prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Även andra tilläggsförsäkringar kankomma ifråga, vilka i så fall skulle kunna kompensera för de relativt lågaersättningsnivåer som det statsfmansiella läget framtvingat i den allmännaohälsoförsäkringen. Med tilläggsförsäkringar som omfattar hela eller storadelar av arbetsmarknaden kan de generella försäkringamas effektivitet ochjämlikhet i hög grad uppnås också genom avtalsförsäkringar. Om betydandeenighet kan uppnås mellan partema om behovet av tilläggsförsäkringar - ienhetlig eller differentierad form - minskar riskema påtagligt förkostnadsdrivande kompensatoriska avtalskrav från eftersläpande avtalsområden.Därmed skulleockså de särskilda minskningsreglema som finns Prop.1994/95:100 inom sjukpenningförsäkringen kunna avskaffas. Sjuk- och arbetsskadeberedningen avses också fä iuppdrag att överväga förtidspensioneringens villkor, fömtsättningar ochsamspel med den mera kortsiktiga ohälsoförsäkringen. Därvid kan övervägas omförtidspensioneringen bör ingå i den allmänna ohälsoförsäkringen eller utgöraen egen försäkringsgren. Därtill kommer ett uppdrag att överväga gmndema föratt erhålla och bibehålla en sjukpenninggmndande inkomst. Kartläggningav omfattningen av fusk med förmåner crv social karaktär Riksdagenhar i sitt betänkande 1993/94:SfU2 Bidragsfusk m.m. tillkännagivit attregeringen skyndsamt skall kartlägga i vilken utsträckning bidragfuskförekommer inom socialförsäkringssystemet. Den dåvarande regeringen beslutadeden att ge i uppdrag att kartläggaomfattningen av fusk med förmåner och bidrag av social karaktär. Uppdragetskall redovisas till regeringen senast vid utgången av mars månad 1995. Lokalaförsök med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- ochsjukvård Sedanår 1993 pågår lokala försök med finansiell samordning mellan hälso- ochsjukvård och socialförsäkring. Syftet med försöksverksamheten är att skapaincitament inom systemen för socialförsäkring respektive hälso- och sjukvårdför ett bättre utnyttjande av de gemensamma resursema. 1 en ytterligare försöksverksamhet ingår vidaresocialtjänsten. Sådan försöksverksamhet får bedrivas -inom fem lokala områden. Läkemedelsförmåner,Inkl. högkostnadsskydd samt ersättningar till sjukvårdshuvudmännen Sjukvårdsfömiånemahar varit föremål för ett omfattande utvecklings- ochförändringsarbete som genomgripande ändringar företagits i statsbidragssystemetför sjukvårdshuvudmännen. Vad gäller läkemedelsområdet har avgiftssystemetändrats och egenavgiftema höjts. Ett s.k. referensprissystem för generiskaläkemedel har införts. Sedan systemet med statligt regleradepatientavgifter inom den öppna hälso- och sjukvården avskaffades den 1 januari1991 har sjukvårdshuvudmännen haft möjlighet att bedriva en mer akfivavgiftspolitik. Detta har - bortsett från höjda avgiftsnivåer -främst inneburit en viss avgiftsdifferentiering mellan olika typer av mottagningar.Avgiften för ett läkarvårdsbesök inom primärvården och vid sjukhusanslutenöppen vård var i allmänhet resp. 150-180 kronor.För annan sjukvårdande behandling än läkarvård varpatientavgiften i regel . Såvitt gäller Prop.1994/95:100 har flertalet sjukvårdshuvudmän beslutat att inte företa någrastörre för- Bil. 6 ändringar i avgiftsnivåerna. Läkemedelsförmånen omfattar inte bara prisnedsattaoch vissa kostnadsfria läkemedel, utan även kosmadsfria förbmkningsartiklarvid vissa sjukdomar samt prisnedsatta livsmedel vid vissa sjukdomar för bamunder . Till läkemedelsförmånen räknas också det skydd som finns förpersoner mot höga kostnader för öppen sjukvård och prisnedsatta läkemedel.Merkosmadskommittén (S 1990:4) har lämnat förslag till olika altemativaåtgärder i fråga om bl.a. förmånema med kostnadsfria läkemedel ochförbmkningsartiklar. Utredningens betänkade är remiss-behandlat. Högkostnadsskyddet innebär att kostnadsbefrielseuppnås och ett frikort utfärdas när den försäkrades sammanlagda utgifter förprisnedsatta läkemedel och öppenvårdsbesök uppgårtill ett visst belopp. är detta belopp enligt beslutlägst (prop. 1994/95:88, bet. 1994/95:SflJ8, rskr. 1994/95:119).Regeringen har vid framläggande av förslaget utgått från att det högreegenkostnadstaket tillämpas av samfliga sjukvårdshuvudmän på samma sätt somskedde när detta tak senast höjdes till . Om så inte sker kommerregeringen att överväga en ändring av gällande bestämmelser i lagen (1981:49)om begränsning av läkemedelskostnader m.m. Regeringen har denna dag genom tilläggsdirektivgett Kommittén (S 1992:04) om hälso- och sjukvårdens finansiering ochorganisation (HSU 2000) i uppdrag att bl.a. utreda och lämna förslag om enändrad ansvarsfördelning för läkemedelsförmånen samt i anslutning härtill göraen samlad översyn av förmånssystemet för läkemedel med inriktning på att skapastörre enhetlighet och rättvisa mellan olika patientgrupper som har betydandekostnader för sjukvård och läkemedel. I avvaktan på att utredningen skall redovisaöverväganden och förslag enligt vad vi ovan redovisat, anser regeringen att detär angeläget att av statsfinansiella skäl i möjligaste mån dämpakostnadsutvecklingen. Detta bör ske genom dels en ökning av konsumentemaskostnader för prisnedsatta läkemedel, dels en höjning av egenkostnadstaket förhögkostnadsskyddet. Under anslaget B 2. redovisas förslag till åtgärder somtillsammans kommer att minska sjukförsäkringens kostnader med drygt 700miljoner kronor under /96. Läkemedelsförmånen är ett av de områden därregelförändringar som leder till ytterligare besparingar kommer att genomförasunder mandatperioden. Påtandvårdsområdet pågår inom ett utredningsarbete i syfteatt reformera ersättningssystemet för vuxentandvård, den s.k.tandvårdsförsäkringen. Den dåvarande regeringen överlämnade i början av år 1994till två propositioner (prop. 1993/94:93 och 221)med förslag om ett förändrat ersättningssystem för vuxentandvård. Prop.1994/95:100 Den första propositionen innehöll riktlinjer för ett förändratersättnings- Bil. 6 system och godtogs av . Den andra propositionen,som innehöll förslag till erforderlig författningsreglering, godtogs dock inteav som i samband härmed återtog sitt godkännande av riktlinjepropositionen.Riksdagen instämde i socialförsäkringsutskottets uppfattning attregeringen borde återkomma till med ett nytt förslag avseendeersättning för vuxentandvård där de synpunkter som utskottet framfört beaktas(1993/94:SflJ18 och 28, rskr. 1993/94:452). Regeringens avsikt är att fullfölja arbetet med attreformera ersättningssystemet för vuxentandvård med beaktande av vad riksdagenanfört bl.a. i fråga om de civilrättsliga aspektema på ett system medpremietandvård. Utredningsarbetet inom syftar till att ettnytt förslag, efter lagrådsgranskning, skall kunna föreläggas föresommaren 1995. Inriktningen är att ett reformerat ersättningssystem skall kunnaträda i kraft och att kostnadema för det reformeradesystemet skall rymmas inom en ram på ca vilketinnebär en besparing på . Genom denna reformering aversättningssystemet för vuxentandvård skapas vidare fömtsättningar för attsenare minska försäkringskosmadema genom ytterligarestmkturella förändringar inom tandvården. Sedan slutet av bedrivs försöksverksamhetermed altemativa ersättningsystem för vuxentandvård inom folktandvården iKristianstads och samt i kommun.Dessa avses - efter att godkänt detta - pågå längst tillutgången av . En kontinuerlig uppföljning av verksamhetema ochresultaten härav redovisas i de referensgrupper som finns och i vilka bl.a.företrädare för ingår. Dessa erfarenheter kommer att tastillvara i det pågående utredningsarbetet. Såsomframgått ovan rörande läkemedelsförmåner respektive tandvård avser regeringenatt genomföra ytterligare besparingar inom dessa områdenutöver de åtgärder som vidtas under /96. Vidare har regeringen,såsom framgått under avsnittet A. Familjer och bam, konstaterat att ytterligarebesparingar framstår som möjliga inom bidragsförskotten utöver vad som angavs ipropositionen Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. (prop. 1994/95:25 bet.1994/95:FiUl, rskr. 1994/95:145). Stmkturprojekten inom läkemedelsförmåner,tandvård och underhållsbidrags- och bidragsförskottssystemet skall sammantagetmöjliggöra besparingar med . Bruttobudgetering ochändrade finansieringsprinciper för vissa förmåner 1994/95:100 Bil. Regeringensförslag: Bmttoredovisning på statsbudgeten införs avseende utgiftema för föräldraförsäkringen,sjukpenning, rehabilitering, sjukvårdsförmåner och närståendepenning. Samtidigtändras finansie-ringsprincipema för dessa förmåner. För den frivilligasjukpenningförsäkringen genomförs motsvarande förändring avseende finansiering. Skälen för regeringens förslag: betänkande Ny budgetproposition (SOU 1990:83)framfördes förslag om att statsbudgetens inkomster och utgifter i möjligastemån skall bmttoredovisas. I förslag från riksdagsarbetetframfördes liknande önskemål (1993/94:TK1, bet.l993/94:KU18, rskr.1993/94:315). Inom pågår ett utredningsarbeterörande ett framtida budgetsystem för staten. 1 fmansplanen tar regeringen uppvissa principiella frågor som gmnd för det fortsatta utvecklingsarbetet. Viktenav en ökad bmttoredovisning av statens inkomster och utgifter betonas särskilt. Regeringen föreslår i enlighet härmed attbmttoredovisning tillämpas för följande utgifter med början /96: Sjukpenning och rehabilitering, Kostnadema för den allmänna sjukförsäkringen, inkl.föräldraförsäkring och närståendepenning finansieras enligt 19 kap. 2 § lagen(1962:381) om allmän försäkring (AFL) till med sjukförsäkringsavgifterenligt lagen (1981:691) om socialavgifter () och lagen (1992:1745) om allmänsjukförsäkringsavgift. Finansieringen av sjukförsäkringen har ändrats i och medinförandet av en allmän sjukförsäkringsavgift. Mot bakgmnd av detta föreslår regeringen attreglema om finansiering enligt 19 kap. 2 § AFL ändras med början av budgetåret1995/96, med innebörd att regeln att statsbidrag alltid lämnas avutgiftema ändras till att statsbidrag fär lämnas. Det senare blir enbartaktueOt i det fall utgiftema ett visst år överstiger intäktema av de socialaavgifter som avser den allmänna sjukförsäkringen. Beträffande den frivilliga sjukpenningförsäkringengäller på motsvarande sätt enligt 21 kap. 2 § AFL, finansiering med 85 %avgifter och statsbidrag. Avgifter som fastställs av Riksförsäkringsverketerläggs av de försäkrade. För reglering av över- och underskott skall hosvarje försäkringskassa finnas en särskild fond för den frivilliga sjukförsäkringen.Försäkringens fonder motsvarar utgifter. Regeringenanser dock att avgifter bör utgöra en rimlig del av finansie- Prop.1994/95:100 ringen av försäkringens utgifter. Däremot bör bestämmelsema omstats- Bil. 6 bidrag ändras på sådant sätt att statsbidrag fär lämnas.För närvarande bör dock inget statsbidrag utgå. Regeringen föreslår därför attbestämmelsema om finansiering ändras för den frivilliga sjukpenningförsäkringen. Förslag fill lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring har upprättats inom och bör bifogasprotokollet i detta ärende som bilaga 6.3. 1.godkänner inriktningen av deåtgärder inom området försäkring vid sjukdom och handikapp för budgetåren 1997och 1998 som regeringen förordar (avsnitt Vidtagna och planerade åtgärder), 2.godkänner inriktningen attbesparingar motsvarande skall göras inomläkemedels- och tandvårdsområdena samt underhålls- ochbidragsförskottssystemet, 3.antar ett inomSocialdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen om (1962:381)om allmän försäkring, 19 kap. 2 §, och 21 kap. 2 §. 1993/94 Utgift' 5 318 913 490 1994/95 Anslag 3 268 000 000 1995/96 Förslag' 34 663 000 000 varav 23 266 000 000 beräknat för juli1995 - 1)Anslaget Bidragtill sjukförsäkringen 2)/96 föreslår regeringen att redovisningsprinciperna förändrasgenom införande av bruttobudgetering. Förändringen innebär ingen ökad kostnadför statsbudgeten totalt. Från anslaget bekostas utgifter för sjukpenning ochrehabilitering inklusive de utgifter som kan uppkomma med anledning av vissabestämmelser i sjuklönesystemet (s.k. sjuklönegaranti, särskih högkostnadsskydd). De grundläggande bestämmelsema finns i lagen(1962:381) om allmän försäkring, lagen (1991:1047) om sjuklön, lagen (1981:691)om socialavgifter samt lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter. () har i sin anslagsframställning redovisat anslagsbehovet för sjukpenningoch rehabilitering uppdelat på olika utgiftsslag. Verkets bedömning återfinnsunder de olika anslagsposter som anges under regeringens överväganden. Redovisningenav anslaget är uppdelat på två anslagsposter -sjukpenning, inklusivefrivillig sjukpenning Enligt RFV har sjukpenningdelen i det s.k.partiella ohälsotalet minskat med mellan kvartalet ochl:a kvartalet . har förtidspensioneringen ökat med . Enligt RFV har någon säkerställd minskning avsjukfrånvaron under de första fjorton dagama (sjuklöneperioden) inte kunnatfastställas på grund av brister i rapporteringen av sjuklöneperioder frånarbetsgivama till RFV och försäkringskassoma. RFV bedömer att minskningen av sjukpenningdelen iohälsotalet har uppstått i huvudsak genom att frånvaro med envaraktighet har minskat. På denna punkt har förändringama i försäkringssystemetsamt den höga arbetslösheten spelat en viktig roll. Det är inte troligt attdenna frånvaro kan minskas ytterligare i någon störte omfattning. En förbättradsysselsättningssituation kan tvärtom innebära en viss ökning av den kortaresjukfrånvaron. Framtida minskningar av ohälsotalet måste således åstadkommasgenom att minska den långvariga sjukfrånvaron och förtidspensioneringen. Dettamåste i huvudsak ske genom en mycket kraftig minskning av nybeviljadeförtidspensioner. Rehabiliteringsersättning kan betalas ut under tidsom försäkrad deltar i arbetslivsinriktad rehabiliteringsåtgärd.Rehabiliteringsersättning kan utges dels som rehabiliteringspenning, dels somsärskilt bidrag. Utöverrehabiliteringsersättning omfattar anslagsposten även *ersättning vid köp avyrkesinriktade rehabiliteringstjänster samt rehabiliteringsundersökningar m.m.vid RFV:s sjukhus *bidrag till arbetshjälpmedel *särskild ersättning för rehabiliterings- och behandlingsinsatser (435 för ) *resor till och frånarbetsplatsen i stället för sjukpenning *läkarutlåtanden som utfärdatsav privatläkare Det rådande arbetsmarknadsläget har försvåratrehabiliteringsarbetet och därmed återgången till arbetslivet. Det finns ävenuppgifter som tyder på att insatsema från arbetsgivama, försäkringskassoma ochRFV inte varit tillräckliga och därmed inte gett den effekt som avsågs medrehabiliteringsreformen som trädde i kraft . Även fömtsättningamaför samverkan mellan de olika rehabiliteringsaktörerna har påverkats negativtav lågkonjunkturen. RFV har tagit fram ett brettupplagt åtgärdsprogram för att effektivisera och förbättrarehabiliteringsinsatsema. En närmare redovisning av åtgärdsprogrammet harlämnats i verkets fördjupade anslagsframställning . Enligt statistik från uppgick detgenomsnittliga antalet dagar med rehabiliteringspenning persjukpenningförsäkrad . beräknasantalet rehabiliteringsdagar uppgå till 1,15, 1,2 resp. 1,2. Det särskildabidraget skall täcka andra kostnader än in- komstförlustsom uppstår i samband med rehabilitering. Prop.1994/95:100 utbetalades i särskilt bidrag. För åren1994-1996 be- Bil. 6 räknas dessa kostnader uppgå till 80, 90 resp. 100miljoner kronor. För bidrag till arbetshjälpmedel uppgick kostnademaför /94 till . RFV räknar med att det årligautfallet framöver kommer att uppgå till . I dessa belopp börinkluderas för utveckling av avancerade arbetshjälpmedel. För att befrämja rehabiliteringsinsatser harförsäkringskassoma möjlighet att köpa yrkesinriktade rehabiliteringstjänster.För /94 är belastningen av avsatta 700miljoner kronor. För /95 räknar RFV med att hela beloppet 700miljoner kronor kommer att utnyttjas liksom för tid därefter. Regeringen och har för år 1995avtalat om särskild ersättning motsvarande förrehabiliterings- och behandlingsinsatser. Därav skall två miljoner kronoravsättas för utvärdering av medlens användning. De särskilda medlen bör i ökadutsträckning användas för rehabilitering av människor med psykiska stömingarsamt till projekt med inriktning mot att förbättra kvaliteten på sådanaintyg/utlåtanden som utfärdas av behandlande läkare i samband med att patientersjukskrivs. Enligt regeringens bedömning bör kostnadema förrehabiliteringsundersökningar vid RFV:s sjukhus föras samman med utgiftsslagetköp av yrkesinriktade rehabiliteringstjänster under anslagspostenRehabilitering. Anslaget B 5. Förtidspensioner minskas därmed med motsvarandebelopp. Enligt regeringens bedömning är det viktigt attinsatsema för rehabilitering fortsätter och att de ansvariga utvecklar ochförbättrar rehabiliteringsarbetet. Det är därvid viktigt att ta tillvara deerfarenheter som finns inom rehabiliteringsområdet och på olika sätt verka föratt dessa erfarenheter omsätts i det praktiska utvecklingsarbetet. Det ärvidare enligt regeringens mening väsentligt att metoder för att redovisaresultat av gjorda rehabiliteringsinsatser utvecklas. Regeringenhar med utgångspunkt i RFV:s beräkningar och med beaktande av löneutvecklingenberäknat kostnadema under detta anslag till . tillSjukpenning och rehabilitering för /96 anvisar ettförslagsanslag på 34 . 1994/95 Anslag (nytt) 1995/96 Förslag' 2 beräknat för juli1995 - Prop.1994/95:100 Bil. 1) Fr.o.m.budgetaret 1995/96 föreslår regeringen au redovisningsprincipema förändrasgenom införande av bruttobudgetering. Förändringen innebär ingen ökad kostnadför statsbudgeten totalt. Anslaget finansierar försäkringskassomas och RFV:skostnader för sjukvårdsförmåner m.m. Områdetsjukvårdsförmåner omfattar sjukförsäkringens kostnader för vuxentandvård ochläkemedel. Vidare omfattas fr.o.m. /95 den ersättning somsjukförsäkringen lämnar till sjukvårdshuvudmännen för sjukresor, ersättningtill huvudmännen för sjukhusvård som lämnas enligt överenskommelse med annanstat samt finansieringen av verksamheten vid . Genomett av fattat beslut kommer även ersättning frånsjukförsäkringen och anslaget B 2. att lämnas till sjukvårdshuvudmännen förkostnader avseende hälso- och sjukvård, tandvård och resor i samband med vårdsom fr.o.m. lämnas till personer som inte är bosatta iSverige men som till följd av ikraftträdande har rätt tillvårdförmåner här enligt vad som följer av förordning (EEG) nr 1408/71 (prop.1994/95:88, bet. 1994/95:SflJ8, rskr. 1994/95:119). Detta förhållande bestårnär blir medlem i EU. RFVhar i sin anslagsframställning redovisat anslagsbehovet för sjukvårdsförmånemamed uppdelning på olika utgiftsposter. Verkets bedömning återfinns under detre anslagsposter som anges under regeringens överväganden i det följande. Redovisningenav anslaget är uppdelat på nedanstående tre anslagsposter -ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen m.m. Regeringensförslag: höjs den högsta avgift som får tas ut vid sjukhusvårdav pensionärer med hel ålders- eller förtidspension pervårddag. Skälenför regeringens förslag: omfattar ersättning tillsjukvårdshuvudmännen för sjukresor, ersättning till finansiering av ,ersättning för vissa vårdförmåner med anledning av socialförsäkringskonventionresp. /EU-med-lemskap samt ersättning för sjukhusvård vid RFV:ssjukhus. Genombeslut av genomfördes vissa anslagsmässiga förändringarav betydelse för vilka ersättningar till sjukvårdshuvudmännen som skallredovisas under denna anslagspost. Sammanfattningsvis innebär denna förändringatt samtliga särskilda ersättningar som utges som en följd av den s.k.Dagmaröverenskommelsen, med undantag för ersättningen för sjukresor,ersättningen för rehabiliterings- och behandlingsinsatser samt ersättningentill , redovisas under anslaget C 1. Bidrag till hälso- ochsjukvård. Den särskilda ersättningen för rehabiliterings- ochbehandlingsinsatser redovisas under anslaget B 1. Vidsin beräkning har RFV utgått från att några ändringar i de särskildaersättningama för sjukresor och inte sker under åren 1995och 1996 i förhållande . Vidare har verket utgått från att avdragenpå pensioner vid sjukhusvård - vilka för beräknas uppgå till 505miljoner kronor - inte förändras . Regeringenhar vid sin beräkning beaktat den överenskommelse som i början av december 1994träffats mellan företrädare för regeringen och sjukvårdshuvudmännen omersättningar från staten och sjukförsäkringen för samt utgått från attmotsvarande skall gälla även för . Vidare har vi tagit hänsyn tilleffekten av den föreslagna höjningen av avgiftstaket vid sjukhusvård förpensionärer med per vårddag. Denna höjning fömtsätter ändring i 2kap. 12 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Med utgångspunkt från detta beräknar vibmttokostnadema under denna anslagspost till . 1994/95:100 Bil. Regeringensförslag: höjs egenavgiften för inköp av prisnedsatta förskrivnaläkemedel. Avgiften höjs till högst och till för varjeytterligare inköpt sådant läkemedel. höjsegenkostnadstaket för det beloppsbaserade högkostnadsskyddet för öppen sjukvårdoch prisnedsatta läkemedel från lägst 1 700 till lägst . Skälen för regeringens förslag: Som tidigareredovisats har betydande förändringar genomförts i regelsystemet förläkemedelsförmånen . De ändringar som trädde i kraft den 1januari 1995 innebär att egenavgiften för ett prisnedsatt förskrivet läkemedelhöjs från 120 till högst och från 10 fill för varje ytterligare samtidigtinköpt sådant läkemedel. har egenkost- Prop. 1994/95:100nadstaket för högkostnadsskyddet avseende öppen sjukvård och medicin Bil.6 höjts från lägst 1 600 till lägst . Trots de vidtagna kostnadsdämpande åtgärdema undersenare år sker en fortsatt oroväckande ökning av försäkringens kostnader förläkemedelsförmånen av olika skäl som RFV ingående redovisat i sin anslagsframställning.Regeringen har därför denna dag gett Kommittén om hälso- och sjukvårdensfinansiering och organisation (HSU 2000) i uppdrag att skyndsamt utredafömtsättningama för att föra över kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen frånRFV fill sjukvårdshuvudmännen. I utredningsuppdraget ingår också att göra ensamlad översyn av utformningen av systemet med läkemedelsförmånen, inkl.högkostnadsskyddet. I avvaktan på att utredningen skall redovisaöverväganden och förslag anser regeringen att ytterligare kostnadsdämpandeåtgärder är nödvändiga att företa utan att fömtsättningama för översynsarbetetpåverkas. Regeringen förordar till följd härav ytterligare höjningar avegenavgifter-na för prisnedsatta läkemedel och av egenkostnadstaket för högkostnadsskyddetför öppen sjukvård och prisnedsatta läkemedel. Dessa förändringar som föreslåsträda i kraft kräver ändringar i 3 och 7 §§ lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelskostnader, m.m. Regeringen har vid beräkningen av denna anslagspostutgått från RFV:s senaste bedömning av de förväntade faktiska kostnadema förläkemedelsförmånen . Vidare har vi dels beaktat en prisutvecklingutöver den allmänna, dels räknat med en mindre volymökning. Vi har också tagithänsyn till de redan beslutade åtgärdema fr.o.m. samt tillde nu föreslagna besparingsåtgärdema fr.o.m. . Dessa åtgärderberäknas minska kostnadema med sammanlagt underbudgetåret. Med dessa fömtsättningar beräknar vi bmttokostnadenför läkemedelsförmånen till . tandvårdsförsäkringen omfattar alla försäkrade fr.o.m. års ålder.Bam- och ungdom har enligt tandvårdslagen (1985:125) rätt fill avgiftsfritandvård genom landstingens försorg. De vuxnas kostnader för tandvård enligttandvårdstaxan ersätts fr.o.m. förbehandlingskostnader som överstiger , 3 000 och 7 000 kronor och för kostnader däröver. Ersättningberäknas dock endast på halva kostnaden för ädla metaller som ingår itandtek-niskt arbete. Ovanstående innebär således att någonförsäkringsersättning inte lämnas för kostnader som understiger perbehandlingsperiod. Som tidigare redovisats avser regeringen attfullfölja arbetet med att reformera ersättningssystemet för vuxentandvård.Inriktningen är att en proposition härom skall kunna föreläggas föresommaren 1995 för att möjliggöra ett ikraftträdande av det förändrade systemetden . Vid beräkningen av anslagsposten för tandvård harvi utgått från de Prop.