prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — I prognosen fömtses fallande femåriga obligationsräntor.Räntefellet är dock relativt måttligt. Skillnaden mellan den femåriga räntanoch inflationen 1996 är fortferande hög. Anledningen till de successivt lägrelång- räntoma är ett ökandeförtroende för en hållbar statsskuldsutveckling Prop. 1994/95:100 samt fören långsiktig prisutveckling som är förenlig med inflationsmålet. Bilaga 1.1Utrynunet för en svensk räntenedgång begränsas emellertid av att en vissuppgång av de intemationella långräntoma förefeUer sannolik. En sådan utvecklingkan ses som ett naturligt element i den intemationella konjunktumppgången. Den svenska kronan antas appreciera gentemot deövriga EU-ländemas valutor samt mot dollam . Kostnads- ochprisjämförelser med viktiga konkurrentländer och en stark prognostiserad bytesbalansutvecklingindikerar att det fitms ett betydande utrymme för en real appreciering av densvenska kronan. Med nuvarande inflationsutsikter fömtsatts detta utrymmeomsättas i en nominell kronappreciering. Efteren årlig BNP-tillväxt på , växtetotalproduktionen i med 1994. Tillväxten i var fortsatt starksamtidigt som det skedde en markant förbättring av konjunkturen i . Äveni har en återhämtning inletts. Inflationen i fortsatte att fallai inledningen av 1994 och uppgick till . skedde dock en viss uppgång. Arbetslösheten i kulminerade ibörjan av 1994 och en långsam nedgång har inletts. Arbetslösheten i Europaligger väsentligt högre än i och . fömtses ett harmonisktkonjunkturföriopp med förhållandevis hög tillväxt och måttlig inflation.Däremot sjunker arbetslösheten endast långsamt och budgetunderskottenfortsätter att vara stora i många länden BNP-tillväxten i beräknas tillnära såväl 1995 som 1996. I sker en gradvis avmattning, medan aktiviteteni och tilltar. Arbetslösheten i förutses minska till drygt7,av arbetskraften . Inflationen väntas stiga något i OECD-området somhelhet. Detta beror främst på tilltagande prisökningar i . Dengenomsnittliga inflationen i dras dock ned kraftigt av en mycket läginflation i . Lönebildningen,och arbetsmarknadens flexibilitet i övrigt, kommer att vara avgörande förSveriges möjligheter att kombinera en hög tillväxt med låginflation. bedöms de genomsnittliga löneökningama dämpasav den historiskt sett höga arbetslösheten. Tabell 1.3 Löner och priser 1994/95:100 Bilaga1.1 : KPI = Konsumentprisindex, NPI = Nettoprisindex. Källor: , ochFinansdepartementet. Den genomsnittliga löneökningstakten under 1994uppgick preliminärt till , vilket var en halv procentenhet lägre än 1993.I samband med stigande sysselsättning beräknas den genomsnittliga lönen öka med3,respektive 1995 och 1996. Industrins löner väntas stiga med1,mer än genomsnittet i ekonomin. Inflationstrycket i den svenska ekonomin har underloppet av 1994 visat vissa tecken på att stiga. Konsumentprisemas (KPI)ökningstakt tilltog från till vid slutet avåret. Det stigande kapacitetsutnyttjandet inom industrin har bidragit tillhöjda producentpriser, framför allt på insatsvaror Det finns dock skäl att troatt spridningseffekterna blir relativt begränsade framöver Den goda tillgångenpå arbetskraft i kombination med en förväntat svag utveckling av den privatakonsumtionen torde medföra att såväl lönekostnader som marginaler stigerrelativt långsamt. Industrins investeringar ökar dessutom starkt vilket minskarrisken för ytterligare flaskhalsar i produktionen. Under hela prognosperiodenkonuner emellertid höjda indirekta skatter och minskade subventioner attmedverka till att öka konsumentprisindex. Av den prognostiserade KPI-ökningenpå 2,9 respektive beräknas 0,7 respektive 1,5procentenheter förklaras av detta. Nettoprisindex, där dessa effekterexkluderas, beräknas därför stiga med Detmycket starka konkurrensläget för s-vensk export har medfört snabbavolymökningar . Marknadsandelama har ökat på de traditionellamarknadema inom . har påtagliga exportökningar skett till desnabbväxande marknadema i Fjärran Östem. stiger de svenskaarbetskraftskostnadema (i gemensam valuta) något mer än konkurrentemassamtidigt som kapacitetsrestriktioner alltmer börjar göra sig gällande. Ettfortsatt gyimsamt kostnadsläge tillsammans med den intemationellakonjunktumppgången irmebär dock att exporten fortsätter att stiga relativtkraftigt. Ökningen bedöms bli 1995 och 1996. Importen ökade preliminärt med under1994. Till en del beror detta på en stark efterfrågan från exportsektom samt pådet kraftiga lageromslaget.Den konkurrensfördel som importkonkurrerande hemma- Prop. 1994/95:100marknadsföretag erhållit genom deprecieringen av kronan har ännu inte Bilaga1.1 iimeburit att man kurmat öka sina marknadsandelar. Under 1995 och 1996dämpas ökningen i importefterfrågan något som hemmamarknadsföretagenförväntas kunna utnyttja det gynnsamma konkurrensläget i en störreutsträckning. Därigenom dämpas importens ökningstakt. Dethöga ränteläget har försvagat den begynnande uppgången av den privatakonsumtionen. En säsongrensad förstärkning noterades dock under det 3:e kvartaletoch enligt statistik över detaljhandeln från hardeima uppgång fortsatt också . Preliminärt bedöms denprivata konsumtionen ha ökat . Konsolideringen avstatsfmansema medför att hushållens inkomster utvecklas mycket svagt denärmaste åren. Detta gäller speciellt då de realt disponibla inkomstemaminskar med , trots att sysselsättningsuppgången ger upphov relativt kraftig ökning av löneinkomstema. De minskande inkomstema under1995 bedöms dock komma att mötas med ett minskat sparande. Denna bedömning kanmotiveras av flera skäl. Hushållens skuldanpassning har varit kraftig desenaste åren och mycket tyder på att derma process nu går mot sitt slut.Därtill kommer att förändringen i arbetsmarknadsläget nu blir allt tydligaregenom den stigande sysselsättningen. Risken för att drabbas av arbetslöshettorde därför uppfettas som betydligt lägre än för bara , vilketväntas leda till en ökad konsumtionsbenägenhet. Det är också rimligt att antaatt de föreslagna statsfinansiella besparingama i stor utsträckning varfömtsedda av hushållen. 1 så fell har hushållen redan tidigare, åtminstonedelvis, anpassat sin konsumtionsnivå varför effekten när åtgärdema väl träder ikraft blir begränsad. Av dessa skäl bedöms den privata konsumtionen 1995 förblioförändrad jämfört med nivå, för att sedan öka med . -3,5 -2,4 -0,5 Sparkvot (nivå) -24,8 Handelsb.nlans (mdr. Bytesbalans (mdr. -27,1 Bytesb.ilans (% av BNP) -1,9 I % av arbetskraften Källor: , SuitistLska centralbyrån ochFinansdepartementet. Diagram 1.3 Privat konsumtion och disponibel inkomst Anddav BNP, procent 62 1994/95:100Bilaga 1.1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 Källor: , ochFinansdepartementet. -2,6 -2,8 -2,6 -3,7 -0,6 -0,2 -1,0 -1,0 -2,7 -0,5 -1,0 -1,0 -17,6 -1,3 -14,3 -31,0 -39,3 -28,4 -11,6 -0,3 -2,6 -5,6 ' Förändring i procent av föregående ärs BNP. Källor: Konjunkturin.stitutet, Statisti.ska centralbyrånoch . Bruttoinvesteringarna i näringslivet vände kraftigtuppåt , dock från en mycket låg nivå. Ökningen uppgick preliminärttill . Inom industrin var expansionen . Genom den extremt kraftiganedgången inom bostadssektom minskade ändå de totala bmttoinvesteringama någotjämfört med . Den snabba produktionstillväxten inom industrin irmebär attkapacitetsutnyttjandet nu ökar väsentligt, vilket i kombinationmed den mycket goda lönsamheten gör att investeringsexpansionen väntasöverstiga 1995. Investeringama inom övriga delar av näringslivet hämmas iviss mån fortferande av den svaga hemmamarknaden samt ett betydande överskottpå kommersiella lokaler. Alltfler tecken tyder dock på att utvecklingen är påväg att vända. Prisema på kommersiella fastigheter har stabiliserats och fleratjänstesektorer redovisar nu expansiva produktionsplaner. Deinvesteringsstimulanser som föreslogs i den ekonomisk-politiska propositionen inovember bidrar också till investeringsexpansionen. De totala bmttoinvesteringamaförutses stiga med trots ett fortsatt kraftigt fell ibostadsbyggandet. fömtses näringslivets investeringsexpansion dämpasnågot som nedgången i bostadsbyggandet då bedöms ha upphört. Totaltväntas därför investeringsuppgången 1996 bli nästan lika betydande som under1995. Det höga ränteläget verkar dämpande påinvesteringsutvecklingen. Den goda lönsamheten i kombination med en mycketsnabb produktionstillväxt inom stora delar av näringslivet innebär emellertidatt investeringar i realkapital är attraktiva även vid förhållandevis högarealräntor Det goda vinstläget i många företag innebär också att en stor del avinvesteringama kan finansieras med egna medel. 1994/95:100 Bilaga1.1 Andel av BNP, procent T---- 1--- 1--- >--- 1--- 1--- 1--- 1--- r 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 , Suitistiska centralbyrån och . Lagerinvesteringarna gav ett betydande positivtbidrag till tillväxten 1994, preliminärt ca en procentenhet. 1 takt med denstigande produktionen växte industrins lager av insatsvaror och varor iarbete. Ett påtagligt omslag skedde också i partihandelns lager, där enbetydande lageravveck- 9Riksdagen 1994/95. ling 1993 förbyttes i enkraftig uppbyggnad . I viss mån torde denna Prop. 1994/95:100lagemppbyggnad förklara den snabbt ökande importen under slutet av Bilaga1.1 1994. Industriproduktionenökade 1994 med ca9 %. Kapacitetsutnyttjandet har stigit snabbt och ligger nuförhällandevis högt. Enligt barometer planerar ändåindustriföretagen för stora produktionsökningar också . Mot bakgmndav expansiva investeringsplaner samt en viss ytterligare potential till högreutnyttjandegrad av realkapital-stocken fömtses tämligen höga tillväxttal förindustriproduktion såväl 1995 som 1996. Takten i produktionsuppgången förväntasdock avta . Uppgången i dtn privata tjänstesektorns produktionvar påfallande kraftig och inträffade också tidigare än beräknat.Tillväxttakten i den privata tjänsteproduktionen väntas tillta något underprognosperioden, men hålls tillbaka av den svaga utvecklingen av den privatakonsumtionen. Produktionen i byggnadssektorn fortsatte 1994 att minskakraftigt . Ett tilltagande investeringsbehov inäringlivet tillsammans med de föreslagna stimulansåtgärder för byggande innebärdock att byggproduktionen väntas tillta fro.m. Sammantaget fömtses enuppgång av näringlivets produktion med såväl 1995 som 1996, vilket ärhistoriskt sett mycket höga tillväxttal. Det svåra läget på arbetsmarknaden förbättradesnågot under loppet av 1994. Sysselsättningen, mätt som antal arbetade tiimnar,ökade betydligt. En ökad medelarbetstid innebar emellertid att antaletsysselsatta personer fortsatte att minska 1994 jämfört med . Under 1995väntas dock antalet sysselsatta öka , vilket motsvarar ca 105 000personer. Sysselsättningsexpansionen fortsätter också 1996 om än i någotlång-sarrunare takt. Diagram 1.5 Sys.selsättning och arbetskraftsutbud 1994/95:100 Bilaga1.1 3800 T---- '--- 1-- '--- 1-- '--- 1-- '--- 1-- '--- 1-- '--- i'r'------ r 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 Källor: , ochFinansdepartementet. Den öppna arbetslösheten förväntas minska från 7,av arbetskraften till 1996, mätt som årsgenomsnitt. Effekterna påarbetslösheten begränsas dock av att även utbudet av arbetskraft kan väntasöka när situationen på arbetsmarknaden ljusnar. Andelen av befolkningen mellan16 och som utgör arbetskraften, dvs de som arbetar eller är arbetslösa,har sjunkit från 1994. Många av de personer somförsvuimit ur arbetskraften förväntas återvända till arbetsmarknaden närsysselsättningsutvecklingen förbättras. Underskotteti den offentliga sektoms finansiella sparande beräknas uppgå till ca168 miljarder kr eller av BNP. Det är en förbättring med ca 25miljarder kr . Därmed har de senaste årens ökning av underskottetbrutits. leder uppgången i ekonomin, tillsammans medsuccessiva genomslag av de budgetförstärkande åtgärdema, till en relativtkraftig reducering av den offentliga sektoms sparandeunderskott. För 1996beräknas underskottet till av BNP. Statens finansiella sparandeförbättras i än högre grad, från ett underskott 1993 på ca 237 miljarder krtill ca 1996 eller av BNP. Statens finanser förbättrasi begränsad utsträckning medan förstärkningen är kraftig. Dettasammanhänger till en del med periodiseringseffekter av skatteinkomstema, t.ex.till följd av ändrad momsuppbörd genom EU-medlemskapet. mer också effekter av tillväxtens sammansättning. År 1995utvecklas Prop. 1994/95:100 t.ex. momsbasema mycket svagt av detta skäl.Sparandet i AP-fonden Bilaga 1.1 halveras och den kommunala sektomssparandeöverskott vänds till underskott . I och med att deårliga underskotten i stoten och den offentliga sektom alltjämnt är betydandefortsätter statskulden och den offentliga sektoms nettoskuld att öka. I slutetav uppskattos stotskulden uppgå till av BNP och den offentligasektoms finansiella nettoskuld till av BNR Tabell 1.6 Öppen arbetslöshet, sysselsättning ocharbetskraft samt korrigerat för arbetsmarknadspolitisk;» åtgärders direktainverkan Reguljär sysselsättning Åtgärder i arbet.skraften' Sysselsatta Arbetslösa inkl. i åtgärder Underliggande arbetskraft Åtgärder utanför arbetskraften-Arbetskraft Omfattar beredskap.sarbetc, rckryteriiig.s.stöd, ungdomsintroduktion, utbildningsvikariat och företagsulbildning. Omfattar arbetsmarknadsutbildning,ungdom.spraktik/kommun!ilt uppföljningsansvar och arbetslivsutveckling. ■n'"-1 begreppetarbelsmnrkn.idspoliliska åtgärder ovan ingår ej utökningen av den reguljärautbildningen som genomförts inom arbetsmarkn.idspolitikens och utbildningspolitikensgcmenstimma ram. Omfattningen av denna uppgår under kommande budgetår till ca90 000 platser. Deluigaiide i dessa räkn.is som varande uLinför arbetskraftenovan. Inte heller ingår personer som beräknas få del av det nu föreslagnasärskilda sysselsättningsstödct eller de som erhållit arbete genominfrastruktursatsningar. Dessa beräknas till ca 110 000 resp 50 000 personer.Dessa ingär i reguljär sysselsättning ovan. Viss hän.syn har Uigils tillpersoner som deltar i s.k. datortek samt i det s.k. utvecklingsåret mm. Adderassamtliga ovanstående program till de ca 200 000 personerna (86 000 +117 000) itabellen ovan kan en total upp.skattning av anuilet som berörs avarbetsmarknadspolitiken ber.nknas till drygt 500 000 personer för kommandebudgetår. Källa: Suitistiska centralbyrån, ochFinansdepartementet. Bytesbalansen utgörsdefinitionsmässigt av summan av det privato och offentliga finansiellasparandet. Det privato finansiella sparandet fömtses minska de närmaste åren.Denna minskning är dock inte lika kraftig som förbättringen i den offentligasektom varför bytesbalansen förstärks . Det finansiellasparandet i företogssektom kvarstår på en onormalt hög nivå. ökarockså det reala sparandet genom den tilltogande investeringsaktiviteten.Sammantoget innebär detto en relativ kraftig ökning av det totalabmttosparandet i ekonomin, dvs reala investeringar plus bytesbalans. Som andelav BNP ökar bmttosparandet från till 1996. Procent avBNP i löpande priser 1994/95:100 Bilaga1.1 14,3 -0,8 -11,2 6,5 5,1 -10,2 5,0 6,6 -6,8 4,0 6,4 , Suitistiska centralbyrån och . Diagram 1.6 Finansiellt sparande i privat och offentligsektor samt bytesbalans Andelav BNP, procent 15- -20 I'---------- 1--- '---- 1'------ 1--- '---- 1'------ 1--- '---- 1--- 'I------ ' 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 Källor: , ochFinansdepartementet. 1.2 Den svenska ekonomin i ett medelfristigt perspektiv preliminära nationalbudgeten presenteras kalkyler avseende den ekonomiskautvecklingen t.o.m. . I ett sådant tidsperspektiv ärinformationsunderlaget otillräckligt för att prognoser i vanlig mening skallkurma utorbetos. Mot bakgrund av de stora förändringar som den svenska ekonomingenomgår ter sig varje scenario över utvecklingen på medellång sikt somsärskilt osäkert. Samband och erfarenheter baserade på historiska tidsseriermed andra skatte- och regelsystem i ekonomin har begränsat värde i en situationsom i så många avseenden avviker från tidigare perioden Behovet av längre framåtblickar än dentraditionella tvåårshorisonten Prop. 1994/95:100 är emellertid stort. Denekonomiska politiken och de gmndläggande Bilaga 1.1 ekonomisk-politiskafrågeställningarna har fått en allt större tyngdpunkt mot det medelfristigaperspektivet. I syrmerhet behöver utvecklingen för de offentliga finansema ochpå arbetsmarknaden belysas också i detto tidsperspektiv. Det svenskamedlemskapet i EU och ambitionen att delto i det europeiska monetära samarbetetställer också krav på utorbetondet av ett konvergensprogram i ett medelfristigtperspektiv. Konvergenskri-teriema enligt avser bl.a. maximigränserför den offentliga sektoms finansiella underskott (av BNP), samt för denkonsoliderade bmttoskulden (av BNP). Även inflationstokt, långamarknadsräntor samt växelkursutveckling ingår i kriteriema. Tre olika scenarier för ekonomins utveckling redovisas. Huvudsyftet med scenariema är att illustrera hurekonomin utvecklas i olika avseenden vid skilda tillväxttokter. Obalansema påarbetsmarknaden och i de offentliga finansema är mycket stora. 1 scenariemaillustreras tillväxtens betydelse för hur dessa frågor utvecklas i ett längretidsperspektiv. Syftet är alltså inte att ange vilka förutsättningar i form avekonomisk politik m.m. som krävs för att åstadkomma en viss tillväxt. Fömtsättningamaför en hög och uthållig tillväxt måste i gmnden betraktos som gynnsamma. Ettantal strukturella reformer har genomförts t.ex.skattereformen, utökad konkurrenslagstiftning, reformer avseende sjuk- ocharbetsskadeförsäkringar satnt pensionssystemet m.m. Genom dessa reformer långsiktiga tillväxtförmågan i ekonomin stärkts. Därtill kommer attresursutnyttjandet i ekonomin i utgångsläget är lågt, genom att en betydandedel av arbetskraften saknar reguljär sysselsättning. I samtliga tre altemativ fömtsatts fullföljande avden ekonomiska politik som föreslagits i höstens ekonomisk-politiskaproposition, i EU-finan-sieringspropositionen samt i föreliggandebudgetproposition. Även den internationella utvecklingen är gemensamför altemativen. Liberaliseringen av världshandeln, den europeiskaintegrationen och en successivt storkare internationell konjunktur förutsättsge en tillväxt i OECD-området påknaptt under periden 1996-1999.Marknaden för svensk export av bearbetade varor till dessa länder ökar därmedmed i genomsnitt . Därtill kommer att desydostosiatiska ländemas expansion väntos fortsätto. Inflationsbekämpningeninom OECD-ländema förväntos ha fortsatt hög prioritet varför den genomsnittligaprisutvecklingen på världsmarknaden väntos uppgå till . De tre scenariema skiljer sig åt med avseende påarbetsmarknadens funktionssätt samt graden av trovärdighet för den ekonomiskapolitiken avseende bl.a. inflationen och de offentliga finansema. anpassningsförmåga är avavgörande betydelse för möjlighetema att på- Prop. togligtkutma sänka arbetslösheten uton att löneökningama tilltor på ett Bilaga 1.1 Ekonomins varierande funktionsförmåga har också togitsig uttryck i något skilda ränteantoganden mellan altemativen. femårigastotsskuldsränton antas sjunka till som årsgenomsnitt i altemativetmed medelhög tillväxt. Ränton antos vara 1/ högrerespektive lägre i de två övriga altemativen 1998. Altemativen är konstmerade så att pris- ochlöneökningstaktema i stora drag är desamma i alla altemativ. Detto gäller ocksåproduktivitetsutvecklingen. Inflationstrycket kan naturligtvis antos varahögre vid ett högre resursutnyttjande i ekonomin. Fömtsättningama är dock attekonomins ftinktionsätt varierar i de olika altemativen varförinflationstendenser uppstår vid olika grad av resursutnyttjande. Altemativen skiljer sig åt med början 1996.Samtliga altemativ utgår från den prognos som presenteras inationalbudgeten. Altemativet med medelhög tillväxt sammanläller detto år mednationalbudgetens prognos. Denkraftfulla saneringen av de offentliga finansema som genomförs under periodeninnebär att hushållens inkomster utvecklas svagt i samtliga altemativ. Denprivata konsumtionens bidrag till tillväxten blir därför begränsad i samtligascenarier Den slutliga effekten av besparingama beror dock på i vilken gradekonomins aktörer anser politiken långsiktigt trovärdig och hållbar. Därigenompåverkas räntebildning, konsumtions-och investeringsbeteende i hög grad. Tabell 1.8 Försörjningsbalans 1996-1998 Genomsnittlig årlig procentuell förändring Import av varor och tjänster Export av varor och tjänster 1,9 -1,0 8,5 0,1 7,1 -0,8 1,2 -1,3 6,4 -0,2 .4/im. 'Förändring i procent av föregående års BNP. Den årliga genomsnittliga BNP-tillväxten uppgår ialtemativet med medelhög tillväxt till . Ett successivt större förtroendeför den svenska ekonomin samt en hög lönsamhet i näringslivet medför en fortsattutbyggnad av produktionskapaciteten som hushållen minskar sittsparande. Effektema av budgetförstärkningama på efterfrågan Utvecklingen av produktion och efterfrågan innebär attsituationen på arbetsmarknaden gradvis förbättras. Under åren 1996 till 1998skapas knappt 200 000 nya jobb. Den totola arbetslösheten uppgår i dettoaltemativ till av arbetskraften. De personer som lämnade arbetskraftenunder den kraftiga nedgången i ekonomin kommer i detto scenario i betydandeutsträckning tillbaka till arbetskraften. Diagram1.7 Öppet arbetslö.sa samt personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspoUtiskaåtgärder 1994/95:100 Bilaga1.1 19801983 1986 1989 1992 1995 1998 Källor: , Suitistiska centralbyrån ocliFinansdepartementet. I alternativet med låg tillväxt uppvisararbetsmarknaden en låg flexibilitet, vilket irmebär tendenser tillinflationsdrivande löneökningar redan vid en hög arbetslöshet. Osäkerheten om humvidautvecklingen av de offentliga finansema är hållbar tilltor. Den bestående högaarbetslösheten skapar osäkerhet om hur den ekonomiska politiken kommer attutformas. Osäkerheten tor sig uttryck i något högre räntor än i de övrigaalternativen samt en dämpad investerings- och konsumtionsbenägenhet hos företogoch hushåll. Den genomsnittliga BNP-tillväxten i detta altemativ uppgår till2,. Arbetslöshetsnedgången avbryts i ett tidigt skede och summan av de öppetarbetslösa och personer i konjunkturberoende åtgärder når inte avarbetskraften. Graden av permanent utslagning från arbetsmarknaden är ocksåhögre än i altemativet med medelhög tillväxt. Tabell 1.9 Nyckeltal 1996-1998 Årlig prändring, genomsnitt 19961998 Arbetsmarknadspol it tska åtgärder' Finansiellt sparande i offentlig sektor -2,4 -0,9 -4,5 1994/95:100 Bilaga1.1 I % av arbetskraften. I % avdisponibel inkomst. ' I % av BNR I scenariet med hög tillväxt ökar BNP med igenomsnitt . Arbetsmarknaden är i detto altemativ tillräckligt flexibelför att medge en snabbare tillväxt uton att inflationsdrivande löneökningaruppstår Förtroendet för hållbarheten i den ekonomiska utvecklingen ökarefterhand som sysselsättningen ökar och de offentliga finansema förbättras. Dettoleder till lägre realräntor och reducerad osäkerhet vilket bidrar till ensnabbare konsumtions- och investeringstillväxt. Antolet reguljärt syssel-sattoökar i denna kalkyl med ca 330 000 . Den godaefterfrågan på arbetskraft innebär också att den andel av befolkningen somtillhör arbetskraften ökar väsentligt. Den totola arbetslösheten sjunker fill . Dekraftiga budgetförstärkande åtgärdema innebär en successiv minskning av detoffentUga underskottet i samtliga altemativ. Den ekonomiska tillväxten är ocksåav stor betydelse för de offentliga finansemas utveckling. En ökadsysselsättning och höjda reallöner leder till ökade skatteinkomster ochminskar utgiftema för arbetslösheten. Även räntenivåema har betydelse för deoffentliga finansema. Den ökande skuldsättningen har ökatstatsfinansemas känslighet för ränteförändringar Diagram1.8 Offentliga sektoms inkoinster och utgifter, medelhög tillväxt Andelav BNP, procent 80 1994/95:100 Bilaga1.1 -|,1II1I,1I11I11I,1I,1I1,T 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 1997 Det privata finansiella sparandet minskar underkalkylperioden från den mycket höga nivå som råder . Speciellt ärföretagens flnansiella sparande anmärkningsvärt högt.