prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — I vilken takt som mfrastmkturplanema kangenomföras beror dock på hur statens finanser utvecklar sig på lång sikt.Genomförandet skaU dock ske i enUg- hetmed den prioritering som beslutat och som också finns Prop.1994/95:100 feststäUd i verkens investeringsplaner. Regeringen står fast vid att dessainvesteringsplaner skall utgöra utgångspunkt för den medelstilldelning tiUinfrastmkturinvesteringar som sker i statsbudgeten. De besparingar somnu föreslås för investeringsanslagen för byggande av vägar och nyinvesteringari jämvägar medför att genomförandet av planema förskjuts nägot i tiden. Detinnebär att den puckel i byggandet som var planerad under de nännaste årennågot ut. Regeringen bedömer dock att med de nivåer som föreslås förnyinvesteringar i jämvägar kommer samtiiga planerade investeringar enligtstomnätsplanen att kunna slutföras . Den nationella väghållningsplanenberäknas inte kunna slutföras , dvs. med försening.Effekten av besparingama för /96 är att nya projekt i någonstörre omfettning inte kommer att kunna påbörjas . kommer en ny prövning av m-vesteringsanslagen att ske. Takten igenomförandet kommer således att omprövas för varje nytt budgetår. Eventuella förändringar av investeringsplanemasinriktning kommer att prövas inom ramen för den kommitté som särskiltbeslutat om och som regeringen nyUgen antagit direktiv för. Några förändringarvad gäller innehållet i planema kommer dock inte att ske förrän kommitténslutfört sitt utredningsarbete och beslutat om en ny inrikming förinfrastmkturplaneringen. Regeringen beräknar att reviderade investeringsplanerkommer att föreligga . Sverigeoch den europeiska integrationen och EU-medlemskapet öppnas marknadema inom EU undan för undan försvenska operatörer på luftfkrtsområdet och svenska transportföretag förlandtransporter. FÖrhandUngama om medlemskap i har i stort varitokonttoversieUa när det gäUer transportpoUtik, telekommunikationer och post.Ett undantag gäller mått och vikter för tunga lastbilar i nationeU trafik, därSverige tiUsammans med försöker skapa förståelse för behovet av att bibehåUanuvarande regler för lastfordon i nationell trafik. För del gällerkraven ett bibehållande av långa lastfordon i nationell tirafik viUcetmotiveras av våra långa geografiska avstånd samt av att vägsystemetdimensionerats efter denna typ av transporter. Inom EU har ikraftträdandegivit ny näring åt frågeställningama kring de europeiska infrastmktumätverkencx:h transportsäkerheten. EU har bl.a. tillsatt den s.k. Christophersengmppendär deltagit som observatör . Denna gmpp har i en rapporttill Europeiska rådets möte i behandlat frågor om de framtidaväg- och jämvägsnätens utformning inom EU. Även hiforma-tionsteknologifrågomakommer framöver att få ökad tyngd inom EU. Medlemskapet i EU innebär att kommer att fäett återflöde från på ca . Dettakommer att innebära stora möjligheter tiU ytterligare msatser mom oUka politik- områden t.ex. insatser förkompetensutveckling, forskning cx;h utveckling, Prop. 1994/95:1(X) näringslivsinsatser,IT-insatser m.fl. områden. För att kunna nyttja dessa Bilaga 7 medel krävsett omfettande programarbete. Som ett led i detta skall också frågan om medfinansiering med statiiga, kommunala (x;h landstingskommunala medellösas. Detta kan komma att beröra anslag på Kommunikationsdepartementetshuvudtitel. har kontaktema med bUvitaUtmer intensiva. Östersjösamarbetet på transportområdet inleddes genombildandet av . Detta arbete har behandlat frågorom infrastmktur, trafiksäkerhet och miljö. Även på myndighetsnivå pågår ett aUtintensivare samarbete och kunskapsöverföring. I området kring havbedrivs ett samarbete på kommunUcationsområdet. TiUsynenöver den yrkesmässiga trafiken behöver successivt skärpas. Det är därvidviktigt att samarbetet mellan länsstyrelserna cxh andra berörda myndigheterunderlättas. Viktiga steg i den rikmingen har redan tagits men samarbetetbehöver formaliseras i vissa avseenden. Det kan erinras om att såsomcentral tUlsynsmyndighet på yrkestrafikområdet har att meddela föreskrifter förverkställigheten av yrkestirafikförordningen samt om användningen avtaxametrar. För att underlätta tillsyn av denyrkesmässiga trafiken har utsökningsregisterlagen ändrats så att ändamålet medregistret vidgats till att också omfetta tillsyn av innehavare avtrafiktillstånd och trafikansvariga enligt yrkesttafiklagen. Syftet är att göradet möjligt att mera permanent kunna sambearbeta uppgifter iutsökningsregistret med uppgifter i centrala yrkestrafikregister. En annan viktig förfetmingsändring gällervandelsprövning av taxiförare. Legitimation såsom taxiförarc får bara ges tillden som med hänsyn tiU yrkeskunnande och laglydnad bedöms vara lämplig. Kravetpå förarlegitimation gäller såväl anställda förare som de tillståndshavare somsjälva kör sina taxifordon. En särskUd utredare har tillkallats med uppgift attlägga fram förslag om en bättre samordning i länen av olika slag av offentiigtbetaicfe resor, dvs. i första hand , riksfärdtjänst samtsjukresor. Syftet är att effektivisera trafiken cxh förbättra det sammanlagcfetrafikutbudet. Samordningen kan cxkså påskynda handikappanpassningen inomkoUektiv-trafiken och därmed förbättra resemöj lighetema. Styrning av afiärsverksamhet inomKommunikationsdepartementets område InomKommunikationsdepartementets område förvaltas ägandet av fleraaffärsverksamheter inom transport- cxh kommunikationssektorn. Fömtom de tvåhelägda bolagen äger staten i , iSOS Alarmeringskoncemen och i AB Svensk Affärsverksamhet bedrivs också inom affärsverken Luft- Prop. 1994/95:100 fartsverket, samt SJ. Inom har en ägarpoUcytagits fram med riktUnjer fbr hur den affärsdrivande verksamheten inom sektomskaU utövas. Staten skaU agera som professioneU cxh aktiv ägare, vilket bl.a.umebär att krav stäUs på effektivitet och lönsamhet samt marknadsmässigavkastning på bundet kapital. ÄgarpoUcyn skall uttrycka departementetslångsiktiga mål och krav på bolagen cxh vad ägarens roU innebär. PrincipemagäUer i första hand för de statUgt helägda bolagen men bör även kunna användasi anpassad form för afltärsverken. Gmndläggande är att fastställa en klar och tydligroUfördelning meUan ägare, styrelse cxh ledning. Ägaren utövar sitt formella inflytande genom beslutpå den ärliga bolagsstamman. Ägaren utser genom bolagsstämman styrelse cxhrevisorer samt anvisar i övrigt genom fiastställande av bolagsordning cxheventuellt s.k. ägardirektiv de principiella riktiinjer, som ägaren anser attbolaget skall drivas efter, \alet avstyrelseledamöter är ägarens starkaste instmment för att kunna styra bolagetsutveckling. Styrelseledamöter bör väljas så att de genom sakkunskap,erfiirenhet och omdöme befrämjar verksamheten cxh dess utveckling. För att styrelsen skall få kännedom om ägarensintentioner krävs en kontinuerlig dialog cxh uppföljning från ägarens sicfe.Ägaren bör formulera sina mål i såväl verksamhetsmål som i ekonomiska mål. Mål cxh inriktning för verksamheten bör varalångsiktiga. Samhällsansvar såsom gmndläggande service, tUlgängUghet, hänsyntill totalförsvarskraven samt upprätthållandet av social cxh regionalpolitisktangelägen service läggs fest av statsmaktema och stadfästs därefter ibolagsordningen eller i avtal mellan bolaget och ägaren. Det är sedanstyrelsens sak att formulera strategier för att nå dessa mål cxh hitta metcxlerför att följa upp hur man når målen . En redovisning avverksamhetsmålens uppfyllelse bör lämnas i årsredovisningar och av regeringenvidareföras tiU . Det primära ekonomiska målet för verksamheten äratt ge en räntabiUtet på eget kapital cxh utdelning tiU ägaren. Det är även viktigt att företagets effektivitet cxh flnansiella styrka utvecklas gynnsamt. Hänsyn till särskilcfe motiv för ägandet bör normalt mte innebära att avkaU görs på dessa krav. Om så ändå anses motiverat, bör kosttiadema redcjvisas öppet. Ekonomiska nyckeltal för att följa upp detta är bl.a. räntabUitet på sysselsatt kapitaloch soliditet. Bercxnde av verksamhetemas specifika utveckling fokuseras på vissa mål såsom exempelvis avkasming eller konsolidering. Som riktmärke för bestämning av kiav och målsättningar har jämförelser gjorts med mot svarande nyckeltal för jämförbara svenska cxh utiändska företag. Vidare har en teoretisk mcxleU som med utgångspunkt från kapitalmarknadens krav härleder avkasmingskrav använts. Vid faststäUande av utdelnings- poUcy har en utgångspunkt varit att utdelning skaU motsvara den utdehiuig på justerat eget kapital som ett genomsnitt av större svenska börsföretag uppvisar. Det är av vikt att företagets finansiella styrka utvecklas gynnsamt. Detta kräver en långsiktig tillväxt av det egna kapitalet. Sammanfattningav budgetförslaget Prop. BUaga 7 Bland de prioriterade frågor som den ovannämnda kommittén för kommunikationsområdet kommer att behandla finns bl.a.miljö, IT cxh säkerhet. Dessa frågor prioriteras även i regeringens arbeteunder som budgetförslaget omfettar /96. På n-omrädet föreslås trots det statsfinansieUaläget en satsnmg på ca 119 mUjoner kronor inom Kommunikationsdepartementetsansvarsområde för att på olika sätt främja användningen av IT exempelvis momtransportsektom. Statens agerande som ägare av affärsverksamhet bör följasupp. Regeringen föreslår en poUcy för ägande och styming av affärsverksamhetvid aktiebolag och aflfersverk mom verksamhetsområde. Riksdag och regering har sedan början av 1990-taletväsentiigt ökat anslagen tiU transportinfrastmkturen dvs. tiU byggandet avvägar och jämvägar. Investeringama i telekommunikationer har sedan förstahälften av legat på en hög nivå i framför aUt genom de självfinansieradesatsningar som /genomför. Regeringen är angelägen om fortsatta satsningar påinfrastmkturen som ett medel för att dra landet upp ur den djupalågkonjunkturen och bidra tiU att skapa stmkturella fömtsättningar för attlångsiktigt öka tillväxten och bibehålla välfärden. Det allvarUga statsfinansieUaläget har dock kommit att begränsa anslagsutrymmet för dessainfrastmktursatsningar liksom för satsningar på andra områden. Detsaneringsprogram för statens finanser som regeringen föreslår för att komma tiUrätta med budgetunderskottet innebär därför vissa successiva minskningar avanslag inom ansvarsområde. skaU en nivåsänkning med 2,9miljarder kronor ha skett, bl.a. genom minskningar av vissa investeringsanslagtill cxh . Därav genomförs budgetåret1995/96 (beräknat ). Regeringen anser dock som tidigare nämndesatt det långsiktiga investeringsprogram för vägar och jämvägar som riksdagenlade gmnden tiU cxh som beslutade om skaUfuUföljas i sina huvuddrag. Investeringsprogrammet omfettar ca 98 miljarderkronor cxh gäUer framför aUt en utbyggnad av de nationeUa järnvägs- cxhvägnäten. De nivåsänkningar av investeringsanslagen som föreslås kommerdärför främst att innebära en senareläggning av vissa projekt. Det bör dock framhåUas att besparingsförslagen integäUer underhåUs-anslagen tiU vägar och jämvägar som i stället behöverförstärkas. I regeringsdeklarationen anges att en satsnuig på ökat underhåU avvägar och jämvägar bör ske. TiU detta skaU tiUäggas att regermgens viktigastemål på kort sikt är att mhiska arbetslösheten och förbättra konjunkturlägetsamtidigt som en sanering av statsfinansema sker. Fömtom de dhektaarbetstillfällena som tiUkommit i samband med infrastmkturprojekten skapascxkså indirekt sysselsättning inom andra samhällsområden genom dessasatsningar. Regeringenbedömde i propositionen om vissa eko- Prop. 1994/95:100nomisk-politiska åtgärder, m.m. (prop. 1994/95:25) att det finns en poten-Bilaga 7 tial för att skapa ytterligare arbetstillfäUen inomkommunikationsområdet och föreslog därför att anslås redaninnevarande budgetår 1994/95 på tUläggsbudget inom Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde för sysselsättningsskapande åtgärder. har nyligenbeslutat om dessa medel (bet. 1994/95:FiUl, rskr. 1994/95:145). RiksdagentiUstyrker att 1 575 nuljoner kronor av dessa medel avsätts tiU ökadeunderhålls- och reinvesteringsåtgärder på vägar och jämvägar. I de nedskämingar av anslagsnivåerna som /96 på område mbegrips cxkså vissammsk-ningar av medel för andra ändamål än infrastmkturinvesteringar. en minskning av anslaget Ersättning tiU för rikstäckandebetahungs- cxh kassaservice. Regeringen har för avsikt att närmare granska omnuvarande mcxlell för att tiUgcxlose samhällsåtagandena på postområdet ärtillfredsställande. Vidare föreslås en minskning av det StatUga bidraget tiUenskilda vägar och en kommunahsering aviseras. En minskning av bidraget tiUkommunala flygplatser i skogslänen föreslås. Beredskapsanslagen påtransportområdet minskas /96 i förhällande tillplaneringen. Regeringen presenterade i ovan nämncfe proposition(1994/95:25) om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. sin avsikt attåterkomma tiU med förslag till konkreta besparingar pä utgifter förstatiig konsumtion. har godkänt inrikmingen cxh omfettningen avdenna besparing (bet. 1994/95:FiUl, rskr. 1994/95:145). Regeringen föreslår nuatt myndighetemas förvalmingskostnader m.m. inom Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde minskas med ca t.o.m. budgetåret 1998.För /96 minskas de berörda anslagen med sammanlagt ca 99miljoner kronor. För en tolvmånaderspericxi bUr besparingen ca 68 mUjonerkronor. UtgiftsutveckUngen inom den anslagsfinansierade delen avKommunika- Prop. 1994/95:100 tionsdepartementets område blir sammantagetföljande (mUjoner kronor): Bilaga 7 Utgift Anvisat Förslag varav beräknatfor Beräknad Beräknad 1993/94' 1994/95 1995/- Juni96 besparing besparing 2)4) 2) lOOvD lOQSD A. Infrasttuktur 23 877,0 -50,0 -50,0 -2,1 G. Meteorologi, -9,2 26567,0 32 967,3 36 365,4 25911,0 -1281,0 1) /96. Besparingama för budgetåren 1997 och 1998 är redovisade som förändringar i forhållande till kolumnen med tolvmånadersbe- loppet /96, dvs. den kolumn i tabellen som benämns "varav beräknatför JuU 1995-juni 1996". 2)I besparingamaför /96 ingår en engångsbesparing på påanslagen för investeringar i vägar och järnvägar. 3)Nuvarandeanslagsindelning gäller fr.o.m. innevarande budgetår 1994/95. I tabellen harutgiftema på anslag för /94 fördelats efter den nuvarandeanslagsindelningen för att möjliggöra Jämförelser mellan budgetåreo. 4)Besparingaraafor budgetåren 1995/%-1998 har beräknats med utgångspunkt från den s.k.LK-nivän konsekvenskalkyl) för /96 (tolvmänadersnivä)vilken inte redovisas i tabellen. LK-nivån för /96 utgår firånanvisad statsbudget /95, dvs. ca , minskadmed av anvisade engångsanvisningar för infrastruktur m.m. påsammanlagt samt med hänsyn taget till de lägreplaneringsramar som beslutat om för /96 för vissainvesteringsanslag till vägar och järnvägar. Sammantaget innebär detta attLK-nivån for /96 är ca lägre än totaltanvisade medel fÖr /95, dvs. gcxlkäimer inriktningen av de besparingsåtgärder inomKommunikationsdepartementets område för budgetåren 1997 och 1998 somregeringen förordar. Prop.1994/95:100 Bilaga 7 Sammanfattningav regeringens överväganden: Avrikscfegen beslutade infrastrukturplaner för pericxlen 1994-2(X)3 tiUsammansmed en bedömning av det statsfinansiella läget skaU utgöra utgångspunkt förmedelstiUdehiing tiU infra-strukturinvesteringar. Isyfte att långsiktigt minska underskottet i statsbudgeten måste besparingargenomföras även pä mvesteringsansfegen. EventueUaomprioriteringar av planerade infrastruktur-investeringar skaU övervägas inomramen för den nyUgen tiUsatta komnuttén med uppdrag att utarbeta en nationeUplan för kommunikationerna i . Revideradeinvesteringsplaner kommer att gäUa . Detsvenska vägnätet omfettar drygt 4(X) (KK) km varav utgörs avstatsvägar. av statsvägarna utgörs av riksvägar (stamvägar och övrigariksvägar) och av statsvägarna utgörs av läns-vägar. På det StatUgavägnätet utförs av det totafe vägtrafikarbetet. På det kommunafe vägnätetutförs av trafikarbetet och på enskUcfe vägar av trafikarbetet. Riksvägarnahar en central roU i transportsystemet. Av trafikarbetet på statens vägnät sker61 % på riksvägar och på länsvägar. Motorvägamasandel av riksvägnätet var , en sträcka på motsvarande 109 nulmotorväg. Av trafikarbetet skedde på dessa motorvägar. Andelengrusvägar på statsvägnätet är . av trafikarbetet på detStatUga vägnätet utförs på detta gmsvägnät. Av följande tabeUer framgår längder ochtrafikarbete på det statUga vägnätet. TabeU: Vägnätetsomfettning, standard och trafikarbetets fördehung. 1994/95:100 BUaga 7 Längder pä det statliga Riksvägar (mil) Länsvägar (mil) 13-m väg O 12 m) 9-m väg (8 m-11,9m) Övriga vägar (< 8 m) Det svenska järnvägsnätet omfettar drygt 10 000 km.Av statens spåranläggningar är elektrifierad bana. Av det totafe transportarbetetpå jämväg utförs på den elektrifierade delen. Av statens spåranläggningarutgörs av stomjärnvägar och av länsjämvägar. Avden totafe banlängden i består av dubbelspår. Dubbelspår ärhelt utbyggt meUan och , och Uppsafe samt meUanStockholm cxh , vfe . Dessutom firms dubbelspår på defer avVästkustbanan, , Ostkustbanan, gcxlsstråket genom Bergslagen cxhNorra stambanan. Påförsfeg av regeringen beslutade om ett nyttplaneringssystem för vägar samt om kraftigt utökade anslag för infrastrukturen.Mot bakgrund av beslut om investeringar i trafikensinfrastruktur har långsiktiga investeringsplaner för väg- och jämvägsnätensutbyggnad feststäUts . Dessa investeringsplaner skall utgörautgångspunkt för den medelstiUdelning tiU uifrastrukturinvesteringar som årUgensker i statsbudgeten. I vilken takt som infrastrukturplanema kan genomförasberor på hur statens finanser utvecklar sig. Genomförandet skaU dcxk ske ienUghet med den prioritering som beslutat och som också finnsfeststäUd i verkens uivesteringsplaner. Underden förra mandatperioden ökade underskottet i statsbudgeten vilket gjort attstatsskulden snabbt har ökat. Regeruigen har därför tvuigats tiU kraftfiiUabesparingar. TiU viss del föreslås därför besparingar även påinvesteringsanslagen för byggande av vägar cxh nyinvesteringar i jämvägar.Dessa besparingar innebär att genomförandet av planema skjuts något ifiamtiden. Det innebär att den koncentration i byggandet som var planeradunder fördelas . Regeringen bedömer dock attmed de nivåer som föreslås för nymvesteringar i jämvägar kommer samtiigaplanerade mvesteringar enUgt stomnätsplanen att kuruia slutföras . DennationeUa väghållningsplanen beräknas inte kunna slutföras 2004, dvs. med ca ett årsförsemng. Inför kommer Prop. 1994/95:100 dcxk en ny prövningav investeringsansfegen att ske. Takten i genom- Bilaga 7 förandet kommerdärför att omprövas för varje nytt budgetår. Besparingama för nästa budgetår leder tiU att nupågående projekt på vägnätet kommer att vara slutförcfe då nya projekti någon större omfettning kan startas. Den försening i utbyggnaden avjämvägs-nätet som blir följden av minskade ansfeg konuner att vara återhämtadvid . EventueUa förändringar av investeringsplanemasinnehåU kommer att prövas inom ramen för den kommitté med uppdrag att utarbetaen nationeU plan för kommurukationema i som särskUt beslutatom cxh som regeringen har beslutat dhiektiv för. Regeringen avser att läggaförsfeg tiU om en ny inriktning för infirastnik-turplaneringen underår 1996 bl.a. på gmndval av den delredovisning som kommittén skaU göra den 15januari 1996. Reviderade investeringsplaner kommer således att föreUgga våren1998. Det innebär att någon revidering av planema inte kommer att ske om tre årsåsom tidigare beslutat. Regeringen anser i stäUet att en fyraårigrevideringscykel skuUe vara att föredra med anledning av att numerahar övergått tiU fyraåriga mandatperioder. Genom att anpassa ävenrevideringstiUfäUena för uifrastirukturplanema tiU är det möjUgt attunder resp. mancfetperiod såväl mitiera en ny planering som att avslutaplaneringen genom att godkänna upprättade investeringsplaner. Regeringenföreslår således att godkänner att revideringen av verkensinfrastrukturpfener skaU ske med en första revidering . För att erhålfe ett efiéktivt anslagssystem börVägverkets och drift- och underhåUsansfeg utformas som ramanslag.Vägverket och kan med den anslagskredit som är kopplad tiU ramansfegetlåna medel från kommande år och därmed på ett enkelt sätt hantera variationer ibl.a. vinterväghållning och vinterbanhållning. Staten har effektiviserat sinkassahållning. Myndighetema har också givits stort ansvar inom området.Vägverket och påverkar genom sina betalningsplaner i anslutning tiUupphandfede entreprenader statens kassahållning i icke obetydUg utsträckning.Det är väsentUgt att de båcfe myndighetema såsom stora bestäUare får uicitamenttiU en gcxl kassahållning för staten. Regeringen avser därför ge och Banverketi uppdrag att tiUsammans med och attutforma lämpUga system för detta. För att förberecfe härför ändras anslags-typernaför de ansfeg som bekostar huvuddelen av verksamheten vid ochBanverket tiU ramanslag. Den nya informationstekniken bör nu kunnaimplementeras inom vägsektom. bör därför ges dukta möjUgheter attsnabbt Ulföra nya tekniska lösningar i dagens trafiksystem. och på regeringens uppdrag redovisat metcxler för hur kultur- och natur- mUjöintressen bättre skaU kunna tas tiU vara vid planering och genom- 14 Regeringen anser att det är av stor vikt att mvesteringama iinfirastmkturen genomförs så att vUctiga kultur- Prop. 1994/95:100 ochnaturmUjövärden inte påtagUgt skacfes. Mot bakgmnd av verkens BUaga 7redovisningar viU regeringen understryka behovet av en bättre systematiseradkunskap och av en planering som i ett tidigare skede tar tiU vara dessaintressen. Regeringen har för avsikt att återkomma i denna firåga ikompletteringspropositionen . gcxikärmeratt revideringen av den nationeUa väghållningsplanen, stomnätsplanen cxhlänstrafikaiUäggningsplanema skaU ske med en första revidering år1998. Prop.1994/95:100 BUaga 7 Vägverketsövergripande verksamhetsmål är att bidra tiU att uppfyUa de väg- ochtrafikpoUtiska målen. Investeringama i vägsystemet cxh drift cxh underhåU avvägsystemet bör inriktas mot en ökad tirafiksäkerhet med hänsyn tagen tiU nuljöoch regional balans. 1993års beslut om investeringar i trafikens mftastruktur cxh de övergripande målenför bör Ugga fest. Takten i genomförandet av den nationeUaväghållningsplanen bör dock minskas med hänsyn tiU det statsfinansieUa läget. Konkurrensutsättningenav prcxiuktionsverksamhet skaU fortsätta under former som inteäventyrar de trafikpoUtiska målen. AnsfegentiU byggande av vägar bör minskas något vilket medför en försening avgenomförandet av den nationelfe väghållnings-planen med . Ansvaretför bilregistret överförs tiU . Garantiemaför förberedelsearbete och genomförande av storstads-överenskommelserna iStockholm och bör utökas. Vägverketär central förvaltningsmyndighet för väghållning. Verket har ett samlat ansvarför den statUga väghållningen med ansvar för trafiksäkerhet och mUjö vilket ihuvudsak inkluderar planering, byggande och drift av det statUga vägnätet samtfördelning av vissa statsbidrag. är också central myndighet föryrkestrafikfrågor m.m. och har ett utpekat sektorsansvar förvägtransportsystemet uikluderande nuljö, koUektivtrafik och forskning ochutveckling (FoU). Vidareförvaltar statens aktier i ett antal bofeg. VägverketsInvesteringsaktiebolag () svarar för Vägverketsägarfunktion för avgiftsfinansierade vägobjekt. övergripande mål är att bidra tiU attuppfyUa de väg- cxh Prop. 1994/95:100 tiafikpoUtiska målen. Investeringama ivägsystemet och drift och under- Bilaga 7 håU av vägsystemet bör mriktas moten ökad trafiksäkerhet med hänsyn tagen tUl nuljö och regional balans. har redovisat en kvantifiering av sinaverksamhetsmål utifrån oUka ansfegsnivåer. För trafiksäkerhet och nuljö harkonkreta mål StäUts upp. De andra tre målen uttiycks i karaktär avinriktnings-mål. Trcksäkerhet: skall bidra till attantalet dödade och skadade i trafiken minskar. Målet för som även kananvändas 2003, är att antalet dödade skaU minska tiU högst 400personer och att antalet svårt skadade i trafiken skall muiska tiU högst3 700 personer .