prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — För personbilarna planerasett beslut om sådana krav tUl . deltarpå expertmvå i arbetet med att te fram kraven för . En särskilt vUctigfråga i det arbetet är att säkerstella att avgasreningenftmgerar inte bara när bUama är nya utan också när dessa bUar finns utei trafiken. I EG-reglema saknas ännu regler om ett tiUverkaransvar för att avgaskraven uppfyUs för bUar i bruk. I dfrektiv94/12/EG, som fastslår avgaskravenför personbUar , nämns dock konttoUen av bUar i brak som enmöjlig komponent i fiamtida förbätttade bUavgasregler. TUlverkaransvaret innebär att tillverkaren harett särskilt långtgående ansvar för avgasreningens hållbarhet, som bl.a.innebär att det kan krävas att tiUverkarenskall återkalla och åtgärda felaktiga modeller. De svenska reglema om tiUverkaransvar diskuteradesunder förhandlingama. Efter konsultetioner på expermivå förklarade EGatt dfrektiven på bilavgasområdet inteomfattar regler om tUlverkaransvar, men att de inte hindrar att Sverigebehåller sitt system för återkallelse, under föratsättning att dette mtesfrider mot EG-reglema om produktansvar och produktsäkerhet. Som nämnts ovanmedför en ansluttiing till EU att stödet tUl lätte bUar i mUjöklass 1 måste utformas på ett aimorlunda sätt under en övergångs-pericxi. De resttUctioner i rätten att användaekonomiska styrmedel på bilavgasområdetsom fuiuiits i EG-dfrektiven har dock lättets upp genom de ändringar somskett genom dfrektivet 94/12/EG. Dels gäller edigt artikel 3 mte längre att enskatteförmån skaU vara betydligt mindre än den verkliga kosmaden för dentillkommande redngsutmstningen (ordet "betydligt" har tegits bort).Dels anges det uttryckligen i dfrektivets ingressatt artUcel 3 mte begränsar rätten att differentiera den löpande fordonsbeskattningenmed hänsyn till utsläppen av föroreningar. samt Länsstyreberna i och , ochVästerbottens län konsteterar att i princip kan behålla sma regler på bilavgasområdet och även i fråga om tUlverkaransvaroch hållbarhelskrav på remngsutrasming. Däremot kan skatterabatten påförsäljningsskatten för de renaste modellerna, ndljöklass 1, inteupprätthållas, vilket är negativt för miljön. Länsstyreben i län framför lUcnande synpunkter avser att verka aktivt för ett införande av olika typer avstyrmedel som främjar försäljmngen av bilar med betydligt bätfremiljöegenskaper än vad som ges genom deobligatoriska miljökraven. Bilindustriföremngen efterlyser ftill klarhet i hurden svenska lagstiftningen för miljöklassning av fordon skall anpassasmom ramen för EES-avtel och EU-medlemskap. Som redanframgått finns det möjligheter att på andra sätt än genom en differentierad fordonskatt gynna bilar i miljöklass 1. Miljöklassutted- ningen (SOU 1994:111) har föreslagit en sänkt fordonsskatt för lätte bUar i miljöklass 1. Regermgen avser att, efter remissbehandling av 252 uttedningen, återkomma medförslag till åtgärder för att gynna miljöklass 1 som kan fräda i kraft samtidigtsom ett svenskt mttäde i EU. Det ärviktigt att de särskUda expertkunskaper som finns i på bUavgasområdettes till vara i arbetet med att de nya Europa-kraven för år 2000.BUavgasområdet är ett område som bör prioriteras av när det gällerarbetet som medlem i EU. EG har kontinuerUgt utvecklat sinkemUcdiekonfroll och har intemationeUt sett goda regler om klassificeringoch märkning av kemikalier, lUcsom utvecklade system för förhandsanmälan av nyakemiska ämnen och konfroU av existerande.EG har (x:kså i ökande utsttäckning infört förbud och begränsningar påkemikdieområdet. Regeringen har , i prop. 1993/94:163 Riktimjer för enfortsatt kretsloppsanpassning av samhället- åtgärder för att minska riskerna med kemikaliehanteringen,översikfligt redogjort för utvecklingen på kemUcalieonuådetinom EG. Närmare redogörelser för innehållet i EG-rättsaktema på områdethar också lämnats i propositionema om EES-avtelet (prop. 1991/92:170 bU. 1993/94:203). För de vUctiga delar av kemikdieområdet där desvenska reglema är sfrängare än EG:s gäller den övergångslösning somredovisats. I bilaga XII tiUanslutningsakten finns en förteckning över de EG-regler som inte behövertillämpas . Flera remissinstanser tar upp frågan om defyraåriga övergångsreglerna på kemikdieområdet. Länsstyreben iVästmanlands län varnar för risk för standardsänkning när det gäller kemUcdieroch menar att den fyraåriga övergångstiden är kort. Länsstyreben iÖstergötlands län uttrycker liknande farhågor Länsstyreben i att EU i flera avseenden liggerefter i synen på giftiga och svåmedbrytbara ämnen. Man anser attgenom ett medlemskap blfr vårt inflytande större än om vi står utanför EU.Möjligheten att utforma den inhemskapolitUcen kommer dock att begränsas något. framför attdet är vUctigt att mte skall behöva sänka miljökraven och att dagens sfrängare regler omkemikaliska produkter bibehålls. de Gröna som är kritiskatill flera delar i den remitterade promemorian anser att det inte redogörs förhur det går med sub-stimtionsprincipen i EU. Att slå vakt omsubstimtionsprincipen är ett centtalt krav för miljörörelsen. Rapporten ger mteklart svar på hur reglema för bekämpningsmedel, som är betydligt sfrängare iSverige än i EU, påverkas av EU-medlemskap. Ung Vänster menar att vi inte fåttnågon garanti för att vår lagstiftnmg gäller Regeringenanser att den övergångslösning som förhandlats fram, och som redovisas mer detoljerat nedan, på etttillfredssteUande sätt säkersteller att inga stendarder skall sänkasvid ett medlemskap. föratsätter ettmycket aktivt svenskt deltegande i EU:s arbete på onuådet. VUcten av detteanförs bl.a. av och . Utfallet i EU-förhandlmgama innebär att allmännaaktsamhetsregler, som t.ex. substimtionsprincipen, kan tillämpas även iframtiden. avser att, som redan nämnts, återkomma med enfördjupad Prop. 1994/95:19 strategi för det mUjöpolitiska EU-arbetet. Klassiftcering och märkningsanti undersökningskrav för nya kemikalier Dfrektiv67/548/EEG behandlar klassificering och märkning av kemiska ämnen och riskbedömningen av nya ämnen. Detkompletteras av dfrektiv 88/379/EEG som avser klassificering ochmärkning av kemiska beredningar. Regler om obligatorisk förhandsanmälan avämnen infördes i dfrektiv 67/548/EEG . Dfrektivet skärptes avsevärt år1993, främst genom regler om att nya kemiska ämnen inte får säljas eUer påannat sätt konuna ut på EU-marknaden förtän hälso- och mUjöfarlig-heten undersökts. Dato från undersökningarnaskdl, tUlsammans med tillverkarens förslagtill klassificermg och märkning, lämnas till ansvariga myndigheter förbedömning. De svenska reglema om klassificering och märkningär tUl stor del lUca eller lUcvärdiga med EG:s. En skUlnad av betydelseär att klassen "måtdigt farligaprodukter" inte finns i EG. Denna klass omfattor av aUakemiska produkter i , och omfattar bl.a. produkter som innehåller lösningsmedel. Ett mindre antelkemikalier klassificeras olika sfrängt; i vissa fall är klassificeringensfrängare i EG, i andra fall i Sverige.Vissa skUlnader finns också i fråga om kriterier för cancerframkallandeegenskaper. Bl.a. som en följd av EES-avtelet har EFTA-ländema och EG idettsamarbete för att överbrygga de skillnader som finns. Edigt EES-avtolet gäUer målsättningen att dessaregler skall tiUämpas . Resultetet iEU-förhandlingama innebär att får behålla sina sttängare regler förklassificermg och märkning under en fyraårig övergångsperiod.Undantegen anges i punkt 6 och 7 i bilaga XII till anslutningsakten ochomfatter kemiska produkter som i klassificeras som måttiigt farliga.Sverige får också fortsatte att tillämpa egna kriterier förcancerframkallande egenskaper Underövergångsperioden skall EG se över sma regler Översynen har som utgångspunkt de sfrängare svenska reglema ochskall således omfette produkter som i klassificeras som måttiigtfarliga. När det gällerregler om anmälan och utvärdering av nya kemiska produkter har liksomNorge avstett från att införa nationella system i awakten på EES-avtelet. Nukommer ett samordnat system att byggas upp. EG har uterbetet ett ambitiöstprogram för att kartiägga de kemikalier som redan är i brak och kom ut påmarknaden , då anmälan Edigt rådets förordning (EEG) nr 793/93 om utvärdering och konfroll av riskermed existerande ämnen stells krav på 254 att tillverkare och importörer avänrnen som finns med i den s.k. EINECS-förteckningen {Prop. 1994/95:19 Substances) skall lämna vissa uppgifterdfrekt tUl kommissionen. Uppgiftema gällerimporterade eller tUlverkade mängder, klassificering edigt EG:s regleroch användningsområden. För ämnen som tiUverkas eller importeras i mer än 1 000ton krävs kompletterande date om ämnenas farliga egenskaper. På grundvalav de uppgifter som erhåUs skall kommissionen göra upp en förteckning överprioriterade ämnen, som i förste hand behöver undersökas med avseende på farligaegenskaper För varje prioriterat änme skdl en bestämd medlemsstot utses, somsvarar för utvärderingen av de uppgifter som erhållits och vid behov lämnar förslag tiU åtgärder. Riskbedömningen ochbehovet av åtgärder diskuteras i en särskUd kommitté. beste i att konunissionen lägger fimförslag tUl ändringar i och tUIägg tUl dfrektiv som begränsaranvändningen av farliga ämnen, främst dfrektiv 76/769/EEG. Medlemsstetema skdlutse behöriga myndigheter som svarar för tiUämpningen av reglema och beslutarom åtgärder för att tillse att rapportermgsskyldigheten följs. EG-förordningenkonuner sannolikt att omfattes av EES-avtdet. För del konunersamarbetet med EG att ge väsentligt större kunskaper om existerande kemikalierän ensamt skulle kunna klara av att inhämte. EG:s system förexisterande ämnen innebär, genom att detstyrs upp av ett utvecklat regelsystem, en betydande utvecklmg av detarbete som bl.a på svenskt initiativ bedrivs inom . Begränsningar i saluförande ochanvändning Edigt det s.k.begränsningsdfrektivet, dfrektiv 76/769/EEG, gäUer resfrUrtioner eUer förbud för saluförande och använddng av vissafarliga kemiska produkter EdigtEES-avtelet får fortsätta att tUlämpa sina regler om klorerade orgadskalösningsmedel, asbestfibrer, kvicksUverförenmgar, arsenikföreningar, orgamskatennföreningar, penteklorfenol (PCP), kadmium och batterier De svenska reglemaär på dessa onuåden sttängare än eller saknar en motsvarighet mom EG. Efter ingåendeexpertsamtel under förhandlingama enades man om att konstetera att de svenskareglema om asbest, klorerade lösningsmedel ochkvicksilverföreningar mte sttider mot begränsningsdfrektivet. Asbest har i hittUls reglerats med stöd avarbetsmiljölagstiftningen. De svenska förbuden mot vissa kloreradelösningsmedel saknar motsvarighet inom EG, liksom förbuden motanvändning av kvicksilver i vissa varor som termometrar och elektriskutrasöiing. När det gällerPCP, kadmium, arseiuk och orgamska tennföreningar konsteterades att de svenska regleraa går längre än vad som edigt kommissionens bedömning är tillåtet edigt begränsningsdfrektivet. Penteklorfenol tillåts inte i för fräskyddsbehandling men är tUlåten inom EG i begränsad utsträckning. Det svenska kadmiumförbudet är sfrängare än EG:s utfärdade förbud. Användnmgen av arsenikföreningar och organiska tennföreningar som bekämpningsmedel 255 är också sttängare reglerat i Sverige.Förhandlingsresultotet blev att Prop. 1994/95:19 EG-reglema om dessa kemiskaprodukter mte behöver tillämpas av på fyra år.Under perioden skall EG se över sina regler på dessa områden (se ovan avsmtt20.3.1). Detsammagäller för EG-reglema i dfrektiv 91/157/EEG om batterier och ackumulatorer sominnehåller vissa farliga ämnen och dfrektivet 76/116/EEG om handelsgödsel. Desvenska reglema i förordningen (1989:974) om mUjöfarliga batterier mnehåller påen punkt sttängare krav än EG-reglema. Det ansågs vidare motiverat att inordnadfrektivet om handelsgödsel iövergångslösningen mot bakgmnd av de svenska resfrUctionema för kadmiumi handelsgödsel. Påbekämpningsmedelsområdet gäller förhandlingslösningen med en övergångsperiodi kombination med en översyn för det föråldrade dfrektivet 78/631/EEG omklassificering, förpacknmg och märkning av bekämpningsmedel. Dfrektiv79/117/EEG som avser förbud eller begränsmngari sduförande och användning av vissa medel konsfaterades inte medföra någraproblem för eftersom det umehåUer minimikrav. Underförhandlingama diskuterades också det nya dfrektivet 91/414/EEG omväxtskyddsmedel, dvs. bekämpningsmedel som används i jordbmket. Dfrektivet har togits in i EES-avtdet med enundanfagsregel för EFTA-stetema (se prop. 1993/94:203 s. 288). Genomdfrektivet införs en harmomserad prövnmg av växtskyddsmedel edigt vissa gemensanuna kriterier och gemensamma krav pådokumentetion. Beslut skall fattas om en förteckning över tillåma verksammaänmen i medlen. Resultetet av den förste prövningen i ett medlemsland av ettvisst medel skdl vara styrande för övriga länders prövning och beslut.SkUlnader meUan stotema i fråga om ytfre föratsättningar, såsom jordbruks-, växtskydds- eller mUjöförhållanden (däriblandklimatförhållanden) kan dock medföra att olUca bedömningar av ett medel godtes. De svenska reglema i förordningen (1985:836) ombekämpmngsmedel och Kemikalieinspektionens föreskrifter är när det gällerdokumentotion-skrav jämförbara med EG-dfrektivet. tillämpar ensfrängare risk/nytte-bedömning än i många EU-länder, genom att den svenskabedömningen föratom medlets egenskaper också beaktar behovet att använda medleti samt möjlighetema till substimtion. Det konuner attdröja länge innan dfrektivet är så fullständigt genom fört att det går att bedöma de praktiska konsekvensema. Därför gick det inte att i förhandlingama diskutera konkrete undanteg från det. Allmänna undanteg liknande EES-avtelets är mte möjliga vid ett medlemskap. framförde vid förhandlingama att det var uteslutet att på grund av reglema i direktivet släppa in växtskyddsmedel i landet som vägrats godkännande här Från EU-sidan understtöks att syftet är att sfränga kriterier skdl gälla förgocUcännande och att möjligheter till nationella särregler finns. Efter ytterligare diskussioner på expertmvå 256 med tjänstemän på konunissionen har också kunnat konsteterasatt Prop. skillnadema i synsätt mellanSverige och kommissionen är små om ens Det är edigtregeringens mening vUctigt att delter aktivt i det fortsatte arbetetmed att utveckla dfrektivet, för att därigenom säkerstella att det konuner atttillämpas på ett godtegbart sätt. TiUväxtskyddsdfrektivet har antegits en bUaga med principer för granskningoch bedömning av bekämpningsmedel. Med adedning av bilagan begärde ijum 1994 konsultetioner med EG. deklarerade bl.a. att vi om vi blfrmedlenunar kommer fortsätto vårt arbete inom bekämpningsmedelsområdet mednuvarande mrUctning, viUcen grandar sig påbl.a. klimat, geografi och substimtion av riskabla medel mot mindre riskabla.Varken kommissionen eller något enskUt medlemsland reste invändningarmot detta. Ett förslag tUldfrektiv om förhandsgranskning av biocider har lagts fiam av konunissionen (COM93 (351) final). Dfrektivet medför krav på förhandsgranskning av vissa medelsom ej förhandsgranskas i , exempelvis konserverings-och desinfektionsmedel. I finnskrav på förhandsgranskning av bekämpningsmedel även utanför jordbraket, såsomfräskyddsmedel och indusfrieUt använda bekämpningsmedel. Denna typ av medelkommer också att omfatfas av biocid-dfrektivet. 20.6Utsläpp till luft och vatten EU:sövergripande målsättning på klimatområdet är att stebUisera koldioxidutsläppentiU mvå genom en minskad efterfrågan på energi, effektivareenergianvändning och förändringar i energisystemet. I strategin ingår delsinsatser inom energiområdet, dels mUjöskatter Åtgärderna på energiområdet avserhuvudsakligen utveckling av nya mindremiljöstörande energikällor, energieffektivisermg, förbätttadinfrastruktur inom ttansportsektom och förbättrad energihushållning. Tre särskildaprogram med stöctetgärder har utformats för att genomföra strategin. S-MTE syfter tUl att främja energieffektivisering ochbidra tUl att miljö- ochklimatpolitiska målsättningar uppnås. THERMIE löper under perioden 1990-1994och syfter tUI att främja innovativa teknologier för fömybaraenergislag och effektivare energianvändning. Stödet avser främst utvecklings-och spridningsprojekt inom dessa onuåden. ALTENER är nanrnet på EG:s programför att främja användningen av fömybaraenergislag, främst biomassa, vincUcraft och solvärme. Dessa program haren mriktning och en verksanihet som överensstämmer med den svenskaenergiöverenskommelsen (prop. 1990/91:80, bet. 1990/91 :NU 40, rskr1990/91:373-374). Kommissionen har vidare föreslagit en kombineradkoldioxid- och energiskatt. Flera förslag till modifieringar av skatten har lagts framför 257 art få till stend en kompromissbland medlemsländema. 17 1994/95. 1 saml Nr 19. muiisterråd inte slutgiltigt togU stälhiing tUl förslaget om kol- Prop. 1994/95:19dioxid/energiskatt. Flera remissinstonser pekar på de stora vinsterför miljön i som kan åstodkommas vad gäller degränsöverskridande föroreningarna även med små förbättringar av EG:s regienLänsstyreben i Krbtianstatb län påpekar dessutom att den hårda belastningen pånuljön i väntos tvinga fiam beslut om åtgärder Länsstyreben i Blekingelän framhåller betydelsen av emropeiskamUjövårdsåtgärder med hänsyn tUl länets geografiska läge. Regeringen anseratt som medlem i EU bör into en aktiv roU för att utveckla enkostoadseffektiv europeisk strategi på klimatområdet och stödja infroduktionenav skatter på fossila bränslen för att minska koldioxidutsläppen,stimulera energieffektivitet och främja användningen av fömybaraenergislag. kommer att bli ett av de prioriterade områdena för svenskainsatser inom EU-samarbetet på mUjöområdet. Ämnen som skadar ozonskiktet Såväl som EU harratificerat och dess Monfrealprotokoll om ämnen som bryter nedozonskiktet. I protokollet föreskrivs vad som minst krävs när det gälleravveckling av de reglerade ämnena. Inget i protokollet hindrar dock att ländemagår snabbare fram. Både EG, som är fördragspart, enskilda medlemsländer i EUoch har utayttjat denna möjlighet. De gemensamma regler som beslutets inom EG ärinte helteckande och lämnar utrymme för nationella regleringar. Det ärangeläget att det intemationella samarbeteti fråga om avvecklingen av de ozonförstörande ämnena utvecklas och görsså slagkraftigt som möjligt. Ett ökat inflytendeoch möjlighet att påverka utvecklingen bör kunna nås vid ett medlemskapi EU. Edigt regermgens mening bör från svensk sida prioriteras ett påskyndande av den återsteende avvecklingen av ozonförstörandeämnen. På sUct bör ozonförstörande ämnen tas bort också i befintiig utrastmng.Sverige bör som medlem i EU även arbete för att avvecklingen edigtMonttealprotokollet sker i snabbare takt. Viktigt är också att verka för etteffektivt stöd tiU utvecklingsländernas avvecklmg av de ozonförstörande ämnenapå grund av den merkosmad som utfasningen av användningen av dessa ämnen kanmedföra. Av den totela depositionen avförsurande ämnen i härstammar en betydande del från EU-ländema.Minskade utsläpp i dessa länder är en föratsättning för att simationennär det gäller försurning och euttofiering skall förbättras i . Ävenom en mycket stor del av arbetet med de intemationella luftvårdsfrågomasker mom ramen för FN:s arbete genom (LRTAP) är utvecklingen inom EU avstor betydelse för . svavelprotokoll har nyligenförhandlats fram inom LRTAP, som innebär att många EU-länder åtegit sig attreducera svavelutsläppen Prop. Ett samlatagerande för EU-ländema när det gäller att faststella vilka konkrete åtgärdersom skaU vidtes är nödvändigt av flera skäl - dels för att förverkligaden inre marknaden, dels för att påskynda den tekmska utvecklingen och användning av lågsvavligabränslen. förbränningsadäggningar svarar fören mycket stor del av svavel- och kväveoxidutsläppen i EU. De reglersom EG antar för utsläpp från sådana adäggningar kommer att fåstor betydelse för utvecklingen av och tiUgängligheten tUl rökgasavsvavling. adäggningar kommer att få särskUtstor betydelse. EG:s dfrektivom stora förbränningsadäggningar kommer att ses över och Sverigebör verka för att åstodkomma väsendigt sttUctarenormer för svavel- och kväveoxidutsläpp från nya adäggningar. Sverigebör även verka för en successiv anpassning av befintiiga adäggningar tUl kravmvån för nya. bör kunnaåtstedkommas med hjälp av flexibla styrmedel. bör även verka föratt EU inför sfrUcte krav på svavelinnehålli oljor, både vad gäller tunga och lätfa oljor samt diesel ochbunkeroljor En viktig uppgift för är också att få till stånd styrmedel och regler inom EG som torhänsyn tUl att namrens tålighet varierar mellan olika regioner i . Vidare finns ett förslag till ramdfrektiv omluftkvalitet. Detto dfrektiv konuner att bilda utgångspunkt för arbetet medsvenska miljökvalitetsnor-mer på luftområdet edigt . BUdmngen av fotokemiska oxidanter ger upphov tUlen rad miljö- och hälsoproblem. Oxidantema bildas av kväveföreningar ochflyktiga orgamska ämnen under mverkan avsolljus. GenereUt sett är oxidant-bUdningen vadigare och mer omfattande i Syd-och än i . Tre dfrektiv om begränsning av flyktigaorgamska ämnen kommer edigt gällande planer att behandlas . Detförste gäller utsläpp i samband med lagrmg av bensin, det andra gäller utsläpp i samband med tankning till fordon och det ttedjeutsläpp i samband med mdusttiella processer En mycket stor del av luftföroreningama i Europahärstammar från fransportsektom. Arbetet med att te fram nya avgasregler kommeratt ha hög prioritet från svensk sida (jämför avsdtt 12,Transportpolitik). På luftområdetpågår också inom konunmissionen arbete med att reglera utsläpp från förbränningav nuljöfarligt avfall. Havsmiljöfrågoma har i granden enintemationell karakter och är - som en namrlig följd av vårtgeografiska läge - part i flera konventioner Ett svenskt medlemskap i kommer, åtminstone vad gäUer , att innebära att det intemationella arbetet på havsmiljöonuådet får en förändradinrUctning. Flertelet av ländema rant och Nordostetianten är redan eller har ansökt om att bli medlemimnar i EU. Därmed kommer miljöfrågoma i att bli en allöner EU-intern fråga. Medlemskap i frmebär ökade möjligheter att medverka vid Prop. 1994/95:19 utformningen av de åtgärdersom är nödvändiga för att mmska utsläppen av miljöfarliga ämnen till våraomgivande havsområden. EG:s arbetemed den miljön har hitttiUs varit inrUcted mot att med stöd av enskUdadfrektiv förhmdra utsläpp av specifika ämnen tUl havs- och vattenområden.Sverige bör verka för att det arbetet inom EG utformas på ett merförebyggande och integrerat sätt i likhet med det mUjöarbete vi själva bedriver Ett av destörste problemen för våra vatten- och havsområden är övergödningen som orsakasav utsläpp och diffusa läckage av närsdter Ett annat område som kräver ökaduppmärksamhet är förekomsten av timgmeteller och långlivade orgamska ämnen iden mUjön. Övergödning (euttofiering) är kanske det störste problemetför såväl som . Edigt samstämmiga bedömningar i fleraEU-länder är det dfrektiv om dttamisläpp som beslutets av EG inte tUlräckligt för reducera närsalmtsläppen tiUhälften . Det kommer därför att krävasförsterkte åtgärder i syfte att komma tUlrätto med närsalmtsläppen. Det framtidahavsmUjöarbetet konuner art styras av de utvärdermgar av tillstånden i haven som görs i mtemationella sammanhang, t.ex. mom ramenför Nordsjöarbetet. Utvärdermgsarbetet omfattar ett mycket stort anfalmiljöeffekter och substenser, vilket gör det svåröverskådligt och svårtolkat.Under de närmaste åren bör verka för att utvärderingsarbetetkoncentteras till de områden där riskema för besteende skador är störst.Naturvårdsverket har fått i uppdrag att te fram kritiska belastningsgränser somunderlag för bl.a. det fortsatta internationella arbetet på havsområdet. Vattenkvalitetenvid strandbad är ett område som EG har reglerat i dfrektivet om badvatten(76/160/EEG). dfrektiv, som ttädde i kraft , anger kravenför badvatten, genom att bl.a. defimera provtegningsfrekvens och mätmetodersamt ange vUka kriterier som måste uppfyllas.