prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — 35.1.1Allmäimautgångspunkter.......................... .... 470 35.1.2Olika slagav kompetens............................ 472 35.1.3Subsidiaritetsprincipen............................... .... 473 35.2Gemenskapsrättenutgör en egen rättsordning............... .... 475 35.3Gemenskapensregelverk ................................. ; . 35.3.1Degmndläggande fördragen...................... .... 476 35.3.2Allmänna rättsprinciper inom gemenskapsrätten 478 35.3.4Förordningar,direktiv och andra 35.4 rättsskipning.................................... .... 480 35.4.1Talan motEG:s instimtioner........................ .... 480 35.4.2Talan mot en medlemsstetom brott mot gemenskapsrätten 482 35.4.3Förhandsavgöranden................................ .... 482 35.4.6EG-domstolens roll i integrationsprocessen. 35.5 Gemenskapsrättens förhållande till nationell rätt. 35.5.1Direkt tiHämplighet ............................... .... 485 35.5.2Direkteffekt.......................................... .... 485 35.5.3Gemenskapsrättensförefräde..................... .... 486 35.5.4Vissaprinciper för gemenskapsrättens genomförande 487 36 Anslutningslagstiftningen i några andra länder ....................... .... 489 36.1Danmark........................................................... .... 489 36.2Storbritannien...................................................... .... 490 36.3Irland................................................................ .... 491 36.4Spanien............................................................. .... 491 36.5Tyskland ......................................................... .... 493 37 De konstimtionella fömtsättningama för en svensk 37.2Överlåtelseav beslufanderätt................................... 496 37.3Införlivandeav EG:s existerande regelverk................... 499 37.4Ikraftträdande..................................................... .... 499 38 En svensk anslutningslag ................................................ .... 500 38.1Behovet av enansluttiingslag................................... .... 500 38.2Överiåtelseav beslutanderätt................................... .... 501 38.2.1Formen förrUcsdagens beslut.................... .... 501 38.2.2Överlåtelsensreglering i anslutningslagen . 38.3 Införlivande av EG:s existerande regelverk................... 512 12 38.3.1 Anslutningsfördragetoch de....................... Prop. 1994/95:19 gmdläggande fördragen m.m................ 512 38.3.2 Sekundärrätten m.m................................ 517 38.4 EG-rättens förhållande till nationellrättsordning . . 521 39 Genomförandet av gemenskapsrätt i ....................... 523 39.2Genomförandeav olUa slag av rättsakter ........ 524 39.2.5Övrigt omrättsakterna......................... .. 527 39.3FörhåUandetmellan och svenska domstolar.. 528 och svenska myndigheter........................................ .. 529 40 Samråd och information mellan regeringen ochriksdagen 40.1Utgångspunkter .................................................. .. 532 40.3Närmare omregeringens skyldigheter......................... 535 40.4Informationi övrigt............................................ 538 40.5Samråd medRUcsbanken och med kommuner och landsting 539 41 Anslutningslagens ikraftträdande och vissa frågorrörande övergången från EES till EU...................................... . 542 41.1 Bestemmelser som i övrigt införts i svenska författningar med anledning av EES-avtelet........ . 550 42 Övrig lagstiftning med anledning av ett svenskt medlemskap i .......................................................... 553 43Kungörande(x;h publicering ............................................ 556 44Förfatmingskommentar.................................................... . 558 44.1 Förslaget till lag med anledning av anslutning till Europeiska unionen....................... 558 44.2FörslagettUl lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörande av lagar (x;h andra författningar 563 44.3Förslagettill lag om upphävande av lagen (1972:762) om prisbestemmdser för jäm- cx;h stålmarknaden (CECA-lagen)................................... 563 Termer ochförkortningar Bilaga 1 Svenska anföranden vid utvidgningskonferensen medlemskap i den europeiska unionen (Ds 1994:48) -Förhandlingsresultetet i korthet BUaga3 Departementspromemorian medlemskap i den europeiska unionen (Ds 1994:48) -Förteckning över remissinstensersom inkommit med yttrande BUaga 4 Sammanfattning av betenkandet (SOU1994:10) Anslutning tUl EU -Förslag tdl övergripande lagstiftning Bilaga 5 Betenkandets (SOU 1994:10)författningsförslag BUaga 6 Betenkandet (SOU 1994:10) - RemissinstenserBUaga 7 Lagrådsremissens lagförslag Bilaga 8 Lagrådets yttt-ande BUaga 9 Jordbmk och fiske BUaga 10 Fördraget mellan , , FörbundsrepublikenTyskland, Hellenska republiken.Konungariket , Franska republUcen, , Itelienska republiken,Storhertigdömet , KonungarUcetNederländema, Pormgisiska republiken, Förenade konungariketStorbritannien och , (Europeiskaunionens medlemssteter) och KonungarUcet , Republiken ,Republiken , KonungariketSverige om KonungarUcet , Republiken , Republiken och anslumingtill Europeiska unionen Bilaga 12 Skriftväxlingar rörandealkoholmonopol och kollektivavtel Bilaga 13 Fördraget den 18 april1951 om upprättendet av Europeiska kol- ochstelgemenskapen Bilaga 14 Fördraget om upprättendet avEuropeiska ekonomiskagemenskapen BUaga 15 Fördraget om upprättendet av Europeiska 14 BUaga 16 Konventionen den 25 mars1957 om vissa gemensamma Prop.1994/95:19 instimtionerför Europeiska gemenskaperna Bilaga 17 Konventionen omändring av Fördraget om upprättendet avEuropeiska ekonomiska gemenskapen i syfte att göra densärskilda ordningen för associering av utomeuropeiskaländer och territorier som behandlas i fjärde delen avdette fördrag tillämplig med avseende påNederländska Bilaga 18 Fördraget om upprättandetav ett gemensamt råd och en gemensamkommission för Europeiskagemenskaperna Bilaga 19 Fördraget om ändring av vissa budgetbestämmelser i fördragen omupprättandet av Europeiska gemenskaperna och ifördraget om upprättendet av ett gemensamt råd och engemensam kommission för Europeiskagemenskaperna Bilaga 20 Fördraget om KonungariketDanmarks, Storbritennien och Nordirlandsanslutning till Europeiska atomenergigemenskapenBilaga 21 Beslutet av Europeiska gemenskapemas råd av den 22 om KonungariketDanmarks, , Bilaga 22 Fördraget den 10 juli1975 om ändring av vissa bestämmelser i protokollet omEuropeiska investeringsbankensstedga Bilaga 23 Fördraget om ändring av vissa finansiella bestemmelser i fordragen omupprättendet av Europeiska gemenskaperna och i fördraget omupprättendet av ett gemensamt råd och en gemensamkommission för Europeiskagemenskaperna Bilaga 24 Akten om allmänna direkte val av förettädare i församlingen() samt beslutet av Europeiskagemenskapemas råd av den 1 febraari 1993om ändring av nämnda akt BUaga 25 Fördraget om Hellenskarepublikens anslutning till Europeiskaekonomiska gemenskapen och Europeiskaatomenergigemenskapen Bilaga 26 Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd avden 1979 om Hellenska republikensansluming till Europeiska kol- ochstelgemenskapen Bilaga 27 Fördraget om ändring av fördragenom upprättendet av Europeiska ekonomiskagemenskaperna i 15 DEL 6 Prop.1994/95:19 BUaga 28 Fördraget den 12 juni1985 om och PormgisiskarepublUcens anslutning till Europeiska atomenergigemenskapenBilaga 29 Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd 1985 om Spaniensoch Portugisiska republikens ansluming tillEuropeiska kol- och Bilaga 30 Europeiskaenhetsakten den 17 och 28 febraari 1986 BUaga 31 Fördraget den 7 febmari 1992om Europeiska unionen 1 Förslag till riksdagsbeslut Prop. 1.godkänner fördraget mellanKonungarUcet , , ,Hellenska republUcen, , Franska republiken, ,Itelienska republiken, Storhertigdömet , Nederländema, Portugisiska republUcen, FörenadekonungarUcet Storbrifannien och (Europeiska unionensmedlemssteter) och ,RepublUcen ÖsterrUce, RepublUcen , omKonungarUcet , Republiken , RepublUcen ochKonungariket anslutning tUl Europeiska unionen samt slutakten tUlfördraget, 2.antar regeringens förslag till lag med anledning av Sverigesansluming till Europeiska unionen, 3.anter regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:633)om kungörande av lagar och andra förfatlnuigar, 4.anter regeringens förslagtill lag om upphävande av lagen (1972:762) om prisbestämmelser för jäm-och stelmarknaden (CECA-lagen). 1 saml Nr 19. 2 Lagtext Prop. Regeringen har följande forslag tiU lagtext. 2.1 Förslag till lag med anledning av Sverigesanslutning till Europeiska unionen Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag finns bestämmelser med anledning av anslutningtill Europeiska unionen. Införlivande av gemenskapemas regler 2 § De fördrag och andra instmment som anges i 4 § samtde rättsakter, avteloch andra beslut som före anslutning till Europeiska unionen har antegits avEuropeiska gemenskaperna gäller här i landet med den verkan som följer av dessa fördrag ochandra instmment. 3 § Europeiska gemenskaperna får efter Sverigesanslutning till Europeiskaunionen fatte beslut som gäller här i landet i den omfattning och med den verkan som följer avde fördrag och andra instmment som angesi 4 §. 4 § De fördrag och andra instmment som avses i 2 och 3 §§är: Fördraget den 18aprU 1951 om upprättendet av Europeiska kol- och stelgemenskapen 2.Fördragetden om upprättendet av Europeiska ekonomiska gemenskapen 3.Fördragetden om upprättendet av Europeiska atomenergigemenskapen 4.Konventionenden om vissa gemensamma instimtioner för Europeiska gemenskaperna 5.Konventionenden om ändring av Fördraget om upprättendet av Europeiska ekonomiska gemenskapeni syfte att göra den särskildaordningen för associering av och territorier som behandlas ifjärde delen av dette fördrag tillämplig med avseende på 6.Fördraget den8 om upprättendet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna 1 Fördraget den 22 aprU 1970 om ändring av vissa Prop. 1994/95:19 budgetbestämmelser i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och i fördraget om upprättendet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission förEuropeiska gemenskaperna 8.Fördraget den 22 januari 1972om KonungarUcet , , KonungarUcetNorges och Förenade konungarUcet Storbritennien och Nordurlands anslutning till Europeiska ekonomiskagemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 9.Beslutet av Europeiska gemenskapemas råd av om , , KonungariketNorges och Förenade och Nordirlandsansluöiing tiU Europeiska kol- och stelgemenskapen 10.Fördraget om ändring av vissa bestämmelser iprotokollet om Europeiska investermgsbankens stedga 11.Fördraget om ändring av vissa finansiella bestämmelser i fördragen om upprättandet avEuropeiska gemenskaperna och i fördraget om upprättandet av ett gemensamt rådoch en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna 12.Akten om allmänna direicte val avföreträdare i församlingen () samt beslutet av Europeiskagemenskapernas råd av den 1 febmari 1993 om ändring av nämnda akt 13.Fördraget om Hellenska republUcens ansludiingtill Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 14.Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av omHellenska republikens anslutning till Europeiska kol- och stelgemenskapen 15.Fördraget om ändring av fördragen omupprättendet av Europeiska gemenskaperna i fråga om 16.Fördraget om ochPortugisiska republikens ansluming till Europeiska ekonomiska gemenskapen ochEuropeiska atomenergigemenskapen 17.Beslutet av Europeiska gemenskapemas råd av om KonungarUcet och Pormgisiskarepublikens anslutning till Europeiska kol- och stelgemenskapen 18.Europeiska enhetsakten den 17 och 28 febmari 1986 19.Fördraget den 7 febraari 1992 om Europeiska unionen Fördraget om ,RepublUcen , Republiken och Sverigesansluming till Europeiska unionen i samdiga fall med tillhörandebilagor och protokoll. Samråd meUan regering ochriksdag m.m. 5 § Regeringen skall underrätteriksdagen genom organ som bestemmer om frågor som avses bli behandlade i Europeiska unionens råd. Regeringen skall i samma former rådgöra med om hur " förhandlingama i rådet skall förasinför beslut som regeringen bedömer Prop. 1994/95:19 som betydelsefuUa och iandra frågor som bestemmer. Regeringenskall dessutom dels fortiöpande informera om vad som sker mom ramenför samarbetet i Europeiska unionen, dels tiU lämna enskriftlig berättelse över verksamheten i Europeiska unionen. Denna lag träder i kraft den 1januari 1995, då lagen (1992:1317) om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde(EES) skall upphöra att gälla. Den upphävdalagen skaU dock fortsatte att tUlämpas på förhållanden som hänför sigtUl den tid under vUken lagen varit i kraft med de undanteg som följer avfördraget om KonungarUcet , RepublUcen ÖsterrUces, Republiken cx;h KonungarUcet anslutningtill Europeiska unionen. De fördrag ochandra instrument som anges i 4 § skaU kungöras i (). 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:633) om prop. kungörande av lagar och andra författningar Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1976:633) omkungörande av lagar och andraförfattningar' skall ha följande lydelse. Nuvararuie lydebe Föreslagen lydebe Författtiingar som har beslutets av rUcsdagen,regeringen eller kyrkomötet eller av en myndighet under regeringen, eller kyrkomötetskall kungörasenligt denna lag, om inte annat följer av 2 §. Detsamma gäller de intemationellaöverenskommelser och de ändringar i sådana som enligt författning skall gälla som svensk rätt. Med författningar skall i dennalag förstes lagar, förordningar och andrarättsregler som i 8 kap. regeringsformen betecknas som föreskrifter. Rättsaktersom innejattar föreskrifter beslutade av Europeiskagemenskaperna och som enligt lagen(1994:000) med anledning av anslutning till Europeiska unionen gäller häri Uindet kungörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1989:935. 2.3 Förslag till lag om upphävande av lagen (1972:762) prop. omprisbestämmelser för järn- och stålmarknaden Härigenom föreskrivs att lagen (1972:762) omprisbestämmelser för jäm-och stelmarknaden (CECA-lagen) skall upphöra att gällavid utgången av . 3 Ärendet och dess beredning m.m. Prop. ansökte ommedlemskap i de europeiska gemenskaperna (EG). Förhandlingama om ett medlemskapinleddes den 1 febmari 1993 och avslutedes . StetsrådetDinkelspiels anförande vid inledandet avförhandlmgama finns jämte anförandet från ministermötet den 9 november1993 i bikiga 1. Förhandlingama resulteradei ett anslutningsfördrag mellan EU:s medlemsländer och de ansökande ländemaNorge, ÖstertUce, och . Fördraget, liksom slutakten därtUI,undertecknades vid på Korfil . Endepartementspromemoria om medlemskap i den europeiska unionen (Ds 1994:48), vari redovisas innebörden för av ett medlemskap i och särskUt de förhandlingslösningar som överenskommits för svensk del, remitterades till ett stort antel myndigheter och organisationer.Promemorians redovisning av förhandlingsresultetet i korthet finns i bilaga 2. sändes även den preliminära fördragstexten (Ds1994:60) till remissinstensema. En förteckning över remissinstensema finns i bikiga 3. En sammanstellning av remissytttandena harpublicerats (Ds 1994:104) av UtrUcesdepartementet . RUcsdagen har beslutet att en foUcomröstning iEU-frågan skall äga mm (prop. 1993/94:245, bet. 1993/94:KU50, rskr. 1993/94:430). Skulle folkomröstningen resultera i ett negativt utslag är det regeringens avsikt att återkalla propositionen om medlemskap i unionen. I syfte att belysa innebörden av ettEU-medlemskap så allsidigt och grandligt som möjligt förefolkomröstoingen beslöt regeringen och den 4 febraari 1993 attlate genomföra analyser av konsekvensema på olika samhällsområden av ettmedlemskap i och av att ste utanför ett sådant samarbete. De olika s.k. konsekvensutredningarna lämnade sina belänkandeni : EG, kvinnornaoch välfärden (SOU 1993:117), Kommunerna, landstingen och (SOU 1994:2), och , ensamhällsekonomisk konsekvensanalys (SOU 1994:6), EU, EES och miljön (SOU1994:7), Historiskt vägval (SOU 1994:8) och Suveränitet och demokrati (SOU 1994:12).I en av Uttikesdepartementet utgiven s.k. grönbok har sammanfattningar av dessauttedningar presenterats. Ett svensktmedlemskap i föratsätter att grandlagen ändras. På gmndval av betenkandet EG och våragrandlagar (SOU 1993:14) och en inom utarbeted promemoria Våra grandlagar och EG - förslag till altemativ (Ds 1993:36) jämte remissyttranden har regeringen i prop. 1993/94:114Grandlagsändringar inför ett svenskt medlemskap i unionen lagt fram förslag till sådana ändringar som bedömts nödvändiga för att ett medlemskap skall vara möjligt. har som vilande antegit grandlagsförslagen (bet. 1993/94:KU21, rskr. 1993/94:275). Ändringen skall enligt detvUande Prop. 1994/95:19 beslutet ttäda i kraft . Riksdagenfår därmed möjlighet att fatte beslut om ett svenskt EU-medlemskap per den 1januari 1995 under fömtsätttiing att folket i omröstningen ger sitt bifall tUlmedlemskapet. UtövergmncUagsändringar föratsätter ett svenskt medlemskap övergripande lagstiftningav annat slag. Därför bemyndigade regeringen det stetsråd somhar tiU uppgift att föredra ärenden om europeiska integrationsfrågor atttillkalla en särskild utredare () med uppdrag att lämnaförslag till den övergripande lagstiftning som behövs vid en svensk ansluöiingtill EG/EU (dir. 1993:83). överiämnade uttedaren(generaldirektör ) sitt betänkande Anslutning till EU -förslagtill övergripande lagstiftning (SOU 1994:10). Betenkandet har remissbehandlats.En sammanfattning av betenkande finns i bilaga 4.Uttedarens lagförslag framgår av bilaga 5. En förteckning över remissinstansemafinns i bilaga 6. En sammanstellning avremissyttrandena har publicerats (Ds 1994:69) av . Regeringenbeslutede att inhämte Lagrådets ytttande över de lagförslag somfinns i bilaga 7, nämligen förslaget tiU lag om anslumuig tillEuropeiska unionen och förslaget till lag om ändring i lagen (1976:633) omkungörande av lagar och andra förfatmingar. Lagrådets ytttande finns i bikiga8. Lagrådet har i allt väsendigt gcxltegit förslagenoch föreslagit några redaktionella ändringar i förtydligande syfte.Regeringen har i propositionen i huvudsak följt Lagrådets förslag. Därtill hari propositionens förslag tUl lag medanledning av anslutning till Europeiska unionen vidtegits någraytterligare redaktionella ändringar i förhållande till lagrådsrenussenslagförslag. Regeringen återkommer tUl Lagrådets förslag i den fjärdedelen av propositionen. Propositionen är efter deinledande avsnitten delad i Jyra delar. Den förstadelen (avsnitt 4) ter upp regeringens allmänna överväganden och motiveringtill varför bör anslute sig till den europeiska unionen. I denna delbehandlas övergripande frågor bl.a. om stellning i , demokratioch inflytande, utrikes- och säkerhetspolitik, ekonomi, välfärd ochmiljöpolitUc. Den andra delen (avsnitt 5-10) bester av avsnittsom redogör för den europeiska integrationens historik, förhandlingamas gång, det svenska beredningsarbetet, de grandläggande fördragen och anslutningsfördraget. Vidare finns ett avsnitt om bl.a. EG:s avtelsförbindelser med ttedje land. Denna del avslutes med en beskrivning av de olika konsekvensuttedningarnasarbete och ställningsteganden. Den tredjedelen (avsnitt 11-34) av propositionen är en redogörelse, område för område,för förhandlingsresultetet och innebörden av ett medlemskap. Samtiiga avsnitt mleds med regeringens sammanfattandebedömning av betydelsen och innebörden av ett EU-medlemskap på resp. område.Jordbrak och fiske behandlas utöver i propositionens huvuddel även i bilaga 9.Denna del avslutes med ett avsnitt om hur ett EU-medlemskap påverkar detsvenska förvaltningsväsendet. I avsnittet tesi samband därmed också upp frågor om offendighet och sekretess. De budgeteraåteganden som följer av avtelet beskrivs i denna del av propositionen.Regeringen avser emellertid att återkomma till med en samladbedömning av budget- och > anslagseffektema av ett svenskt EU-medlemskap. I den ffärdedelen (avsnitt 35-44) behandlas bl.a. frågan om den övergripande lagstiftningsom behövs vid en svensk ansluming tiU Europeiskaunionen liksom viss annan lagstiftning som föranleds av ett medlemskap. Dennadel inleds med en beskrivning av EG:s rättsordning. Vidare redogörs föransluöiingslagstiftningem i några andra länder. Därefter behandlas de konstitutionella föratsättningama för en svensk anslutning.Regeringen föreslår att överlåtelse av beslutenderätt och införlivande av EG:sexisterande regelverk skall ske genom en övergripandelag med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Enredovisning av hur gemenskapsrätten kan genomföras i följer därefter. Frågan om författmngsreglering av regeringens skyldighetatt sanuåda med inför frågor som behandlas av Europeiska unionens råd behandlas också. Ikraftttädandefrågor och frågorom övergången från EES-avtelet tiU EU liksom; övriga lagstiftningsfrågor tesockså upp. I ett avsnitt behandlas publicerings- och kungörandefrågor. Slutiigen kommenteras förfatmingsförslagen närmare. i övriga bilagor till propositionen i Anslutningsfördrageti svensk text, liksom slutekten, finns i bilaga 10 respektive 11. Vissskriftväxling som ägt mm under förhandlingarna om de svenska alkoholmonopolenoch om kollektivavtelen återges i bilaga 12. De gmndläggande fördragen ochandra instmment som hör till den s.k.primärrätten i svensk text resp. svensk översättning finns i bilagoma 13-31.Dessa fördrag och instmment har bilagts propositionen i sina urspmngliga lydelser. Anledningen härtill är denteknik som används vid ändringar ochtillägg av intemationella fördrag. i dess efter Maasttichtfördragelsikraftttädande gällande lydelse har emellertid, liksom hela , publicerats på svenska språket av Uttikesdepartementetshandelsavdelning. Regeringens förslag: godkänner fördragetmeUan Europeiska unionens medlemssfater och , RepublikenÖsterrUce, Republiken och om de sistoämndas ansluöiing tUl Europeiska unionen samt slutektentill fördraget. Skälen för regeringens förslag: är en del av . Vihar under olika skeden lämnat viktiga bidrag till den gemensamma europeiskautvecklingen. De rika impulser vi fått från har varitavgörande för utvecklingen i vårt eget land. har alltid varit en del avEuropa, även då vår världsdel kluvits av det kalla krigetsfrontiinjer. Dessa har ändigen upplöstsoch en ny situation har uppstett. Denna nya situation ger oss valfrihetoch ställer oss inför ett vägskäl. Vihar nu en historisk möjlighet att på lUcvärdiga villkor medverka i det europeiska samarbetets käma. Europeiska unionenmed sina 350 mUjoner invånare är den viktigaste drivkraften i samarbetet mellanländema på vår kontinent. Samarbetet i EU sker mellan suveräna steter,som har valt att i samverkan lösa problem av gemensamt inttesse. Det är till EUsom förhoppningarna knyts både av de tolvnu deltegande europeiska ländema och av de allt fler länder som sökermedlemskap. Den viktigaste uppgiften för den europeiskaunionen framöver är att gradvis trygga freden,frUieten och säkerheten i hela Europa.Ekonomin och handeln blir sannolUct de vUctigaste instmmenten som väversamman tidigare separerade nationer i en gemenskap som gör kriget otenkbart. Uppgiften ärinte omöjlig. Vi har sett hur nordiska arvfiender förvandlats till brödrafolkgenom samarbete. Vi har sett hur fiendskap under århundraden i har förvandlatstill sterk samhörighet. Därför blir denavgörande uppgiften för EU under det kommande decenniet att gradvis sttäcka utfred och stebUitet över de delar av centtala, sydöstta och östra som nuönskar finna en ny identitet i . Grandläggandeför arbetet inom EU är att främja ekonomisk och social utveckling i vår del avvärlden. Ansttängningama måste inriktes på att genom en hållbar ekonomisktillväxt lägga en stebil gmnd för välfärden och att skapa nya arbetstillfällen,så att arbetslösheten kan nedbringas. Ekonomisk tillväxt och reduceradarbetslöshet är också nödvändiga fömtsättningar för att få ned de offendigaunderskotten. En långsiktigt hållbar utvecklmg fömtsätter hänsyn till miljön.Allt dette kräver ett