prop · GH039 · 1994-01-01 00:00:00 — 3. stiftelsen inte håller års- eller koncernredovisning eller revisions- eller koncernrevisionsberättelse tillgänglig för var och en, 4. stiftelsen saknar behörig revisor, eller om 5. fråga uppkommer om sådant beslut som avses i 4 kap. 5 §. (Jfr 9 kap. 1 § tredje stycket promemorieförslaget) Bestämmelserna i denna paragraf har behandlats utförligt i den allmänna motiveringen (jfr avsnitt 2.8.1). Stiftelser av det slag som anges i punkterna 1--3 är undantagna från de centrala bestämmelserna i 3 § första stycket om ingripande och 4 § om kontroll. Detta betyder bl.a. att tillsynsmyndigheten är förhindrad att ingripa mot och att begära information av stiftelsen (jfr dock andra stycket). Eftersom bestämmelserna i första stycket är tvingande har tillsynsmyndigheten inte ens rätt att ingripa om stiftaren beträffande en stiftelse som omfattas av andra punkten skulle ha förordnat att stiftelsen skall stå under tillsyn enligt stiftelselagen. Som framhållits i anslutning till 5 kap. 4 § fjärde stycket kan det komma att inträffa att stiftelser som omfattas av 10 § första stycket andra och tredje punkterna senare upphör att göra det för att ytterligare senare åter tillhöra frikretsen. Särskilt gäller detta stiftelser som avses i tredje punkten. möjligheter att ingripa, med stöd av stiftelselagen mot t.ex. en klandervärd åtgärd blir i sådana fall beroende av om stiftelsen tillhörde frikretsen eller inte när åtgärden vidtogs. Bestämmelsen i första punkten är tillämplig även i fall då staten, kommunen eller bildat stiftelsen en eller flera enskilda stiftare (jfr vad som anförts i anslutning till 3 kap. 1 § tredje stycket). Bestämmelserna, som i huvudsak har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, innebär vissa undantag från undantagsreglerna i första stycket. Av regleringen i andra stycket följer nämligen att tillsynsmyndigheten under vissa förutsättningar skall ingripa mot sådana stiftelser som omfattas av första stycket. Som framgår av bestämmelsen är det därvid en förutsättning att det kan antas att stiftelselagens bestämmelser om namn på stiftelsen eller om redovisning eller revision åsidosätts eller att fråga uppkommer om sådant beslut som avses i 4 kap. 5 §. Antagandet om att det föreligger brister i något av de nu nämnda hänseendena måste därvid vara grundat på omständigheter som det finns fog att sätta tilltro till (jfr vad som anförts i anslutning till 9 kap. 3 § första stycket). Ett ingripande med stöd av bestämmelserna i förevarande stycke kan ytterst utmynna i föreläggande eller förbud enligt 5 § första stycket 2 eller 3, förordnande av revisor m.m. enligt 4 kap. 8 § eller beslut om att stiftelsen skall ha kvalificerad revisor. Ett ingripande kan dock aldrig utmynna i att tillsynsmyndigheten väcker skadeståndstalan för stiftelsens räkning enligt 5 kap. 1 eller 2 § eller talan om entledigande enligt 9 kap. 6 § (se 5 kap. 4 § fjärde stycket). Bestämmelserna i förevarande stycke omfattar inte frågor om registrering. Anledningen är att enligt 10 kap. 11 § första stycket skall registreringsmyndigheten utan undantag ingripa mot en årsredovisningsskyldig stiftelse, om det kan antas att den inte iakttar stiftelselagens bestämmelser om registrering. Någon bestämmelse i 10 § andra stycket behövs alltså inte för att upprätthålla respekten för den i 10 kap. föreskrivna registreringsskyldigheten. skall ha ett namn som innehåller ordet stiftelse. Ytterst är det styrelsen eller förvaltaren som svarar för att stiftelsen har ett namn (jfr 1 kap. 6 § första stycket och 2 kap. 7 § första stycket). Av bestämmelsen i punkt 1 följer att tillsynsmyndigheten skall ingripa mot styrelsen eller förvaltaren om en stiftelse som avses i första stycket saknar namn. Om det i det enskilda fallet inte räcker med ett enkelt påpekande kan tillsynsmyndigheten med stöd av 5 § första stycket 2 förelägga ledamöterna i stiftelsens styrelse eller förvaltaren att fullgöra sin skyldighet enligt 2 kap. 7 § att besluta om namn för stiftelsen. Ett sådant föreläggande får förenas med vite (jfr 9 kap. 5 § tredje stycket). Punkterna 2--3 Stiftelser som avses i första stycket är underkastade stiftelselagens grundläggande reglering i 3 kap. om årsredovisning. Bestämmelserna i punkt 2 och 3 innebär att om det kan antas att en stiftelse som omfattas av första stycket i förevarande paragraf inte följer denna reglering, tillsynsmyndigheten har samma rätt och skyldighet att ingripa mot denna stiftelse som mot vilken annan stiftelse som helst. Respekten för bestämmelserna i 3 kap. om årsredovisning och dess offentlighet kan alltså upprätthållas även med avseende på stiftelser som omfattas av första stycket. Bestämmelsen i denna punkt innebär att tillsynsmyndigheten har rätt och skyldighet att ingripa om en stiftelse som skall ha kvalificerad revisor saknar detta. Den innebär också att tillsynsmyndigheten i vissa fall har möjlighet att ingripa med stöd av 9 kap. 5 § första stycket 3 om en sådan stiftelse som avses i 10 § första stycket 2 eller 3 håller sig med en revisor som inte motsvarar de i 4 kap. 3 § andra stycket angivna kraven (jfr vad som anförts i anslutning till sistnämnda paragraf). Bestämmelsen i denna punkt innebär bl.a. att tillsynsmyndigheten skall ingripa i fall då det kan antas att en stiftelse som avses i första stycket 2 eller 3 har sådana ekonomiska förhållanden att en lekman generellt sett inte klarar uppgiften att vara revisor i stiftelsen (jfr vad som anförs i anslutning till 4 kap. 3 och 5 §§). beslut enligt denna lag får överklagas hos kammarrätten. Detta gäller dock inte beslut om att väcka talan enligt 5 kap. 4 § första stycket eller 9 kap. 6 § första stycket eller beslut enligt 9 kap. 6 § tredje stycket. beslut enligt 4 kap. 8 §, 6 kap. 4 § eller 5 § andra stycket, 9 kap. 5 § första stycket 3, i den del beslutet avser verkställighetsförbud, eller 9 kap. 7 eller 8 § gäller även om de överklagas. Om tillsynsmyndighetens beslut överklagas, skall tillsynsmyndigheten föra talan för det allmänna. Överklagas kammarrättens beslut av tillsynsmyndigheten, skall överklagandet ha kommit in från den dag då det överklagade beslutet meddelades. beslut enligt 9 § överklagas hos kammarrätten. Bestämmelserna i tredje stycket om tillsynsmyndigheten och dess beslut gäller i sådant fall och dess beslut. (Jfr 9 kap. 10 § promemorieförslaget) Bestämmelsen i första meningen innebär att de beslut som tillsynsmyndigheten fattar enligt stiftelselagen i princip får överklagas (jfr 20 § första stycket tillsynslagen). Allmänna bestämmelser om hur man överklagar en förvaltningsmyndighets beslut finns i förvaltningslagen (1986:223). Enligt bestämmelsen i andra meningen i förevarande stycke är det vissa beslut som inte får överklagas. Det är beslut att vid domstol väcka talan om skadestånd eller entledigande enligt 5 kap. 4 § första stycket eller 9 kap. 6 § första stycket och beslut att interimistiskt entlediga en styrelseledamot eller en förvaltare enligt 9 kap. 6 § tredje stycket. har föreslagit att länsrätt i princip bör bli första instans i samtliga måltyper där kammarrätt har denna funktion (se SOU 1991:106 Del A s. 28). Ordningen enligt 11 § första stycket med kammarrätt som första instans kan således komma att ändras. Bestämmelsen i andra stycket innebär att ett beslut av tillsynsmyndigheten enligt någon av de i stycket uppräknade bestämmelserna alltid gäller även om det överklagas (jfr 20 § andra stycket tillsynslagen). En annan sak är att den kammarrätt som har att överpröva beslutet kan förordna om inhibition, dvs. att beslutet inte skall gälla (se 28 § förvaltningsprocesslagen, 1971:291). Syftet med bestämmelsen i tredje stycket är att göra det möjligt för tillsynsmyndigheten att överklaga kammarrättens beslut till Regeringsrätten. Jämför i övrigt domstolsutredningens förslag till lag om ändring i 49 § körkortslagen, 1977:477 (SOU 1991:106 Del B s. 203). I enlighet med Lagrådets förslag meddelas det i detta stycke bestämmelser om överklagande av sådana beslut som avses i 9 § första stycket andra meningen. I detta kapitel finns bestämmelser om registrering. Bestämmelserna har i den allmänna motiveringen behandlats i avsnitt 2.8.2. Bestämmelserna i kapitlet innebär att stiftelser som är skyldiga att upprätta årsredovisning skall vara registrerade i länsvis förda stiftelseregister. Detta gäller även årsredovisningsskyldiga stiftelser som omfattas av bestämmelserna i 9 kap. 10 § första stycket. för en stiftelse är alltid en länsstyrelse och i princip är det den länsstyrelse som utövar tillsyn över stiftelsen som är registreringsmyndighet. skall ingripa om det kan antas att en stiftelse inte fullgör sina skyldigheter i fråga om registrering. Kapitlet innehåller särskilda bestämmelser för stiftelser som avser att utöva näringsverksamhet. Flertalet av dessa bestämmelser är med några undantag överflyttade från handelsregisterlagen (1974:157). Till skillnad från handelsregisterlagen innehåller stiftelselagen inte några bestämmelser om prokura. Det har inte ansetts föreligga något behov av sådana bestämmelser (jfr allmänna motiveringen, avsnitt 2.10.8). I kapitlet finns det en bestämmelse enligt vilken i får förbjuda den som använder ordet stiftelse i strid mot 1 kap. 6 § andra stycket att fortsätta med det. Allmänna bestämmelser om registrering skall vara registrerad om 1. den är skyldig att upprätta årsredovisning enligt denna lag, eller 2. det följer av de av stiftaren i stiftelseförordnandet meddelade föreskrifterna att den skall vara registrerad. för en stiftelse är den länsstyrelse som med tillämpning av bestämmelserna i 9 kap. 1 § första stycket skall vara tillsynsmyndighet för stiftelsen. Ett stiftelseregister skall föras hos registreringsmyndigheten för registreringar enligt denna lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för registrering i stiftelseregistret. (Jfr 10 kap. 1 § promemorieförslaget) Enligt denna punkt gäller det ett krav på registrering för stiftelser som är årsredovisningsskyldiga enligt denna lag. Av denna begränsning följer att en stiftelse som till följd av föreskrifter därom i stiftelseförordnandet är årsredovisningsskyldig enligt bestämmelserna i 3 kap. inte omfattas av registeringsskyldighet. Ytterligare exempel på stiftelser som inte är registreringsskyldiga är sådana familjestiftelser som avses i 3 kap. 7 § andra stycket och stiftelser som enligt 3 kap. 3 § undantagits från bokföringsskyldighet. skall inte föra in annat än stiftelser i registret. I det enskilda fallet kan det emellertid krävas en förhållandevis kvalificerad bedömning för att avgöra om en stiftelse föreligger eller inte. bör därför vägra införing i registret bara när det är uppenbart att det som avses bli registrerat inte är en stiftelse (jfr vad som anförs i anslutning till 12 §). Om en stiftelse felaktigt skulle vägras registrering, saknar det betydelse för frågan om stiftelsens rättsliga status som stiftelse. Det är nämligen endast allmän domstol som med civilrättslig verkan kan ta ställning till denna fråga. Det kan inträffa att stiftelseförordnandet beträffande en stiftelse som inte är skyldig att vara registrerad enligt stiftelselagen innehåller en föreskrift om att stiftelsen skall vara registrerad. I enlighet med Lagrådets förslag föreskrivs det i denna punkt en ovillkorlig registreringsskyldighet för sådana stiftelser. Bestämmelsen i detta stycke innebär att det alltid är en länsstyrelse som är registreringsmyndighet för en stiftelse. I regel är en och samma länsstyrelse såväl tillsynsmyndighet som registreringsmyndighet för samma stiftelse. Av bestämmelsen i 9 kap. 1 § andra stycket följer emellertid att en stiftelse kan som tillsynsmyndighet ha en annan myndighet än den länsstyrelse som är stiftelsens registreringsmyndighet. Av bestämmelserna i 10 kap. följer att stiftelseregistret kommer att innehålla vissa grundläggande uppgifter om varje registrerad stiftelse. Närmare anvisningar om hur registret skall föras kan meddelas av regeringen i särskilda tillämpningsföreskrifter till stiftelselagen. Underlaget för införingarna i registret kommer främst att utgöras av anmälningar från stiftelsen. kan det också vara fråga om underrättelser från domstol (se 4 och 5 §§). Vidare kan grunden för åtgärden utgöras av ett beslut som registreringsmyndigheten har fattat ex officio, t.ex. i fall då myndigheten har funnit att den registrerade ''''''''stiftelsen'''''''' uppenbarligen inte är en stiftelse (jfr vad som anförts i anslutning till första stycket och 12 §). Frågan om avgifter har i den allmänna motiveringen behandlats i avsnitt 2.11. Jämför i övrigt vad som har anförts i anslutning till 9 kap. 2 §. Om inte annat följer av 6 § andra stycket skall en stiftelses styrelse eller förvaltare anmäla i stiftelseregistret 1. i fall som avses i 1 § första stycket 2 senast efter det att stiftelsen bildades, 2. i övriga fall senast efter det att stiftelsen blev bokföringsskyldig enligt denna lag. Anmälan enligt första stycket skall innehålla uppgift om stiftelsens postadress och telefon samt om styrelseledamöternas namn, bostadsadress, postadress och telefon eller förvaltarens namn eller firma, postadress och telefon. Vid egen förvaltning skall den vidare innehålla uppgift om den ort där styrelsen har sitt säte, eller om säte inte är bestämt, där förvaltningen huvudsakligen utövas. Vid anknuten förvaltning skall uppgift i stället lämnas om den ort där förvaltaren har sitt säte, eller om säte inte är bestämt, där förvaltarens egen förvaltning huvudsakligen utövas eller, om förvaltaren är ett handelsbolag, där bolaget har sitt huvudkontor inrättat. Till anmälan skall det fogas en kopia av stiftelseförordnandet, om det är möjligt. Har styrelsen eller förvaltaren enligt 2 kap. 7 § fattat beslut om namn för stiftelsen, skall anmälan innehålla uppgift även om namnet. (Jfr 10 kap. 2 § promemorieförslaget) skall ingripa om en stiftelse inte fullgör sina skyldigheter i fråga om anmälan för registrering (jfr 11 §). som endast är skyldig att föra räkenskaper enligt 3 kap. 5 § skall ha kalenderår som räkenskapsår. Om en sådan stiftelse blir bokföringsskyldig enligt 3 kap. 2 § betyder bestämmelsen i punkt 2 i förevarande stycke att stiftelsen skall vara anmäld som den blev bokföringsskyldig. Om stiftelsen avser att förvärva en hyresfastighet blir stiftelsen enligt 6 § andra stycket däremot anmälningsskyldig redan innan den blir bokföringsskyldig (jfr vad som anförs i anslutning till 6 § första och andra styckena). Angående säte för en stiftelsestyrelse eller förvaltare, se vad som anförts i anslutning till 9 kap. 1 § första stycket. Om registeringsskyldighet inträder och det inte finns ens någon kopia av stiftelselseförordnandet i behåll, får stiftelsens företrädare beskriva stiftelsens ändamål i sin anmälan till registreringsmyndigheten med ledning av protokoll eller andra handlingar rörande stiftelsen. Framgår det av anmälningen att stiftelsen inte har något namn, kan tillsynsmyndigheten vid vite förelägga styrelsens ledamöter eller förvaltaren att fatta beslut i frågan (jfr 1 kap. 6 § första stycket, 2 kap. 7 § första stycket samt 9 kap. 5 § första stycket 2 och andra stycket samt 10 § andra stycket 1). Anmälan för registrering i stiftelseregistret skall genast göras 1. när en föreskrift i stiftelseförordnandet har ändrats eller upphävts enligt bestämmelserna i 6 kap., 2. när en ändring har inträtt i något förhållande som avses i 2 § andra stycket, 3. när någon har bemyndigats att företräda stiftelsen enligt 2 kap. 16 § andra stycket eller 23 § andra stycket, 4. när stiftelsen är registreringsskyldig enligt denna lag, samt 5. när stiftelsen är upplöst. I fall som avses i första stycket 3 skall uppgift lämnas om företrädarens namn, bostadsadress, postadress och telefon. Har styrelsen eller förvaltaren beslutat att rätten att företräda stiftelsen samt att teckna dess namn och firma får utövas endast av två eller flera i förening, skall detta också anmälas för registrering i stiftelseregistret. Någon annan inskränkning i rätten att företräda stiftelsen och att teckna dess namn och firma får inte registreras. När anmälan enligt första stycket 2 avser byte av förvaltare skall anmälan göras av den nye förvaltaren. I fall som avses i första stycket 5 skall anmälan göras av den avträdande styrelsen eller förvaltaren. I övriga fall skall anmälan göras av styrelsen eller förvaltaren. (Jfr 10 kap. 3 § promemorieförslaget ) Paragrafen har med viss redaktionell jämkning utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Enligt bestämmelserna i denna paragraf skall anmälan för registrering i stiftelseregistret genast göras när det inträtt ändrade förhållanden avseende en i stiftelseregistret redan registrerad stiftelse. I paragrafens tredje stycke finns det bestämmelser om vem som svarar för att föreskriven anmälningsskyldighet iakttas. En anmälan enligt punkt 2 som avser inträde av ny ledamot i styrelsen för en stiftelse med egen förvaltning skall inte bara innehålla den nye ledamotens namn och adress samt telefon utan även uppgift om vem som lämnat styrelsen. I fråga om stiftelser som utövar näringsverksamhet skall en anmälan göras redan när en ledamot har lämnat sitt uppdrag (jfr 7 §). En anmälan enligt punkt 2 skall göras också när styrelsen eller förvaltaren har bytt säte eller ort för förvaltningens huvudsakliga utövande. När det gäller ändring av sätet gäller att anmälningsskyldighet formellt sett inträder enligt punkt 2 i fall då ändring sker av ett säte som bestämts av styrelsen (jfr vad som anförts i anslutning till 9 kap. 1 § första stycket). Om det däremot är så att det nya sätet bestämts efter ändring av stiftelseförordnandet följer anmälningsskyldigheten formellt sett av bestämmelsen i punkt 1. Ett byte av säte (eller ort för förvaltningen) kan i det enskilda fallet innebära att stiftelsen också blir knuten till en annan tillsynsmyndighet. I ett sådant fall byter stiftelsen också registreringsmyndighet. Närmare anvisningar för hur överföringen av en stiftelse skall ske från ett stiftelseregister till ett annat bör kunna meddelas av regeringen i tillämpningsföreskrifter till stiftelselagen (jfr vad som anförts i anslutning till 1 § tredje stycket). Enligt bestämmelsen i punkt 4 skall anmälan för registrering genast göras när en stiftelse är registreringsskyldig. Det bör påpekas att registreringsskyldigheten enligt 1 § första stycket 1 gäller fram till dess att det finns en av revisorn granskad årsredovisning avseende hela den tid stiftelsen varit bokföringsskyldig (jfr vad som anförs i anslutning till 7 §) bör givetvis innehålla uppgifter endast om bestående stiftelser. Därför föreligger anmälningsskyldighet enligt punkt 7 när stiftelsen är upplöst (angående upplösning av stiftelse -- se bl.a. 7 kap. 18 §). Anmälningsskyldighet enligt punkt 7 torde komma att inträda ganska sällan. Anmälan till stiftelseregistret att en stiftelse är upplöst efter konkurs eller efter likvidation enligt bestämmelserna i 7 kap. sker nämligen genom rättens respektive likvidatorernas försorg (jfr 7 kap. 13 § första stycket och 10 kap. 4 § andra stycket). Ett exempel på anmälningsskyldighet enligt punkt 7 är när det sker en fusion mellan två registrerade stiftelser (jfr vad som anförts i anslutning till 6 kap. 1 § första stycket 1). I andra stycket meddelas ytterligare bestämmelser om registrering av företrädare för stiftelsen enligt bestämmelsen i första stycket punkt 3. Av bestämmelsen i tredje meningen i andra stycket följer bl.a. att en rätt att företräda en avkastningsstiftelse som utövar näringsverksamhet måste avse rätt att företräda stiftelsen i alla sammanhang, alltså inte bara beträffande näringsverksamheten. Om en registrerad stiftelse försätts i konkurs eller förhandling om offentligt ackord inleds för stiftelsen, skall tingsrätten sända en underrättelse om beslutet för registrering i stiftelseregistret. När konkursen har avslutats eller förhandlingen om offentligt ackord har avslutats på annat sätt än genom konkurs, skall tingsrätten genast sända en underrättelse för registrering i stiftelseregistret och i det förra fallet ange om något överskott finns eller inte. Tingsrätten skall även för registrering underrätta registreringsmyndigheten när en högre rätt genom beslut, som har vunnit laga kraft, har upphävt ett beslut att försätta stiftelsen i konkurs eller att inleda förhandling om offentligt ackord. (Jfr 10 kap. 4 § promemorieförslaget) Bestämmelserna i 13 kap. 20 § första och tredje styckena aktiebolagslagen är förebild för bestämmelserna i förevarande stycken. Lagrådsremissen innehöll i förevarande paragraf ytterligare ett stycke. I enlighet med Lagrådets förslag finns den bestämmelsen nu i 7 kap. 18 § andra stycket. En registrering skall avföras om det genom dom som har vunnit laga kraft har förklarats att en registrering inte borde ha skett, att ett beslut som registrerats är ogiltigt eller att något visst förhållande som registrerats inte föreligger. Domstolen skall sända en kopia av domen till registreringsmyndigheten. (Jfr 10 kap. 5 § promemorieförslaget) Förebild för bestämmelserna i denna paragraf är 16 § andra stycket handelsregisterlagen (1974:157). Bestämmelserna i paragrafen är tillämpliga t.ex. i fall då en allmän domstol har fastställt att en i stiftelseregistret införd stiftelse inte är en stiftelse. Särskilda bestämmelser för stiftelser som avser att utöva eller som utövar näringsverksamhet Som rubriken ger vid handen berör bestämmelserna i detta avsnitt stiftelser som avser att utöva eller som utövar näringsverksamhet. Med några undantag är bestämmelserna överflyttade från handelsregisterlagen. Innan en stiftelse börjar utöva näringsverksamhet skall styrelsen eller förvaltaren lämna uppgift för registrering i stiftelseregistret om 1. den firma under vilken näringsverksamheten skall bedrivas, och 2. näringsverksamhetens art. Om stiftelsen inte tidigare är registrerad i stiftelseregistret, skall stiftelsen även fullgöra sin anmälningsskyldighet enligt 2 § innan den börjar utöva näringsverksamheten. Stiftelsen får registreras även i stiftelseregister för annat län, om verksamheten är avsedd att utövas där. (Jfr 10 kap. 6 § promemorieförslaget) Bestämmelserna i 2 § andra stycket och 4 § tredje stycket 1 och 3 handelsregisterlagen är förebild för bestämmelsen i första stycket. Enligt 2 § andra stycket handelsregisterlagen skall en stiftelse söka registrering i handelsregistret innan den börjar utöva näringsverksamhet om stiftelsen skulle ha varit bokföringsskyldig enligt bokföringslag. Genom bestämmelsen i 6 § första stycket utvidgas den i handelsregisterlagen fastlagda principen -- med undantag för det fall då stiftelsen utövar endast sådan näringsverksamhet som avses i 3 kap. 1 § andra stycket -- till att gälla för all form av näringsverksamhet i stiftelser. Bestämmelsen i andra stycket innebär att en stiftelse som avser att utöva näringsverksamhet och som inte redan tidigare är registrerad i stiftelseregistret är anmälningsskyldig till stiftelseregistret redan innan den blir bokföringsskyldig. Bestämmelsen i 3 § tredje stycket handelsregisterlagen är förebild för bestämmelsen i detta stycke. Genom bestämmelsen i 6 § tredje stycket kan en stiftelse som avser att bedriva verksamhet i hela landet få ett rikstäckande skydd för sin firma (jfr vad som anförts i anslutning till 8 kap. 1 §). Upphör en stiftelse att utöva näringsverksamhet eller ändras någon annan uppgift som har registrerats om en stiftelse som utövar näringsverksamhet, nskall stiftelsens styrelse eller förvaltare genast anmäla detta för registrering i stiftelseregistret. (Jfr 10 kap. 8 § promemorieförslaget) Paragrafen har 13 § första stycket handelsregisterlagen som förebild. Om en stiftelse upphör att utöva näringsverksamhet skall detta anmälas till stiftelseregistret enligt 7 §. Att stiftelsen upphör med näringsverksamheten är emellertid inte liktydigt med att den skall avföras ur stiftelseregistret.