prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Medelvärdet för kapitalskulden pergaranti är Minsta enskilda garanti uppgick till 500kronor och största enskilda var De myndigheter som utfärdatdet största antalet garantier är BKN med 20 147 garantier, SJV 10 900 och EKNcirka 10 000. Dessa tre myndigheter står för av det totala antaletkreditgarantier Övriga myndigheter har utfärdat tillsammans drygt 1 000garantier Trendenför total garantiram, utfästelse och kapitalskuld var fram till och /92 svagt uppåtgående. en stor ökning som nästanhelt kan tillskrivas bankkrisen och om- 1994/95:100 läggningen avbostadsstödet. Dessa två händelser ledde till bildandet av Bilaga I de två myndighetema BSN och BKN, som tillhör de största garantigivarna. Avkapitalskuldens ökning på under /93 stodBSN för 29,8 och BKN för . Beslutetatt inrätta BSN fattades . Vid utgången av /94redovisas tre ansvarsförbindelser som totalt uppgår till 20 303 miljoner kronorDe tre var till Secumm (), Sparbanksstiftelsema (6,8) och Retriva(3,5). Inkomstema från kreditgarantiavgifter uppgick under /94till 294,8 (100,0) Avgiftsnivån på BSN:s garantier är 1procent. BSN betalade under /94 ut 20 231 (23 399) miljonerkronor som ersättning för infriade garantier Av tidigare infriade garantier har399,9 (0,0) återvunnits. Det tidigare avtalet med ägare. Sparbanksstiftelserna, har omförhandlats till marknadsmässigavillkor vad gäller ränta och garantiavgift. Gentemot har BSNockså ett åtagande, men något direkt stöd har inte utbetalats. har däremot inneburit en mycket stor belastning för staten.Bankkrisen har kostat skattebetalama stora belopp och totalt har 65 miljarderkronor betalats ut. Av detta har betalats ut vidinfrianden av kreditgarantier BKNinrättades och har till uppgift att arbeta för en effektivtfungerande garantigivning för finansiering av bostadsbyggande. Budgetåret1993/94 registrerades 4 824 nya garantier med ett sammanlagt garanterat belopppå Garantistocken uppgick därmed vid budgetårets sluttill och antalet garantier var 20 147. Inkomstema frånkreditgarantiavgifter uppgick under /94 till 101,2 (67,5)Avgiftsnivån på BKN:s garantier är . BKN betaladeunder /94 ut 126,7 (0,4) som ersättning förinfriade garantier Av detta belopp har 5,7 (0,2) återvurmitsfrån kommuner med borgensåtaganden. Exportkreditnämndenoch Beredningen för intemationelU 1994/95:100 Dentotala garantiramen utökades till då EKN ficki uppdrag av regeringen att inom ramen av lämna garantier föraffärer med och . EKN administrerar så kalladebiståndsgarantier på uppdrag av Beredningen för intemationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS). Biståndsgarantiema ingår i EKN:s redovisning. Uteståendeutfästelser och kapitalskuld var 87,5 (85,0) respektive 40,0(36,7) miljarder kronor Av detta stod BITS för 9,9 respektive 8,9. De totala garantiavgiftema under /94uppgick till , vilket är en ökning med 104 miljoner kronorfrån föregående år Avgiftsnivån för EKN och BITS ligger på 1 respektive 0,5procent, om utestående kapitalskuld jämförs med avgifteraa . Verksamhetenmed lantbmksgarantier redovisas dels av SJV som disponerar anslaget förtäckande av kreditförluster och dels av länsstyrelsernas lantbmksenheter somadministrerar de enskilda garantierna. uppgick kapitalskuldenför lantbmksgarantierna till 1,9(2,0) miljarder kronor, vilket är en halveringjämfört med , då den uppgick till cirka 3,7 miljarderkronor Antalet garantier har minskat från cirka 25 000 tilldagens 10 900 (11 900). Avgiftema för lantbmksgarantierna är . Riksbankenhar ett garantiåtagande på 1 696 miljoner USD i . Den 30 juni 1994motsvarade det 13 025 (13 120) Enligt regeringsbeslut garanterarstaten de förluster som kan uppkomma på kapitalinsatsen i Världsbanken.Förändringama beror endast på förändringar i kursrelationenmellan USD och svenska kronor Någon avgift tas inte ut på denna garanti. Frånoch med har denna garanti överförts från till . Enligtinstmktionen för RGK skall målet för hanteringen av garantiengagemanget varaatt kostnaderna för verksamheten skall täckas av dess intäkter sett över enlängre tidsperiod. Målet för verksamheten är vidare att bidra till att andramyndigheters garantigivning bedrivs på ett effektivt sätt. Vidare skall RGKmeddela föreskrifter och allmänna råd för statliga garantier tillnäringslivet samt följa kostnadema för och omfattningen av 1994/95:100detta. RGK har i sin redovisning fördelat sina garantier på olika Bilaga 1näringsområden. RGK:s garantiåtagande uppgick per den 30 jiini 1994till Detta innebär en ökning av åtagandet med 18,5miljarder Ökningen beror till största delen på RGK:s alltmer omfattande engagemangför garantier avseende pensionsåtaganden till bolagiserade affärsverk och andramyndigheter. Den största ökningen rör , pensionsåtaganden till ABoch övertagande av de garantier som tidigare utfärdats av . De sexstörsta garantimottagarna är Stadshypotekskassa (27,0miljarder kronor), (4,8), (4,5), SverigesAllmänna Hypoteksbank (2,3), Nordiska Investeringsbanken (2,0) ochStockholmsleder AB (2,0). Tillsammans med statliga pensionsåtaganden (15,8)utgör dessa av RGK:s garantier Avgiftema uppgår till 0,4procent av total kapitalskuld. , , , ,. ,, , Kammarkollegiet, Centralastudiestödsnänmden. och 18 länsstyrelser, har utfärdat drygt500 garantier på totalt Detta belopp utgör knappt 0,2procent av statens totala garantiåtagande. Avgiftsnivån för denna gmpp avgarantier ligger på knappt I procent. Entyp av ansvarsförbindelser som inte tagits med tidigare i redovisningen tillriksdagen av den statliga garantiverksamheten är de skuld- ochgarantiförbindelser som avser åtaganden gentemot intemationellautvecklingsbanker och utvecklingsfonder 1 RGK:s årsredovisning är dessaupptagna till som statliga ansvarsförbindelser Någraavgifter tas inte ut för dessa ansvarsförbindelser beslutade om enallmän statlig garanti för det svenska betalningssystemet. Statens garantiomfattar, fömtom bankerna och deras dotterbolag, också vissa andrakreditinstitut med statlig anknytning. Syftet med denna statliga garanti är atttrygga stabiliteten i betalningssystemet och säkra kreditförsörjningen. Detstatliga åtagandet är av temporär natur och skall avvecklas när förhållandenaär sådana att det inte längre föreligger något hot mot stabiliteten i detfinansiella systemet. Denna statliga garanti är inte med isiffersammanställningama i föreliggande redovisning eftersom den inte entydigtkan bestämmas beloppsmässigt. Någon avgift tas inte ut för denna garanti. utgifter till följd avinfriade garantier 1994/95:100 Bilaga I Utgifterna till följd av infriadegarantier under /94 uppgår till 21,7 (24,5) miljarder kronorvilket motsvarar av total kapitalskuld. De största infriandenaredovisas av BSN med 20,2 (23,4) miljarder kronor, EKN med 1,2 (1,1) och BKNmed O, I (0,0). Exklusive BSN uppgår infriandena till av totalkapitalskuld. Inkomsterfrån garantiavgifter under /94 uppgår till 1 007 miljonerkronor, jämfört med 606 under föregående budgetår Inkomsterna genereras främstav EKN (328), BSN (295), RGK (262) och BKN (101). Garantiavgifterna uppgår till0,av total kapitalskuld. beslut att avgiften på statligagarantier skall vara uppnås inte /94. En lägregenomsnittlig avgiftsnivå uttas av (O procent), RGK (0,)och BKN (0,). Övriga myndigheters avgiftsnivå ligger på . Inkomster till följd av återbetalning av infriadegarantier uppgår till jämfört med 598 föregående budgetårDessa inkomster härrör främst från exportkreditgarantierna (975) där stora återbetalningarhar gjorts från , , , , och Argentina.Sparbanksstiftelserna har återbetalat till BSN, avseendetidigare infriade garantier Detekonomiska utfallet av verksamheten Summanav inkomster från garantiavgifter och återbetalningar för tidigare infriadegarantier har i förhållande till utgifter för infriade garantier resulterat iett stort nettounderskott på Utfallet exklusive BSNvisar ett mindre överskott på Föregående budgetår visadeockså ett stort nettounderskott på Exklusive BSN blevutfallet föregående år ett litet underskott på Tabellennedan visar i sammandrag garantiramar, utfästelser och kapitalskuld församtliga statliga garantier per , samt inkomster och utgifterför statliga garantier under /94. Statliga garantier per (garantiram per ) 1994/95:100 Bilaga 1 Under /94 per Utgifter till följd av infriade Inkomster från garanti avgifter Inkomster till följd av återbetal- ningar av tidigare infriade garantier 65 852,0 20 303,0 19 827,1 13 025,3 1 881,0 65 852,0 20 303,0 19 827,1 13 025,3 I 881,0 5 Budgetering avförvaltningskostnadsanslag /95: lOO /96 "'S' 5.1 Kompensation för prisutvecklingen Somett led i rambudgetprocessen har anslagen till myndigheterna för det /96 avseende resurser för löner, lokaler och övrigaförvaltningskostnader genom s.k. pris- och löneomräkning kompenserats för denfaktiska prisutvecklingen under föregående budgetår (1993/94) samt för periodenjuli - (schablonframskrivning med oförändrad priskompensation).Särskilda indextal för lönekostnadsutveckling, baserade på prisutvecklingeninom den konkurrensutsatta sektom och de allmänna prisförändringarna förövriga förvaltningskostnader har använts. Budgeteringen av lokalkostnadsdelen imyndigheternas förvaltningsanslag var tidigare baserad på Byggnadsstyrelsensavisering av hyra till resp. myndighet. Eftersom myndighetema från den 1 juli1993 ansvarar för sin egen lokalförsörjning inom ramen för anvisat ramanslaghar i årets budgetproposition en ny beräkningsteknik använts. De övergripandeprinciperna för omläggningen presenterades kompletteringsproposition(prop. 1993/94:150, bet. 1993/94:FiU20, rskr 1993/94:453). Den använda beräkningstekniken för lokalkostnaderbygger på en schablonmässig omräkning av den samlade resursnivån förlokalanskaffning på statsbudgeten. Som bas för beräkningen ligger, i huvudsak.Byggnadsstyrelsens tidigare hyresaviseringar til! Den utifråndessa aviseringar fastställda resursnivån har justerats med utgångspunkt i enövergripande bedömning av de förväntade nivåema på, av myndighetema, underbudgetåret ny- och omtecknade hyreskontrakt. För de unika kultur- och s.k.ändamålsfastigheter som förvaltas av , där myndighetensverksamhet är integrerad med fastigheten, har i princip det tidigarebudgeteringssystemet tillämpats. Den använda beräkningstekniken leder till attincitamentet att spara på lokalkostnader ligger kvar hos myndigheten. Dettagenom att myndigheten ges möjlighet att tillgodogöra sig besparingar, dels omhyresnivån på de av myndigheten ny- och omtecknade kontrakten ligger under denhyresnivå som schablonmässigt beräknats för myndigheten, dels när myndighetenminskar sin lokalyta i relation till den tidigare av Byggnadsstyrelsenanvisade lokalytan. Den årliga omräkningen av anslagen för attkompensera för prisutvecklingen på lokaler kommer fortsättningsvis, på sammasätt som för löner och övriga förvaltningskostnader, vara baserad på enövergripande bedömning av den faktiska prisutvecklingen. När det gäller s.k.ändamålsfastigheter kan särskilda analyser och beräkningar behöva göras. Pris- och löneomräkningen avseende budgetåret1995/96 grundar sig således på en bedömning av prisutvecklingen under perioden1 - . En avstämning mot den verkliga prisutvecklingen underdenna period kommer att göras inom ramen för pris- och löneom- 1994/95:100 räkningen i nästkommande budgetarbete. Vidare har anslag som pris- och löneomräknats budgeteratsmed hänsyn till ett produktivitetskrav om pä l2-månadersbas, vilketmotsvarar den genomsnittliga årliga produktivitetsförbättringen inomnäringslivets tjänstesektor . Motsvarandeproduktivitetskrav gäller även för de myndigheter som driver avgiftsbelagdverksamhet där myndigheter disponerar inkomstema. Fjärde huvudtitelns anslag IV AlFörsvarsmakten är dock undantaget från detta produktivitetskrav. Den på ovan redovisade sätt schablonmässigtframräknade totala priskompensationen till myndighetema har lagts till gmnd fören prövning av statens totala utgifter för förvaltning. Den enskildamyndighetens samlade behov av medel, anvisade via ramanslag, har därefter påsedvanligt sätt prövats och vägts mot andra utgifter på statsbudgeten inomramen för de samlade resurserna. Lån i för myndigheters investeringar ianläggningstillgångar för förvaltningsändamål 1994/95:100 Bilaga 1 Regeringensförslag: Regeringen skall för /96 få besluta om lån iRiksgäldskontoret för investeringar i anläggningstillgångar förförvaltningsändamål intill ett sammanlagt belopp av 12 . har godkänt ett generellt införande avlån i () för myndigheters investeringar ianläggningstillgångar för förvaltningsändamål fro.m. /94 enligtde principer som redovisades budgetproposition (prop. 1992/93:100bil. 1, bet. 1992/93 :FiU20, rskr 1992/93:189). 6.1 Lånebemyndigande för /96 1följande tabell redovisas för varje departementsområde dels utfallet avseendeupptagna lån i anläggningstillgångar för förvaltningsändamål ,dels låneramar som regeringen lämnat till myndigheterna för innevarandebudgetår med hänsyn tagen till regeringsbeslut som fattats t.o.m. den 15december 1994 och dels beräknat sammanlagt lånebehov för /96. I enlighet med vad som beslutats om principerna förlånemodellen avser låneramsbeloppen den totala skuld som regeringen via myndigheternahögst får ha till RGK under det aktuella budgetåret. Lånebemyndigande för /96 ramar 1994/95 I 841 340 000 2 603 900 000 1 592 518 000 1 020 500 000 1 005 390 000 2 983 584 000 3 419 573 000 Miljö- och naturresursdep. 2 371 542 300 9 800 000 000 12 400 000 000 8 1994/95. /94 omfattades flertalet myndigheterav lånemodellen. 1994/95:100 bemyndigade regeringen att för dessamyndigheter ta upp lån Bilaga 1 i RKG intill ett sammanlagt belopp av (prop. 1992/93:100 bil. I, bet. 1992/93:FiU20, rskr 1992/93:189) Av tabellen framgår au myndigheternas sammanlagdalåneskuld vid budgetårets utgång uppgick till 2 De främstaskälen till skillnaden mellan den sammanlagda tilldelade låneramen och densammanlagda låneskulden torde vara följande. Myndigheternas investeringsbeteende har förändratstill följd av att myndigheterna belastas med hela kapitalkostnaden förinvesteringarna. Myndigheterna har senarelagt planerade investeringar Myndigheternahar amorterat mer än planerat vad gäller den delen av myndigheternas låneskuldtill som var en kapitalskuld till Statskontoret förADB-utmstning. Anledningen till att myndigheterna amorterar mer än planerat äratt amorteringstiden, som Statskontoret beslutade, för ADB-utmtsningen varitför lång i förhållande till den ekonomiska livslängden. Den sammanlagdatilldelade låneramen för /94 har beräknats från myndigheternasredovisning av planerade investeringar, vilka sannolikt har innehållit ettvisst mått av överplanering. Myndigheterna har i vissa fall varit obenägna attta upp lån i i de fall myndigheterna har haft medeltillgängliga i form av anslagssparande och överskott i avgiftsfinansieradverksamhet. Det är emellertid ännu för tidigt att dra någralångtgående slutsatser om utvecklingen av myndigheternasinvesteringsverksamhet. Regeringen beräknar för /96 detsamlade lånebeloppet till 12 Av beloppet beräknas ställas till regeringens disposition för att möta ofömtsedda behov,vilket utgör av det sammanlagda lånebeloppet. Utökningen jämfört medinnevarande budgetårs låneramar beror dels på att /96 avser 18månader, dels på att den totala upplåningsvolymen successivt ökar de närmastföljande budgetåren eftersom amorteringarna inte blir lika stora somupplåningen förrän samtliga investeringar i anläggningstillgångar förförvaltningsändamål är finansierade med lån i RGK. Förslag till riksdagsbeslut /95: lOO Bilaga 1 Regeringen föreslår att 1.godkänner de allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen har förordat i detföregående, 2.godkänner de allmännariktlinjer för budgetregleringen som regeringen har förordat i det föregående, 3.godkänner riktlinjerna förbudgetering och redovisning av statens verksamhet i enlighet med vad regeringenhar förordat (Ekonomisk styrning av statlig verksamhet, avsnitt 2.1), 4.för /96, iavvaktan på slutliga förslag i kompletteringspropositionen och i enlighet medvad regeringen har förordat i det föregående, a)beräknar statsbudgetensinkomster, b)beräknar förändringar ianslagsbehållningarna, c)beräknar Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto. 5. bemyndigar regeringen att för budgetåret1995/96 besluta om lån i till investeringar i myndigheters anläggningstill gångar för förvaltningsändamål intill ett sammanlagt belopp av (Budgetförslaget och statens ekonomiska ställning, avsnitt6.1). Innehåll 1994/95:100 1Den ekonomiska politikensinriktning 1 2Det ekonomiska arvet 13 2.11980-talet - budgetsanering ochöverhettning 14 2.21990-taIet - nyabudgetunderskott och efterfrågekris 17 3 Sverigeoch den Europeiska unionen 21 3.1Sätt i arbete 22 4 Denekonomiska utvecklingen 25 4.1Den internationella ekonomin1995 och 1996 25 4.2Den svenska ekonomin 1995 och1996 26 5 Enpolitik för tillväxt, sysselsättning och välfärd 34 5.1En politik för tillväxt 34 5.2Finans- och penningpolitiken 38 6 Budgetförslagetoch förstärkningar av den offentliga 6.1Samlade förstärkningar av deoffentliga finanserna 56 6.3Åtgärder för att förstärkabudgeten 58 6.4Finansiering av medlemskapet iEU 64 6.6Kommunal ekonomi 66 Appendix: Omprövningoch förnyelse av offentlig förvaltning 71 Ekonomisk styming avstatUg verksamhet 1994/95:100 1.1 Deoffentliga åtagandena och statens roll 73 2 Budgeteringoch redovisning av statens verksamhet 76 2.1Principer för budgetering ochredovisning av statens verksamhet 76 2.2Utredning om skillnaden mellanredovisningen av statsbudgeten och utgifter och redovisningen inationalbudgeten av statens inkomster och utgifter 77 2.3Införande av årsredovisning förstaten 78 3Resultatet av RRV:s granskning1994 79 3.1 RRV:s iakttagelser 79 5Ökade krav för god intemkontroll i staten 85 6Konsekvenser för de statligamyndighetema av införandetav en allmän löneavgift m.m. 88 Budgetförslagetoch statens ekonomiska ställning 1 Beräkning av statsbudgetens inkomster ochutgifter för budgetåren 1994/95 och 1995/96 89 1.2Statsbudgetens inkomster ochutgifter under budgetåret1994/95 89 1.3 Statsbudgetensinkomster och utgifter under budgetåret1995/96 93 1.4 Statsbudgetenssaldo för budgetåren 1994/95 och1995/96 97 3Lånebehov och statsskuld 102 4Redovisning av verksamheten medstatliga garantier m.m. 5 Budgeteringav förvaltningskostnadsanslag för budgetåret1995/96 111 5.1Kompensation för prisutvecklingen 111 6 Lån i för myndigheters investeringar 1994/95:100 ianläggningstillgångar för förvaltningsändamål 113 Bilagal 6.1Lånebemyndigande för /96 113 Preliminär Nationalbudget prop. Denpreliminära nationalbudget som härmed läggs fram, beskriver den interaationellaoch den svenska ekonomins utveckling . Nationalbudgeten bygger på material frånfåckdepartementen samt från olika myndigheter och institutioner. Förbedömningen av den intemationella utvecklingen har material erhållits frånbl.a. Beskrivningen av den svenska ekonomin baseras främst på underlagfrån och på den prognos som Konjunkturinstitutetpublicerade . Ansvaret för de redovisade bedömningarna åvilardock helt ekonomiska avdelning. Nationalbudgeten innehåller dessutom kalkyler överekonomins utveckling i ett något längre perspektiv. Den traditionellaprognosen har kompletterats med tre altemativa scenarier överutvecklingen . Dessa beräkningar är gjorda med stöd av Konjunkturinstitutetsmodeller och . Arbetet med den preliminära nationalbudgeten harletts av departementsrådet . Kalkylerna avslutades den 22 december1994. Återhämtningeni den svenska ekonomin, från den djupaste krisen sedan 1930-taIet, förstärktessuccessivt . Spridningseffekterna från den gyrmsammaexportutvecklingen till andra delar av ekonomin har blivit allt påtagligare.Investeringsaktiviteten i näringslivet ökade betydligt trots de högarealräntorna. kunde också en tydligare förbättring avarbetsmarknadsläget skönjas. med kraftigt fallande produktionökade BNP med . i industrin och i den övriga ekonomin 1994/95:100 Bilaga1.1 90-T-- '-- 1-- '-- 1-- '-- 1- '-- \-- '-- 1-- '-- 1-- '-- 1-- ' 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 Källor: , ochFinansdepartementet. förändras i viss måntillväxtens drivkraften Perioden med snabba marknadsandelsvinster för svenskexport, som uppnåtts genom den dramatiska förbättringen av konkurrenskraften,bedöms nu vara avslutad. Den förstärkta intemationella efterfrågan möjliggördock en fortsatt god exporttillväxt. En tilltagande investeringsaktivitetfömtses utgöra den starkaste drivkraften till tillväxten under de närmaste årensom en följd av stigande kapacitetsutnyttjande. dämpas den privatakonsumtionsutvecklingen av den nödvändiga budgetkonsolideringen. Urarbetsmarknadssynpunkt käimetecknades såväl nedgångsfäsen som början avåterhämtningen av en stark produktivitetsuppgång. Efterhand ökade sysselsättningeni antal arbetade timmar, vilket dock tillgodosågs genom en kraftigt stigandemedelarbetstid. bidragit till attuppskjuta förbättringen i sysselsättningsläget. Under de Prop. 1994/95:100närmaste åren fömtses dock antalet sysselsatta öka relativt kraftigt. En Bilaga 1.1 normalisering av utvecklingen avseende såväl produktivitet som medelarbetstidär naturlig i takt med att konjunktumppgången allt mer befästs. Diagram1.2 Marknadstillväxt och volymutveckling tor svensk export Procent,årligförändring 16 I I Varuexport Marknadstillväxt 1988 1989 1990 1991 I--------------- 1----------- 1----------- 1----------- 1 1992 1993 1994 1995 1996 Källor: Konjunkturin-stitutet, Statisktiska centralbyrånoch . Totalt väntas BNP (till marknadspriser) öka med 2,1995 och 1996. beräknas den sammanlagdasysselsättningsuppgången uppgå till ca 170 000 personen Jämfört med den bedömning som presenterades i denekonomisk-politiska propositionen innebär detta ennedrevidering av BNP-tillväxten med 0,8 procentenheten Denna förklarasdock till övervägande del av tekniska fektorer Nationalräkenskapema har sedanden senaste prognosen bytt s.k. basår för fastprisberäkningama. Man har nuövergått till att göra beräkningama priser istället för i 1985 års.Detta påverkar viktförhållandena mellan olika efterfrågekomponenter.Bostadsinvesteringar får t.ex. en betydlig större vikt prisereftersom prisuppgången i denna sektor var så kraftig . Detkraftiga fellet för dessa ger därför en betydligt störrenegativ effekt på tillväxten med det nya basåret. Totalt beräknas effekten påtillväxten av basårsbytet uppgå till drygt en halv procentenhet såväl för 1994som 1995. Detta innebär att bytet av basår mer än väl förklarar nedrevideringenav BNP-tillväxten . Nedrevideringen av BNP-prognosen berortill ca 3/4 på basårsbytet. Tabelll.l Effekter av basärsbytet på tillväxtprognosen Prop. BNP priser 2,0 2,6 BNP priser 2,6 3,2 BNP priser 2,5 3,4 Under1994 har de svenska räntoma stigit mycket kraftigt. Uppgången kan dekomponerasi en internationell ränteuppgång och en ökad ränteskillnad gentemot omvärlden.Knappt hälften av den svenska ränteuppgången på femåriga statsobligationermotsvaras av högre tyska räntor. Återstoden beror således på en högreränteskillnad. -2,1 Dollarkurs (i kr) Tysk ränta 5-års statsobl. Svensk ränta 5-års statsobl. Sveniik ränta 6-månaders ssvx. Avser bearbetade varor i 14OECD-länder. ECU-index antas vara 123,5 , 120 den 31december 1995 samt 116 . Källor: och . Orsaken till de höga svenska obligationsräntomasynes framför allt vara ferhågor om hög inflation på medellång och lång sikt.De höga inflationsförväntningama har dels att göra med Sverigesinflationshistorik, dels med den snabbt ökande offentliga skuldsättningen.Förtroendet för förmågan att vidmakthålla en låg inflation på harhittills knappast befästs på något avgörande sätt, trots låga inflationstal.Att inflationen har varit låg under den djupa lågkonjunktur hargenomgått är inte förvånande och har därför ännu inte övertygat placerare omatt inflationen konuner att förbli låg även under en kommande högkonjunktur Det är dock s-vårt att fullt ut förklara densvenska ränteuppgången med förändringar i ekonomiska fektorer såsominhemska och intemationella realräntekrav, inflationsförväntningar ochförväntade växelkursrörelsen