uttryckt i antal (ej vikt) samt att uppgift om sysselsättningen i näringen skall ingå i rapporteringen till EU:s statistiska kontor, . Dessa tillkommande krav på vattenbruksstatistiken kan också, inom ramen för , komma att påverka . SCB ställer sig positiv till att undersökamöjligheterna till och förut- sättningarna för en innehållsmässig samordning av länsstyrelsernas och . Skälet till detta är främst att en samordning skulle kunna möjliggöra en statistisk redovisning av vattenbrukets miljöpåverkan och att vattenbrukets totala produktion bättre skulle kunna belysas. Förutsättningen för en samordning är dock, enligt SCB, att frågorna om innehåll, tidhållning och sekretess får en tillfredsställande lösning. I och med att allmänna råd angående fiskodling nu är tillgängliga finns förutsätt- ningar för en mer enhetlig behandling av dessa frågor mellan olika länsstyrelser. har länsstyrelserna, i varje fall enligt SCB:s uppfattning, hanterat uppgiftsinhämtandet på mycket olika sätt. Skall en samordning mellan länsstyrelserna och SCB vara möjlig och om uppgifterna också skall kunna användas för en rikstäckande statistik är en grundförutsättning att uppgiftsinsamlandet likformas. Då är det, enligt SCB:s uppfattning, inte tillräckligt med allmänna råd som länsstyrelserna kan välja om de skall följas eller ej. En uppenbar risk vid samordning är att statistikredovisningen försenas jämfört med dagsläget beroende på att många parter är berörda. Det är inte bara länsstyrelser som är involverade i arbetet vad gäller miljö- rapporteringen. Vissa kommuner har av länsstyrelserna tagit över tillsynen av kommunens odlingar och därmed har dessa kommuner också tagit över uppgiftsinsamlingen från odlarna. Sekretessfrågorna är också väsentliga att bedöma vid ett eventuellt samordnat insamlande, inte minst med tanke på de ekonomiska uppgifternas betydelse. av uppgifter omfattas av statistiksekretessen medan läns- styrelsernas och kommunernas uppgiftsinsamling saknar sekretesskydd. i : Utredningen föreslår en omfördelning av medel för forskning och utveckling. vill här erinra om att resurserna för havsforskning har förstärkts på ett påtagligt sätt inom , i synnerhet i Havsfiskelaboratoriets närom- råde. Detta öppnar nya forskningsmöjligheter inom forskningsavdelningar. Samarbete genom bl.a. en delad professur mellan och Havsfiskelaboratoriet, har redan påbörjats och bör kunna utvecklas. Det bör också understrykas att med sin artrikedom och sin höga produktionsförmåga är centrum för ett diversifierat svenskt havsfiske. Det är utomordentligt angeläget att utveckla kunskapen om fiskbestånden i , att utveckla redskap som är ekonomiska som de är skonsamma mot bestånden och att värna och i internationella sammanhang. Här kan påpekas betydelsen av att forskningen bör knytas närmare näringsutövarna. Den kommersiellt tillämpningsbara forskningsinsatsen bör bättre kunna främjas. Ett ökat främjande av kustfisket kräver kraftigt ökade FoU-insat- ser. Kustzonens produktionskapacitet för ekonomiskt viktiga arter bör undersökas. Viktiga frågeställningar inom FoU-insatserna för kustfisket är bl.a. - miljöns påverkan på produktionen av olika arter - förvaltningsregler av de grunda havsområdena - utsjöfiskets påverkan och följdverkningen på produktionen av vissa arter (t.ex. torsk, makrill) inom kustzonen samt kust- fiskets betydelse för produktionen av olika arter utomskärs - behovet av ändrade trålgränser - hur fångststatistiken för yrkes- och fritidsfisket kan förbättras. De arter på som särskilt bör uppmärksammas är havs- kräfta, räka (inre fjordar), hummer och krabba, men även mer vandrande arter som torsk, makrill, ål och skarpsill är mycket intressanta arter för kustfisket liksom flera plattfiskarter. Här kan också nämnas att försöksfiske efter hjärtmussla och valthornmussla har inletts. Arterna är av intresse för exportmarknaden. Lax och havsöring är arter särskilt värdefulla för fritidsfisket. Uppvandring av lax har skett i flera havsöringvattendrag . Uppvandring av lax har även skett av främmande, odlad lax i länets viktigaste och ur genetisk synpunkt mest skyddsvärda laxvattendrag. ser det som mycket angeläget att en plan upprättas för laxvården av samtliga laxstammar. konstaterade furunkulosangrepp på lax i understryker detta behov. som insatser görs på utbudssidan - både genom s.k. effort-begränsningar och genom stöd till fiskeriföretag - är det viktigt att understryka att efterfrågan är den helt avgörande förutsättningen för fiskerinäringens framtid. Endast genom en växande efterfrågan på svenskfångad fisk på den inhemska marknaden och ex- portmarknaden kan det skapas underlag för tillväxt och förnyelse av svensk fiskerinäring. Kvaliteten hos produkten är här en nyckel- faktor. Utredningen har tagit fasta på det utbudsöverskott som finns inom sill/strömmingfisket. Den kampanj som inleds med syfte att öka konsumtionen av sill/ strömming kan få positiva effekter på efterfrågan och därmed leda till ökade intäkter för yrkesfiskarna. I denna kampanj bör marknadsföring av sillfärs ingå. För att undvika reklam för enskilda varumärken baserade på sillfärs bör själva begreppet, som torde vara helt okänt för merparten av konsumenterna, introduceras i en bred och omfattande kampanj. Det har visat sig att sillfärsen kan ligga till grund för utomordentligt smakliga och nyttiga produkter, men tyvärr har dessa produkter trots av produktutveckling, ännu inte nått fram till marknaden. För att så effektivt som möjligt kunna utnyttja samhällets utbild- ningsresurser är det viktigt med samverkan. Utbildning på olika nivåer inom fiskets område är viktigt. ser positivt på förslaget om att bör ta på sig ansvaret för den samlade informationen tillsammans med resp. länsstyrelse, som har ett uttalat regionalt ansvar för utbildningsfrågor. Stora förändringar har skett och kommer att ske på fiskets område, , eventuellt EU-med- lemskap, nya stödformer och den nya fiskelagen. Ett stort utbild- ningsbehov finns. Dessutom tillkommer behov av utbildning inom ekonomi, marknadsföring, data-tele-område. Flexibilitet, anpassning till nya förutsättningar och marknadsorientering är nyckelord för en yrkesfiskare . Erfarenheterna visar att förutsättningarna för ett framgångsrikt företagande ökar då utbildningsnivån höjs. Läns- styrelsen anser att utbildningsnivån för fisket är för låg. Utbild- ningen bör förstärkas på alla nivåer. Den nuvarande fiskevårdslinjen utgör den enda egentliga rekryte- ringsbasen för fiskeritjänstemän inom statlig och admini- stration m.m. Utbildningen behöver förstärkas inom bl.a. biologi och ekologi, men även inom den del som omfattar yrkesfisket. Den är eftersatt. En utbildning bättre anpassad till fiskerinäringens behov bör gynna utvecklingen inom fiskets område. En viss rekrytering sker från fiskevårdslinjen till yrkesfisket. Utbildningen utgör en viktig del för den biologiska förståelsen inom det kommersiella fisket. vill särskilt betona utredningens förslag att bevilja medel för byte till redskap med bättre selektivitet. Satsning av redskapsutveckling bör ha hög prioritet. har arbetat med kustfiskefrågor, bl.a. genom utredningar, glesbygds- och projektstöd. Kustfisket är viktigt för sysselsättningen i skärgården. Det ger en betydande direkt sysselsättning och dessutom underlag för andra verksamheter som båt- och redskapstillverkning, distribution och förädling av fisk samt försäljning av insatsvaror. Ett regionalt stöd förbättrar förutsätt- ningarna för fiskets utvecklande. Utredningens förslag om en särskild satsning på kustfisket är positivt. Det är angeläget att förbättra kunskapen om de bestånd som är aktuella för kustfisket och de fak- torer som styr deras tillväxt. I linje med detta ligger även utveck- lingen av redskap som är selektiva och skonsamma mot bestånden. Både kustlaboratoriet i och Havsfiskelaboratoriet i är nyckelresurser i detta sammanhang. Havskräfta är den viktigaste en- skilda arten i kustfiske. Fisket måste därför bedrivas på en nivå som kan ge framtida generationer av kustfiskare en god utkomst. Kustzonen utgör ett mycket viktigt uppväxtområde för en rad olika arters ungfisk som torsk, makrill, skarpsill och olika plattfiskar- ter. Användandet av selektiva fiskeredskap är därför särskilt ange- läget inom dessa vattenområden. Räk- och kräftfisktrålar, burar, mjärdar, tinor och ryssjor bör därför utvecklas mot ökad selektivi- tet. Inom ett område där en eller flera kommersiellt viktiga arter kan fiskas med selektiva redskap bör detta fiske ha företräde. Skall bestånden kunna utnyttjas effektivt/ekonomiskt i ett kustfiske måste graden av exploatering av samma fiskbestånd i utsjöfisket starkt beaktas. För hård beskattning av bestånden utomskärs drar undan förutsättningarna för ett stabilt kustfiske. Utredningen har inte framhållit den roll den fysiska planeringen har för det grundläggande skyddet av värdefulla fisk- och kräftdjursbestånd och dessas livs- miljöer. De kommunala översiktsplanerna har stor betydelse - inte enbart för skyddet av bestånden - utan utgör också ett nödvändigt stöd för en fortsatt utveckling av fiskerinäringen. Inom ramen för planarbetet ges förutsättningar för bl.a. bibehållandet av fiske- och landningshamnar, erforderliga markdispositioner för fiskets service- näringar och sjöbodar. Den fysiska planeringen som tillgodoser fiskets intressen spelar därför en avgörande roll för hela fiskeri- näringen. Inte minst kustfiskets utveckling. På motsvarande sätt inarbetas i översiktsplanerna nödvändiga förutsättningar för fritidsfisket. deltar också i ett kontinuerligt arbete att tillvarata fiskets intressen i ärenden, som faller under vatten- lagen, naturvårdslagen och miljöskyddslagen. Tidigt tillträde för i planeringen och i samråd möjliggör ett effektivare tillvaratagande av fiskets intressen. roll som infor- matör är här en viktig del i fiskevårdsarbetet. arbete med att tillskapa skydd för områden av högt bevarandevärde säker- ställer i flera fall också fiskets intressen. Som exempel kan nämnas reservat. Utredningen har inte heller tagit upp fisketillsynen som en del av fiskevården. anser att fisketillsyns- verksamheten fyller en viktig funktion i skyddet av de för kustfisket intressanta arterna. Särskilt gäller det arter som hummer, lax, öring, havskräfta och torsk. Behovet av fisketillsyn har kraftigt ökat genom den nya fiskelagens tillkomst och nya bestämmelser för fisket. Medel till fisketillsynen bör kraftigt förstärkas. Det är möjligt att lokalt kunna kombinera funktion av landningskontroll av fisk och fisketillsynsverksamhet. Det är viktigt att medel regel- mässigt avsätts för fisketillsynsarbetet, så att verksamhet och kom- petens kan utvecklas. Utredningen pekar också på avsättningsproblematiken, att kunna tillgodose marknaden med lämpliga varor till rätt pris. Detta är en fråga som ofta diskuteras och olika försök har gjorts. har i påbörjats ett projekt med en sumpningsanläggning för blötdjur. Projektet stöds ekonomiskt av läns- styrelsen via Stiftelsen och Gullmarnfonden. Anlägg- ningen skall lagra blötdjur under kontrollerade former, distribuera och marknadsföra. På detta vis skall kontinuitet i leveranser kunna skapas. vill understryka angelägenheten av utvärdering av nya fiskelagen. Det är viktigt att erfarenheter här kan tillgodogöras. Det är viktigt att det finns möjligheter till kompletteringssyssel- sättnig i skärgården. Vattenbruket liksom kustfisket kan vara en sådan sysselsättning. har genom projektmedel, gles- bygdsstöd m.m. varit engagerad i vattenbruket i länet. har inget att erinra mot de förslag till ytterligare utredningar och studier som föreslås. Dessa bör dock utföras i nära samarbete med länsstyrelserna som har kvalificerade kunskaper om odlingarnas miljöpåverkan, fisksjukdomar och i viss mån även om vattenbrukets ekonomi. Musselodlingen i länet är nu framgångsrik inte minst på exportsidan. Det är en resurs som inte utnyttjas fullt ut och borde kunna utvecklas mer. Det återstår mycket forskning och ut- vecklingsarbete innan det går att satsa på nya verksamheter inom området. De åtgärder för att främja utvecklingen inom vattenbruket som föreslås är därför av stor vikt. Musselodlingens framtid är mycket avhängig en säker och löpande kontroll av musslorna med avseende på konsumtionshygien. Analyserna är kostsamma. Ett riktat stöd från samhällets sida till denna verksamhet skulle stärka näringen i sin helhet och bör kunna återföra medel från de export- möjligheter som finns. De statliga lånegarantier som finns att tillgå kan få stor betydelse vid expansion av näringen, då banker och andra kreditinstitutioner blivit mer restriktiva. Även teknikutvecklingen ställer krav på kapital. Bl.a. områdena lasthanterings- och tran- sportsystem, hygien och kvalitetskrav men även biomedicin. i : Förslaget innebär att FoU-verksamhet rörande fisksjukdomar samt biologisk mångfald och bevarande av arter lyfts fram. Därigenom förstärks insatser inom områden som utgör hörn- pelare för vården av fiskbestånd. I sammanhanget kan även betonas behovet av fiskekologisk forskning. Ämnesområdet innefattar bl.a. möjligheten att utveckla skördestrategier för fiskbestånd som be- skattas för hårt. Överutnyttjande är ett av fiskets största problem och en anpassning till olika beskattningsmodeller är en angelägen målsättning för skötseln av sjöar och vattendrag med attraktiva bestånd av bl.a. laxfiskar. För är bl.a. bevarande- frågor med inriktning på strömmande vatten inkl. ändamålsenliga regleringar av sportfisket av mycket stort intresse. Ett förslag till forskningsprogram med denna inriktning har på uppdrag tagits fram inom vattenbruksinstitutionen, lantbruksuniver- sitet, i . I programförslaget föreslås den biologiska mångfalden som sammanhållande tema för forskning kring Ammerån. En central fråga är hur människans utnyttjande av resurser i och kring ån, t.ex. i form av fiske och skogsbruk, kan ske utan att mångfalden utarmas. Beträffande de finansieringskällor, som kommit fisket till del i ingår ett särskilt stöd från regeringen inom ramen för "Jämtlandspaketet". Anslaget om totalt har använts till fiskevårdsåtgärder (1991-1993). hänvisar till vad som sagts om fiskets betydelse för glesbygd i inland. Fisketurismen är exempel på ett område som ger mycket goda effekter av regionalekonomiska insatser. Sats- ningar på att ta tillvara och utveckla denna sektor bör ses som en riksangelägenhet. delar utredningens syn på möjligheterna att utveckla insjöfisket och öka avsättningen av fiskarter som gädda, abborre, ål, sik och siklöja.