prop · GH039 · 1994-01-01 00:00:00 — Genom att följa bokföringslagens regler kommer en sådan stiftelse automatiskt att uppfylla sina skyldigheter enligt 5 §. Stiftelsen måste dock komplettera sitt årsbokslut med en uppgift om värdet på tillgångarna, värderade med tillämpning av bestämmelserna i 6 §. Även för frågan vilken period räkenskapsåret skall omfatta blir bestämmelserna i 5 § av saklig betydelse. Av bestämmelsen i fjärde stycket följer nämligen att räkenskapsåret för en stiftelse som är bokföringsskyldig enligt bokföringslagen till följd av stiftarens föreskrift därom endast kan omfatta ett kalenderår. som åsidosätter en föreskrift i stiftelseförordnandet om bokföringsskyldighet enligt bokföringslagen berörs inte av bestämmelserna om bokföringsbrott i 11 kap. 5 § (se avsnitt 2.10.5). Ett åsidosättande av sådan bokföringsskyldighet som följer av stiftelseförordnandet kan inte heller föranleda ansvar enligt bestämmelserna i skattebrottslagen (1971:69) om försvårande av skattekontroll. Ett sådant ansvar förutsätter att stiftelseförvaltningen i det enskilda fallet inte ens levt upp till de krav som bestämmelserna i 5 § innefattar. Bestämmelsen i första meningen, som med anledning av vad Lagrådet anfört i sitt yttrande har en något annorlunda lydelse än i lagrådsremissen, innebär att stiftelsen med tillämpning av en renodlad kontantprincip som ett minimum måste föra anteckningar om in- och utbetalningar (t.ex. vid utbetalningar av stipendier eller styrelsearvoden eller vid köp av värdepapper). Anteckningarna skall föras fortlöpande. Enligt bestämmelsen i andra meningen skall det finnas verifikationer för in- och utbetalningar. En verifikation skall innehålla uppgift bl.a. om vad och vilket belopp betalningen avser (jfr 5 § andra stycket bokföringslagen). Som verifikation skall i första hand användas den eller de handlingar som härrör från den aktuella betalningen. Om det inte finns någon sådan handling skall en särskild handling upprättas (jfr 5 § första stycket första meningen bokföringslagen). Bestämmelsen i 4 § 2 är förebild för bestämmelsen i tredje meningen. I jämförelse med lagrådsremissens förslag har förevarande bestämmelse jämkats något. Räkenskaperna skall enligt bestämmelsen i första meningen avslutas med en sammanställning för varje räkenskapsår. Bestämmelsen i andra meningen saknar motsvarighet i lagrådsremissens förslag. Genom bestämmelsen tydliggörs vad som skall anges i sammanställningen. Av den skall bl.a. framgå tillgångar och skulder vid räkenskapsårets början och slut. I anledning av vad Lagrådet anfört i sitt yttrande bör det framhållas att så länge räkenskaper enligt en renodlad kontantprincip skall sammanställningen inte omfatta sådana fordringar eller skulder som t.ex. dokumenterats genom faktura men som ännu inte föranlett någon inbetalning till eller utbetalning av stiftelsen. Om inte stiftelseförordnandet innehåller någon föreskrift därom, får styrelsen eller förvaltaren själv bestämma efter vilken princip tillgångarna skall värderas i sammanställningen. Man bör dock sträva efter att använda samma princip mellan åren. Av sammanställningen skall också framgå inkomster och utgifter under räkenskapsåret. Vad som krävs är endast att stiftelsen gör en summering av in- och utbetalningar. In- och utbetalningar som skett med anledning av omplaceringar av förmögenheten, t.ex. försäljningar eller köp av obligationer eller fastigheter skall inte redovisas som inkomst eller utgift. I sammanställningen bör utgifterna för arvoden till styrelsen eller förvaltaren och för stiftelsens ändamål anges särskilt. Som redan har berörts i anslutning till kommentaren till 2 § första stycket 2 skall en stiftelse som är skyldig att föra räkenskaper värdera sina tillgångar vid utgången av varje räkenskapsår med tillämpning av bestämmelserna i 6 §. Resultatet av denna värdering skall enligt bestämmelsen i tredje meningen anges i sammanställningen för det gångna räkenskapsåret. Bestämmelsen i detta stycke har en motsvarighet i 22 § bokföringslagen. Det har inte ansetts nödvändigt att ge stiftelser som endast skall föra räkenskaper möjlighet att ha s.k. brutet räkenskapsår (jfr 12 § bokföringslagen). Bestämmelsen i styckets andra mening skall tillämpas även i fall då en stiftelse som varit bokföringsskyldig enligt stiftelselagen och därvid haft brutet räkenskapsår övergår till att föra räkenskaper enligt 5 §. Värdet av stiftelsens tillgångar Vid bestämmandet av det värde av stiftelsens tillgångar som avses i 2 §, 4 § 3 och 5 § skall varje tillgång tas upp till ett värde som motsvarar vad tillgången kan anses betinga vid en försäljning under normala förhållanden. Fastigheter och byggnader som är lös egendom tas dock upp till taxeringsvärdet om ett sådant värde finns. (Jfr 3 kap. 6 § promemorieförslaget) Innebörden av bestämmelsen i första meningen är att stiftelsens tillgångar skall tas upp till ett försiktigt beräknat marknadsvärde. Bestämmelserna i paragrafen skall tillämpas också vid den värdering som avses i 4 kap. 4 § andra stycket. som är bokföringsskyldig enligt denna lag skall upprätta årsredovisning. Om stiftelsen vid räkenskapsårets utgång är moderstiftelse och antalet anställda hos koncernen under räkenskapsåret i medeltal har varit minst tio, skall stiftelsen även upprätta koncernredovisning. Bestämmelsen i första stycket första meningen gäller inte i fråga om en stiftelse som får använda sina tillgångar uteslutande till förmån för medlemmar av en viss eller vissa släkter och som är bokföringsskyldig endast på grund av 2 §. Årsredovisningen består av den resultaträkning och den balansräkning som har tagits in i årsbokslutet samt av en förvaltningsberättelse med uppgift om hur stiftelsens ändamål har främjats under räkenskapsåret. (Jfr 3 kap. 7 § promemorieförslaget) Angående uttrycket bokföringsskyldig enligt denna lag, se vad som anförts i kommentaren till 4 §. Om en stiftelse inte upprättar årsredovisning kan tillsynsmyndigheten med stöd av 9 kap. 5 § första stycket 2 och tredje stycket förelägga ledamöterna i styrelsen eller förvaltaren att fullgöra denna skyldighet i förening med vite. Det anförda gäller även i fråga om sådana stiftelser som avses i 9 kap. 10 § första stycket (jfr 9 kap. 10 § andra stycket 2). En stiftelses årsredovisning skall vara tillgänglig för var och en som vill ta del av den. Detta gäller även i fråga om stiftelser som omfattas av bestämmelserna i 9 kap. 10 § första stycket (jfr 3 kap. 12 § andra meningen). Om en stiftelse som omfattas av dessa bestämmelser inte iakttar skyldigheten att hålla årsredovisningen tillgänglig, kan tillsynsmyndigheten ingripa med föreläggande i förening med vite (jfr 9 kap. 10 § andra stycket 3). Bestämmelsen i 3 kap. 1 § lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag är förebild för bestämmelsen i förevarande styckes andra mening. Vad en koncernredovisning skall innehålla regleras närmare i 8 § andra stycket. Bestämmelsen i detta stycke -- som utformats i enlighet med Lagrådets förslag -- är den enda i stiftelselagen som särskilt berör familjestiftelser (angående detta begrepp, se vad som anförts i anslutning till kommentaren till 1 kap. 7 §). Av bestämmelsen i stycket följer att en familjestiftelse är föremål för offentlighet (via den offentliga årsredovisningen), återkommande kontroll av tillsynsmyndigheten (jfr avsnitt 2.8.1) och registreringsskyldighet endast i den mån den utövar näringsverksamhet eller är moderstiftelse. Bestämmelsen i tredje stycket reglerar närmare vilket innehåll en stiftelses årsredovisning skall ha. I förvaltningsberättelsen skall stiftelsen lämna uppgift om hur stiftelsens ändamål har främjats . behöver emellertid inte lämna uppgift om vilka som erhållit stöd från stiftelsen. En annan sak är att det ankommer på stiftelsens revisor att utöva en reell kontroll av att det inte har skett några avsteg från stiftelseförordnandet. Det kan därför bli nödvändigt för revisorn att infordra upplysningar om vilka som erhållit stöd från stiftelsen. För stiftelser som har utövat näringsverksamhet under räkenskapsåret eller som är moderstiftelse vid räkenskapsårets utgång gäller ytterligare bestämmelser om årsredovisningen enligt 3 kap. 8 §. kan vara skyldig att upprätta årsredovisning även om den inte är bokföringsskyldig enligt denna lag. Detta är fallet om stiftaren har föreskrivit sådan skyldighet i stiftelseförordnandet. Vad som då skall gälla i fråga om redovisningens innehåll, om och hur den skall skrivas under, om och i så fall när den skall tillställas revisorn för granskning samt om den skall vara offentlig avgörs av vad stiftaren föreskrivit i stiftelseförordnandet. som har utövat näringsverksamhet under räkenskapsåret eller som är moderstiftelse vid räkenskapsårets utgång skall vid upprättandet av årsredovisningen tillämpa god redovisningssed och lämna uppgifter och upplysningar av det innehåll som anges i 2 kap. 6--8 §§ lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag. Om det finns synnerliga skäl får tillsynsmyndigheten medge att bruttoomsättningssumman inte anges i årsredovisningens resultaträkning. som skall upprätta koncernredovisning skall vid upprättandet av årsredovisningen iaktta även 3 kap. 2 § andra stycket, 3 och 4 §§ samt 8 § andra meningen lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag och vid upprättandet av koncernredovisningen 3 kap. 5 och 7 §§ samt 9 § första stycket samma lag. Ett dotterföretag till stiftelsen skall vid upprättandet av sin årsredovisning iaktta 3 kap. 2 § andra stycket samt 8 § nämnda lag. (Jfr 3 kap. 8 § promemorieförslaget) I styckets första mening, som utformats i enlighet med Lagrådets förslag, meddelas bl.a. ytterligare bestämmelser om innehållet i årsredovisningen för en stiftelse som har utövat näringsverksamhet under räkenskapsåret eller som är moderstiftelse vid räkenskapsårets utgång. Det hänvisas därvid till vissa bestämmelser i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag (jfr prop. 1979/80:143 s. 154--157). Det bör särskilt observeras att dessa bestämmelser -- till skillnad från vad som är fallet i fråga om t.ex. handelsbolag -- skall gälla för stiftelser oberoende av tillgångarnas nettovärde eller antalet anställda i stiftelsen. Enligt 2 kap. 6 § årsredovisningslagen skall i årsredovisningen återges resultat- och balansräkning för föregående räkenskapsår. När det gäller stiftelser, har det ansetts ligga i sakens natur att denna skyldighet faller bort om stiftelsen inte var bokföringsskyldig enligt 1 § under det tidigare räkenskapsåret. Någon bestämmelse om detta har därför inte ansetts nödvändig. Bestämmelsen i styckets andra mening har sin förebild i 2 kap. 5 § 3 årsredovisningslagen (jfr prop. 1979/80:143 s. 154). Beträffande bestämmelsen i styckets första mening hänvisas till prop. 1979/80:143 s. 159--164. Årsredovisningen skall skrivas under av samtliga styrelseledamöter eller, i fråga om stiftelser med anknuten förvaltning, av förvaltaren eller, om ett handelsbolag är stiftelsens förvaltare, av samtliga de bolagsmän som företräder bolaget. Vad nu sagts gäller även i fråga om koncernredovisning. Om en avvikande mening beträffande års- eller koncernredovisningen har antecknats till styrelsens eller förvaltarens protokoll, skall den avvikande meningen fogas till redovisningen. (Jfr 3 kap. 9 § promemorieförslaget) Bestämmelserna i 9 kap. 2 § andra stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar är förebild för bestämmelserna i 9 §. Årsredovisningen för en stiftelse med anknuten förvaltning skall enligt bestämmelsen i första styckets första mening skrivas under av förvaltaren. Detta innebär att redovisningen skall skrivas under av någon som enligt lag eller annan författning eller enligt praxis är behörig att företräda förvaltaren i alla dennes egna angelägenheter (jfr vad som anförts i anslutning till 2 kap. 23 §). Årsredovisningen för t.ex. en kommunalt förvaltad stiftelse måste således skrivas under av minst så många av ledamöterna i kommunstyrelsen att de tillsammans bildar en beslutför kommunstyrelse och för en stiftelse som förvaltas av ett aktiebolag av antingen minst så många av ledamöterna i bolagets styrelse att de tillsammans bildar en beslutför styrelse eller av någon som är firmatecknare för bolaget. Vad nu sagts gäller dock inte om ett handelsbolag är förvaltare. Som framgår av förevarande bestämmelse skall årsredovisningen i ett sådant fall undertecknas av samtliga de bolagsmän som företräder bolaget. I stiftelselagen föreskrivs det inte någon skyldighet för styrelsen eller förvaltaren att underteckna den sammanställning som skall upprättas i fall då stiftelsen endast är skyldig att föra räkenskaper. Det är dock lämpligt att undertecknande sker. som är skyldig att upprätta årsredovisning enligt denna lag skall avlämna årsredovisningen till revisorn senast efter räkenskapsårets utgång. Om stiftelsen är skyldig att upprätta koncernredovisning enligt denna lag, gäller vad nu sagts även i fråga om koncernredovisningen. som inte är årsredovisningsskyldig enligt denna lag skall avlämna årsbokslutet eller sammanställningen över räkenskaperna till revisorn senast efter räkenskapsårets utgång. (Jfr 3 kap. 10 § promemorieförslaget) är skyldig att upprätta årsredovisning eller koncernredovisning enligt denna lag om den är skyldig att upprätta årsredovisning eller koncernredovisning enligt någon bestämmelse i stiftelselagen. som t.ex. är skyldig att upprätta årsredovisning endast enligt stiftelseförordnandet är således inte att anse som skyldig att upprätta årsredovisning enligt denna lag (jfr vad som anförts i anslutning till 7 § tredje stycket). Om en stiftelse inte fullgör sin skyldighet att avlämna årsredovisning eller koncernredovisning till revisorn kan tillsynsmyndigheten enligt 9 kap. 5 § första stycket 2 förelägga styrelsens ledamöter eller förvaltaren att fullgöra sin skyldighet. Föreläggandet kan förenas med vite (jfr 9 kap. 5 § tredje stycket). Det anförda gäller även om stiftelsen är en sådan stiftelse som avses i 9 kap. 10 § första stycket (jfr 9 kap. 10 § andra stycket 2). Stiftelser som inte är skyldiga att upprätta årsredovisning enligt denna lag är i regel endast skyldiga att föra räkenskaper. En sådan stiftelse skall enligt bestämmelsen i andra stycket lämna sammanställningen över sina räkenskaper till revisorn senast efter räkenskapsårets utgång. En sådan familjestiftelse som avses i 7 § andra stycket skall lämna sitt årsbokslut enligt 11 § bokföringslagen till revisorn. Om en stiftelse är bokföringsskyldig enligt bokföringslagen endast enligt stiftelseförordnandet, är stiftelsen skyldig att lämna sitt årsbokslut till revisorn om stiftaren meddelat föreskrift om sådan skyldighet (jfr vad som anförts i anslutning till 7 § tredje stycket). I annat fall får stiftelsen själv avgöra om den till revisorn skall lämna årsbokslutet eller en sammanställning upprättad i enlighet med 5 §. som är skyldig att upprätta årsredovisning enligt denna lag skall senast efter räkenskapsårets utgång sända en kopia av revisionsberättelsen och av den av revisorn påtecknade årsredovisningen till tillsynsmyndigheten. Om stiftelsen är skyldig att upprätta koncernredovisning enligt denna lag, gäller vad nu sagts även i fråga om koncernrevisionsberättelsen och den av revisorn påtecknade koncernredovisningen. (Jfr 4 kap. 13 § promemorieförslaget) Undantag från bestämmelserna i denna paragraf gäller enligt bestämmelserna i nästföljande paragraf för sådana stiftelser som avses i 9 kap. 10 § första stycket. I fall när det följer av stiftelseförordnandet att stiftelsen skall upprätta årsredovisning är det inte uteslutet att stiftaren dessutom har föreskrivit att redovisningen och även revisionsberättelsen skall tillställas tillsynsmyndigheten för granskning. Frågan huruvida stiftelsen måste följa stiftarens föreskrift på denna punkt blir i det enskilda fallet beroende av om tillsynsmyndigheten förklarar sig villig att granska handlingarna eller inte. Bestämmelsen i 11 § första meningen gäller inte i fråga om sådana stiftelser som avses i 9 kap. 10 § första stycket. En sådan stiftelse skall senast efter räkenskapsårets utgång hålla en kopia av revisionsberättelsen och av den av revisorn påtecknade årsredovisningen tillgänglig för var och en som vill ta del av den. skyldig att upprätta koncernredovisning, gäller vad nu sagts även i fråga om koncernrevisionsberättelsen och den av revisorn påtecknade koncernredovisningen, om stiftelsen är sådan som avses i 9 kap. 10 § första stycket 1 eller 2. (Jfr 3 kap. 11 § första meningen promemorieförslaget) En princip som gäller enligt stiftelselagen är att alla stiftelser som är skyldiga att upprätta årsredovisning enligt lagen skall vara föremål för offentlighet. I fråga om sådana stiftelser som återkommande kontrolleras av tillsynsmyndigheten uppnås offentligheten genom att stiftelsen enligt bestämmelserna i 11 § skickar bl.a. en kopia av revisionsberättelsen och av den av revisorn påtecknade årsredovisningen till tillsynsmyndigheten. Bestämmelserna i 9 kap. 10 § första stycket innebär emellertid bl.a. att vissa årsredovisningsskyldiga stiftelser undantas från den återkommande kontrollen. På grund därav föreskrivs det i 12 § att bestämmelserna i 11 § inte gäller för stiftelser som omfattas av bestämmelsen i 9 kap. 10 § första stycket. Principen om offentlighet för alla årsredovisningsskyldiga stiftelser får dock inte efterges. Därför föreskrivs det i 12 § också att stiftelser som omfattas av bestämmelsen i 9 kap. 10 § bl.a. skall hålla en kopia av den av revisorn påtecknade årsredovisningen tillgänglig för var och en som vill ta del av den. Om inte stiftelsen fullgör sin skyldighet att hålla föreskrivna handlingar tillgängliga för var och en, har tillsynsmyndigheten befogenhet att vid vite förelägga ledamöterna i styrelsen eller förvaltaren att fullgöra denna skyldighet (jfr 9 kap. 10 § andra stycket 3). I detta kapitel meddelas bestämmelser om revision. Hithörande frågor har i den allmänna motiveringen behandlats i avsnitt 2.6.7. I korthet innebär regleringen i kapitlet att en stiftelse alltid skall ha minst en revisor. Stiftelser som är skyldiga att upprätta årsredovisning enligt denna lag skall ha minst en auktoriserad eller godkänd revisor och i vissa fall minst en revisor som är auktoriserad. För övriga stiftelser, dvs. främst sådana stiftelser som endast är skyldiga att föra räkenskaper, ställs det dock inte några formella krav på revisorns kompetens. Bestämmelserna i kapitlet har i stor utsträckning utformats efter mönster av motsvarande regler i lagen om ekonomiska föreningar (jfr prop. 1986/87:7). skall ha minst en revisor. Om inte annat föreskrivs i stiftelseförordnandet, utses och entledigas revisorn i en stiftelse med egen förvaltning av styrelsen. Om inte annat föreskrivs i stiftelselseförordnandet, utses och entledigas revisorn i en stiftelse med anknuten förvaltning av 1. förvaltarens högsta beslutande organ, 2. styrelsen om det finns en styrelse och annars av myndighetens chef, om förvaltaren är en statlig myndighet, eller 3. samtliga bolagsmän i förening, om förvaltaren är ett handelsbolag. (Jfr 4 kap. 1 § promemorieförslaget) Bestämmelsen i stycket är tvingande. Härav följer att en stiftelse alltid skall ha åtminstone en revisor, även om stiftaren i sitt förordnande har föreskrivit att stiftelsen inte skall vara föremål för någon revision över huvud taget (jfr vad som anförs i anslutning till 9 § tredje stycket). I fall då det bedöms lämpligt med hänsyn till stiftelsens ändamål eller förmögenhetsförhållanden och förutsatt att inte stiftelseförordnandet innehåller förbud däremot eller förbjuder att stiftelsen alls blir föremål för revision får en stiftelse ha mer än en revisor. Om en föreskrift i stiftelseförordnandet innebär att stiftelsen skall ha mer än en revisor, skall den givetvis följas (jfr återigen vad som anförs i anslutning till 9 § tredje stycket). Bestämmelserna i 4 kap. gäller för alla revisorer i stiftelser, oavsett av vem eller på vilka grunder de har utsetts. Andra och tredje styckena Bestämmelserna i dessa stycken är dispositiva. De skall alltså tillämpas endast i fall då stiftaren inte har meddelat några föreskrifter i stiftelseförordnandet om vem som skall utse resp. entlediga stiftelsens revisor (jfr 9 § tredje stycket och 2 kap. 3 § andra stycket). Det kan tänkas att stiftaren i stiftelseförordnandet föreskriver att en viss person skall vara stiftelsens revisor. Om den av stiftaren utpekade personen vill åta sig uppdraget och han uppfyller stiftelselagens krav i formellt avseende blir han stiftelsens första revisor. Å andra sidan följer det av de tvingande bestämmelserna i 7 § andra och tredje styckena att den på vilken det ankommer att entlediga revisorn i stiftelsen får utöva denna rätt när han så finner vara lämpligt. Med stöd av dessa bestämmelser kan han entlediga också en revisor som utsetts av stiftaren i stiftelseförordnandet. För stiftelser med anknuten förvaltning innebär bestämmelsen i tredje stycket att det i regel är förvaltarens högsta beslutande organ som utser resp. entledigar revisor i stiftelsen. Om förvaltaren t.ex. är en ideell förening ankommer ifrågavarande uppgifter således på föreningens årsmöte. Stiftelser med egen förvaltning och kyrkliga kommuner där beslutanderätten utövas av ett direktvalt kyrkoråd (jfr 11 kap. 12 § kyrkolagen, 1992:300) saknar ett särskilt högsta beslutande organ. För dessa fall följer det av bestämmelsen i första punkten i tredje stycket att revisorn utses, om förvaltaren är en stiftelse med egen förvaltning, av styrelsen för denna stiftelse och, om förvaltaren är en kyrklig kommun, av det direktvalda kyrkorådet. Om förvaltaren är en sådan statlig myndighet på vilken verksförordningen (1987:1100) är tillämplig följer det av bestämmelsen i tredje styckets andra punkt att revisorn i stiftelsen utses resp. entledigas av myndighetens styrelse. Bestämmelsen i tredje styckets tredje punkt innebär bl.a. att även en kommanditdelägare skall medverka i beslut om utseende resp. entledigande av revisor i en av kommanditbolaget förvaltad stiftelse. Om inte annat föreskrivs i stiftelseförordnandet, får en stiftelse ha en eller flera revisorssuppleanter. Bestämmelserna i denna lag om revisorer tillämpas också på revisorssuppleanterna. (Jfr 4 kap. 2 § promemorieförslaget) Stiftelselagen innefattar inte något krav på att det skall finnas suppleanter till revisorerna. Om stiftaren har meddelat föreskrifter om det, gäller dessa. I annat fall får revisorssuppleanter utses med stöd av bestämmelsen i första meningen. Bestämmelsen i andra meningen innebär bl.a. att en stiftelse som är årsredovisningsskyldig enligt denna lag endast kan utse en kvalificerad revisor till suppleant. Den som är underårig, i konkurs eller underkastad näringsförbud eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte vara revisor. En revisor skall ha den insikt i och erfarenhet av redovisning och ekonomiska förhållanden som med hänsyn till stiftelsens ändamål samt arten och värdet av stiftelsens tillgångar fordras för uppdragets fullgörande. Till revisor kan även ett auktoriserat eller godkänt revisionsbolag utses. Vid tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel likställs ett auktoriserat revisionsbolag med auktoriserad revisor och ett godkänt revisionsbolag med godkänd revisor. Ett bolag som utses till revisor skall till den stiftelse som revisionen avser anmäla vem som är huvudansvarig för revisionen. Den huvudansvarige skall i ett auktoriserat revisionsbolag vara auktoriserad revisor och i ett godkänt revisionsbolag vara auktoriserad eller godkänd revisor. Bestämmelserna i 6 § tillämpas på den huvudansvarige. Till revisor i dotterföretag bör minst en av moderstiftelsens revisorer utses, om det kan ske. (Jfr 4 kap. 3 § promemorieförslaget) Bestämmelserna i 8 kap. 3 § lagen om ekonomiska föreningar är förebild för bestämmelserna i denna paragraf. Bestämmelserna i paragrafen kan sägas ange minimikraven på revisorn i en stiftelse.