prop · GH03250 · 1994-01-01 00:00:00 — Länsrätten i betonar att det reformerade pensionssystemet torde leda till en ökad arbetsbelastning för länsrätternas del, särskilt vid genomförandet och närmast därefter men även framgent. () tar upp administrationen inom skatteförvaltningarna och påpekar att merkostnaderna här blir betydande. Dessa avser bl.a. systemföränd- ring, lagring av fler uppgifter i skattedatabasen, utbildningsinsatser och in- formation. En förutsättning för att merkostnaderna inte skall bli orimliga är att ett enhetligt system kommer att gälla för beräkning av underlag och avdrag för egenavgifter i näringsverksamhet och tjänst samt för pensionsavgift, allmän sjukförsäkringsavgift och arbetslöshetsavgift. förutsätter att i det fortsatta arbetet kommer att behandlas frågan hur rapporteringen skall fungera mellan de olika aktörerna i pensionssystemet (arbetsgivare, skattemyndighet, , kapitalförvaltare). Detsamma gäller frågan om likvidhanteringen. Skälen för regeringens bedömning: Vårt förslag till nytt pensionssystem innebär mycket stora förändringar av pensionsreglerna och får i flera avseenden betydande återverkningar för andra regelsystem. att det nya systemet skall fungera parallellt och i samspel med nuvarande ATP-system innebär förslaget också att nya funktioner införs. Förslaget om premiereservsystem innebär en ny form av offentligt pensionssystem. System och rutiner för bl.a. avgifter, förvaltning av medel, redovisning till fondförvaltare och aktuariehantering måste byggas upp och kräver ny kompetens hos . Intjänandereglerna för den nya pensionen skall beräknas retroaktivt för förvärvsinkomster och för barnårsrätt. Löpande skall bl.a. även värnpliktstjänstgöring och s.k. bakomliggande inkomst vara pensionsgrundande. skall avgifter betalas för alla inkomster som grundar pensionsrätt. Därutöver medför förslaget följdändringar och konsekvenser inom många områden. Sammantaget kommer genomförandet av det nya pensionssystemet att kräva stora administrativa insatser . Eftersom systemet i en del avseenden blir mer komplext än det nuvarande ATP-systemet kommer även förvaltningen efter genomförandet att kräva mer resurser än vad som krävs för att förvalta ATP-systemet. tillsammans med försäkringskassorna kommer även fortsättningsvis att ha det huvudsakliga ansvaret för pensionerna. Följaktligen är det i första hand där som det kommer att krävas stora insatser för att bygga upp nya administrativa rutiner och ADB-rutiner men även andra instanser såsom skatteförvaltningen och förvaltningsdomstolarna kommer att beröras. En annan viktig uppgift som ställer krav på administrationen är att föra ut information om det nya systemet. En för förslaget central uppgift härvidlag är att informera de som tjänat in pensionsrätt . Initialt torde också krävas resurser för att kunna föra ut grundläggande kunskap och insikt om de nya principerna samt att lämna individuell pensionsinformation. Därutöver ställer reglerna om delad pensionsrätt och barnårsrätt särskilda krav på löpande information. Våra förslag i denna proposition är av principiell art. Mer detaljerade regler i lagform kommer att lämnas i senare propositioner. De administrativa konsekvenserna kan i vissa fall vara beroende av vilka detaljlösningar som väljs. Någon samlad bedömning av resursbehoven för administrationen redovisas därför inte här. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Reformerat pensionssystem (SOU 1994:20) Efter remiss har yttranden över Pensionsarbetsgruppens betänkande Reformerat pensionssystem (1994:20) avgetts av , , Försäkringsöverdomstolen, Kammarrätten i , Länsrätten i , Hovrätten för Nedre , Statens löne- och pensionsverk, Statens arbets- givarverk, Allmänna Pensionsfonden (första - tredje fondstyrelserna), , , , , , , , , , , , Statistiska central- byrån, , , , , , , , , i , , , , , , , i , , Akademikers , , , , Arbetslöshetskassornas , Pensionä- rernas , , , , Kommunernas pensionsanstalt, Kooperationens pensionsanstalt, Riksbank, , , Handikappförbundens samarbetsorgan, , , i världen, SIOS - Samarbetsorgan för invandrarorganisationer i , internationella föreningar för invandrarkvinnor (RIFFI), , , för kvinnojourer i , Haro - riksorganisationen för valfrihet, jämställdhet och föräldras- kap, Ensamståendes , och Samhälle, , för kvinnliga forskare och kvinnoforskning i , , , , , , , Sjuk-och arbetsskade- beredningen, , , , , , Fria moderata studentförbundet, , , , , Ung Vänster, kvinnopolitiska utskott och . och har avgett gemensamt yttrande. har bifogat yttranden från skattemyndigheterna i , , , samt Göteborgs- och län. i har bifogat yttranden från , , , , , , , , , , , och . Betänkandet har också remitterats till Allmänna Pensionsfonden (fjärde fondstyrelsen och femte fondstyrelsen), , , och i . Dessa har emellertid meddelat att de avstår från att yttra sig. En del myndigheter och organisationer, som beretts tillfälle att avge yttrande, har inte utnyttjat detta tillfälle. Yttranden över Pensionsarbetsgruppens betänkande har dessutom inkommit från bl.a. , , Försvarsmaktens organisationsmyndighet, , de Gröna, Kooperationens , , Föreningen och Information genom Frivilliga Organisationer, och Ungdomar, , , Föreningen , , , och . Även ett stort antal andra organisationer liksom många privatpersoner har yttrat sig över betänkandet. Vidare har ett flertal organisationer och enskilda individer m.m. inkommit med meningsyttringar och uttalanden, m.m. 227 Pensionssystemets inkomster och utgifter t.o.m. I denna bilaga redovisas en revidering av Pensionsarbetsgruppens beräkningar över i första hand ålderspensionssystemets inkomster och utgifter fram samt hur den finansiella utformningen kan komma att påverka statsbudgeten, förutsatt att det förslag till finansiell infasning som Pensionsarbetsgruppen redovisade används. I beräkningarna har även Pensionsarbetsgruppens skiss till beräkningsmetod för förtidspensioner beaktats. Vidare har antagits att utgifterna för förtidspension (med undantag för förtidspension till vissa årsklasser) belastar statsbudgeten. De reviderade beräkningarna har gjorts som ett led i beredningen av denna proposition. I förhållande till betänkandet har beräkningarna aktualiserats med hänsyn bl.a. till nya prognoser för , beräkningar i regeringens framlagda kompletteringsproposition /95 rörande den ekonomiska utvecklingen - 1999 samt befolkningsprognos från SCB. Jämfört med befolkningsprognos beräknar nu SCB att antalet ålderspensionärer framöver ökar ytterligare till följd av att dödligheten, framför allt för män, antas sjunka. Som exempel kan nämnas att prognos beräknas antalet ålderspensionärer vara 46 000 fler och 139 000 fler än prognos. Vidare har beaktats propositionens förslag till avvikelser från arbetsgruppens förslag vad gäller tidpunkten för fastställande av det definitiva delningstalet i det reformerade ålderspensionssystemet, avräkningsreglerna för den övergångsvisa garantipensionen mot inkomstrelaterad pension samt reglerna för beräkning av pensionsrätt för bakomliggande inkomst vid sjukdom och arbetslöshet. I beräkningarna har den realekonomiska tillväxten antagits uppgå till . har kalkylerats resp. årlig tillväxt. Realräntan antas vara lika med den ekonomiska tillväxten. Pensionsarbetsgruppen har föreslagit att det index som skall användas för upp- räkning av intjänad pensionsrätt respektive av förmånstaket skall grundas på ut- vecklingen av pensionsgrundande inkomst (PGI) per person med PGI. Detta s.k. PGI-index skall också ingå i den pris- och följsamhetsindexering som ska göras av utgående pensioner. Detta index har använts i de följande beräkningarna. I beräkningarna har, såsom i betänkandet, förmånstaket antagits övergå till löneindexering . En real tillväxt på beräknas motsvaras av en ökning av PGI per person på i genomsnitt . antas utvecklingen av PGI per person i huvudsak följa den reala tillväxten. Fram är pensionsutgifternas utveckling helt bestämd av de nuvarande pensionsreglerna. De första reformerade pensionerna kommer att börja betalas ut först , och då med mycket små belopp eftersom de till den helt övervägande delen består av de pensionsdelar som gäller de första årsklasserna i övergångsgenerationerna. I och med den reformering som föreslås i propositionen kommer det allmänna pensionssystemet att delas upp i tre delsystem: - ålderspensioneringens fördelningssystemdel med buffertfond (den nuvarande AP-fonden) - ålderspensioneringens premiereservdel - övriga pensioner Det tredje delsystemet omfattar dels förtidspensioneringen, vilken kan komma att anknytas till sjukförsäkringen eller utgöra en särskild försäkringsgren, dels efterlevandepension, garantipension och vissa andra fördelningsmässiga inslag i pensionssystemet. Dessa skall enligt propositionens förslag finansieras med allmänna skattemedel på statsbudgeten. Förslaget till reformerat pensionssystem innebär en rad skillnader i finansiellt avseende såväl vad gäller pensionssystemets inkomster och utgifter som vad som redovisas över statsbudgeten. Pensionsarbetsgruppen redovisade därför en modell för den finansiella infasningen. Som redovisats i avsnitt 13 i propositionen föreslås den exakta utformningen av omföringen av avgifter och utgifter mellan statsbudget och ålderspensionssystem avvakta fortsatt beredning. I de följande beräkningarna har dock Pensionsarbetsgruppens modell använts. Denna modell innebär sammanfattningsvis följande: Ålderspensionsavgiften, som i ett fullfunktionsstadium avses uppgå till totalt av pensionsgrundande inkomster, införs successivt så att den egenavgift som införs höjs år fram då den uppgår till . Den nuvarande arbetsgivaravgiften för ATP på sänks i tre steg 2000 ligga på en nivå av . AP-fonden behålls som en buffertfond inom ålderspensioneringens fördelningssystem. Arbetsgruppen föreslår att även vissa andra pen- sionsutbetalningar än ålderspension övergångsvis finansieras över AP-fonden, nämligen folkpension och pensionstillskott till ålderspensionärer födda , änkepension enligt äldre regler och förtidspension från ATP till förtidspensionärer som är eller äldre åren 1995 - 2000. Slutligen har också använts arbetsgruppens förslag att - 2000 genomföra en successiv höjning av övriga socialförsäkringsystems avgifter för att finansiera deras inbetalningar av avgifter till ålderspensionssystemet som folkpensionsavgiften successivt avvecklas. Det reformerade pensionssystemets samhällsekonomiska stabilitet När det reformerade pensionssystemet är i full funktion kommer pensionssystemets känslighet för tillväxten att ha reducerats väsentligt. Detta beror på löneindexeringen av pensionsrätter i förening med följsamhetsindexe- ringen av de utgående pensionerna. Den inkomstrelaterade pensionen kommer att utgöra i stort sett samma procentandel av lönesumman oavsett vilken ekonomisk tillväxt som uppkommer. Enligt arbetsgruppens förslag skall följsamhetsindexering tillämpas även för de pensioner och pensionsdelar som under den långa övergångstiden beräknas enligt nu gällande regler. Härigenom uppnås även på kortare sikt en betydande stabilitet i förhållande till den ekonomiska tillväxten. Garantipensionen föreslås däremot inte följsamhetsindexeras. Utgifterna för garantipensionen kommer att vara beroende av den ekonomiska tillväxten bl.a. till följd av att ju lägre tillväxten är, desto fler personer kommer att få del av den utfyllnad som garantipensionen innebär. De framtida utgifterna för ålderspension kommer att stabiliseras långsiktigt även med avseende på förändringar i medellivslängden eftersom det föreslagna s.k. delningstalet kommer att anpassas till förändringar i detta avseende. Med den utformning som arbetsgruppen föreslagit uppnås ingen automatisk reglering av pensionsutgifterna vid variationer i försörjningskvoten (dvs. förhållandet mellan antal förvärvsarbetande och antalet pensionärer) på grund av andra demografiska faktorer såsom varierande födelsetal eller migration eller ändrad förvärvsfrekvens. Periodvisa över- eller underskott inom fördelningssystemet till följd av sådana faktorer pareras med en buffertfond, den nuvarande AP-fonden. Inom det reformerade systemet betalas avgift för samtliga tillgodo- räknade pensionsrätter, som senare kommer att utbetalas som pensionsförmån. Med en, sett över , stabil befolkningssammansättning kommer avgiftsinkomsterna långsiktigt att täcka systemets utgifter. I tabellerna 1 a - b sammanfattas finansiella konsekvenser av övergången till det reformerade systemet för de tre delsystemen fram . Vad som visas är avgiftsinkomster minus utgifter. I det fall utgifterna överstiger inkomsterna gäller att skillnaden får finansieras på annat sätt, antingen genom tillskott från statsbudgeten eller genom avkastning eller uttag ur fördelningssystemets buffertfond. Rubriken avser vad gäller "ålderspensioneringens fördelningssystem" det nuvarande ATP-systemet. Tabell 1 a - b Jämförelse mellan det reformerade pensionssystemet och nuvarande system: Avgiftsöverskott och -underskott (inklusive till pensionssystemet relaterade löneskatter). Miljarder kronor priser. Real lönesumme- tillväxt 1995 - 2000, resp. därefter (tillväxtalter- nativen anges i tabellen) a) Nuvarande system med prisindexerat tak 1995 2000 2005 2010 2015 2020 fördeln.syst.2 %-27 -28 -38 -55 -73 * -27 -28 -39 -60 -81 * premiereserv2 % - - - - - - - - - - - - Statsbudgeten, andra2 % -44 -32 -29 -26 -22 -98 trygghetssystem -44 -32 -29 -26 -26 -116 Totala pensionssyst.2 % -71 -60 -67 -81 -95 -98 -71 -60 -68 -86 -107 -116 fördeln.syst.2 %-51 -15 -11 -12 -22 -15 -51 -15 -11 -11 -20 - 8 premiereserv2 % 11 15 17 21 23 22 11 15 17 20 21 19 Statsbudgeten, andra2 % -24 -50 -60 -72 -72 -73 trygghetssystem -24 -50 -60 -72 -69 -71 Totala pensionssyst.2 % -64 -50 -54 -63 -71 -66 -64 -50 -54 -63 -68 -60 fördeln.syst.2 %-24 +13 +27 +43 +51 * -24 +13 +28 +49 +61 * premiereserv2 %+11 +15 +17 +21 +23 +22 +11 +15 +17 +20 +21 +19 Statsbudgeten, andra2 % +20 -18 -31 -46 -50 * trygghetssystem +20 -18 -31 -46 -43 * Totala pensionssyst.2 % +7 +10 +13 +18 +24 +32 +7 +10 +14 +23 +39 +56 * AP-fonden slut. Det löpande underskottet förutsätts täckas av statsbudgeten. Jämför tabellerna 2 a - d. b) Nuvarande system med löneindexerat tak 1995 2000 2005 2010 2015 2020 fördeln.syst.2 %-27 -28 -39 -57 * * -27 -28 -40 -61 * * premiereserv2 % - - - - - - - - - - - - Statsbudgeten, andra2 % -44 -32 -29 -26 -100 -107 trygghetssystem -44 -32 -29 -26 -110 -121 Totala pensionssyst.2 % -71 -60 -68 -83 -100 -107 -71 -60 -69 -87 -110 -121 fördeln.syst.2 %-51 -15 -11 -12 -22 -15 -51 -15 -11 -11 -20 - 8 premiereserv2 % 11 15 17 21 23 22 11 15 17 20 21 19 Statsbudgeten, andra2 % -24 -50 -60 -72 -72 -73 trygghetssystem -24 -50 -60 -72 -69 -71 Totala pensionssyst.2 % -64 -50 -54 -63 -71 -66 -64 -50 -54 -63 -68 -60 fördeln.syst.2 %-24 +13 +28 +45 * * -24 +13 +29 +50 * * premiereserv2 %+11 +15 +17 +21 +23 +22 +11 +15 +17 +20 +21 +19 Statsbudgeten, andra2 % +20 -18 -31 -46 * * trygghetssystem +20 -18 -31 -46 * * Totala pensionssyst.2 % +7 +10 +14 +20 +29 +41 +7 +10 +15 +24 +42 +61 * AP-fonden slut. Det löpande underskottet förutsätts täckas av statsbudgeten. Jämför tabellerna 2 a - d. Vad tabellerna 1 a - b visar är följande: - Ålderspensioneringens fördelningssystem får till följd av förslagen vidkännas förhöjda avgiftsunderskott . och framåt medför emellertid den höjda ålderspensionsavgiften och det successiva bort- fallet av de tillfälligt övertagna pensionsutbetalningarna att underskottet blir mindre än om någon reform inte genomförs. Härigenom förhindras att buffertfonden töms . - Premiereservdelen får ett växande överskott. Pensionsutbetalningar av någon betydelse påbörjas först omkring . - Statsbudgeten förbättras kraftigt . Som en återspegling av de positiva effekterna på ålderspensioneringens fördelningssystem och av premie- reservernas tillväxt påverkas emellertid statsbudgeten kraftigt negativt från och med . - kommer AP-fonden att ta slut om ingen reformering sker i ATP-systemet. De då mycket betydande löpande underskotten i ATP-systemet förutsätts finansieras över statsbudgeten. Reformen medför att en ökad andel av pensionsutgifterna kommer att täckas av avgifter som tas ut på lönerna. En betydande del av pensionssystemet lämnas dock utan sådan avgiftsfinansiering. förs nästan alla pensionsavgifter till ålderspensionssystemet. Detta reser frågan hur för- tidspensioneringen skall finansieras, antingen med allmänna skattemedel eller med nya socialförsäkringsavgifter. Utan ytterligare åtgärder på främst förtidspensionsområdet blir belastningen på statsbudgeten betydande. I tabellerna 2 a - b visas reformens effekt på statsbudgeten fram . I tabellerna 2 c - d lämnas motsvarande redovisning i förhållande till nuvarande regelsystem med löneindexerat ATP-tak. Utan reform beräknas AP-fonden ta slut beroende på tillväxtalternativ. Underskottet i fonden förutsätts då täckas av statsbudgeten. Om ATP-taket löneindexeras tar fonden slut , dvs. mellan åren 2010 och Tabell 2 a - b. Den finansiella utvecklingen för den del av pensionssystemet som ligger utanför ålderspensionssystemet (statsbudgeten), miljarder kronor priser. Nuvarande system med prisindexerat tak a) Antagen tillväxt i lönesumman 1995 - 2000, därefter. 1995 2000 2005 2010 2015 2020 ATP-avgifter över taket 6 5 5 6 6 7 Folkpensions- och del- pensionsavgifter 29 2 2 2 2 2 Höjda socialavgifter att finansiera inbetalningar av ATP-avgifter 12 17 20 21 23 26 Avgifter till ålderspensionssystemet -25 -33 -36 -40 -44 -49 Pensioner1 -46 -41 -51 -61 -59 -59 Över/underskott -24 -50 -60 -72 -72 -73 Över/underskott, utan reform-44-32 -29 -26 -22 -98 Reformens effekt på statsbudgeten +20 -18 -31 -46 -50 +25 b) Antagen tillväxt i lönesumman 1995 - 2000, därefter. 1995 2000 2005 2010 2015 2020 ATP-avgifter över taket 6 5 5 5 6 6 Folkpensions- och del- pensionsavgifter 29 2 2 2 2 2 Höjda socialavgifter att finansiera inbetalningar av ATP-avgifter 12 17 19 20 22 23 Avgifter till ålderspensionssystemet -25 -33 -35 -38 -41 -44 Pensioner1 -46 -41 -51 -61 -58 -58 Över/underskott -24 -50 -60 -72 -69 -71 Över/underskott, utan reform-44-32 -29 -26 -26 -116 Reformens effekt på statsbudgeten +20 -18 -31 -46 -43 +45 1 beräknade efter tillkommande skatt på den höjda grundpen- sionsnivån. Tabell 2 c - d Den finansiella utvecklingen för den del av pensionssystemet som ligger utanför ålderspensionssystemet (statsbudgeten), miljarder kronor priser. Nuvarande system med löneindexerat tak c) Antagen tillväxt i lönesumman 1995 - 2000, därefter. 1995 2000 2005 2010 2015 2020 ATP-avgifter över taket 6 5 5 6 6 7 Folkpensions- och del- pensionsavgifter 29 2 2 2 2 2 Höjda socialavgifter att finansiera inbetalningar av ATP-avgifter 12 17 20 21 23 26 Avgifter till ålderspensionssystemet -25 -33 -36 -40 -44 -49 Pensioner1 -46 -41 -51 -61 -59 -59 Över/underskott -24 -50 -60 -72 -72 -73 Över/underskott, utan reform-44-32 -29 -26 -100 -107 Reformens effekt på statsbudgeten +20 -18 -31 -46 +28 +34 d) Antagen tillväxt i lönesumman 1995 - 2000, därefter. 1995 2000 2005 2010 2015 2020 ATP-avgifter över taket 6 5 5 5 6 6 Folkpensions- och del- pensionsavgifter 29 2 2 2 2 2 Höjda socialavgifter att finansiera inbetalningar av ATP-avgifter 12 17 19 20 22 23 Avgifter till ålderspensionssystemet -25 -33 -35 -38 -41 -44 Pensioner1 -46 -41 -51 -61 -58 -58 Över/underskott -24 -50 -60 -72 -69 -71 Över/underskott, utan reform-44-32 -29 -26 -110 -121 Reformens effekt på statsbudgeten +20 -18 -31 -46 +41 +50 1 beräknade efter tillkommande skatt på den höjda grundpen- I tabellerna har inte inräknats några s.k. dynamiska effekter som sammanhänger med ökningar i arbetsutbudet som reformen ger upphov till. Genom att skatteandelen i pensionsavgiften reduceras är det sannolikt att det totala arbetsutbudet kommer att öka. Avgiftsdelen som tas ut över taket kommer att reduceras. Vidare avskaffas 15-årsregeln, varigenom det blir ur pensionssynpunkt lönsamt att arbeta heltid under fler år än 15. Ett ökat arbetsutbud i åldrarna är också sannolikt genom att det föreslagna systemet starkt premierar att lägga ytterligare år till det förvärvsverksamma livet. Samma effekt har för- slaget att avskaffa delpensionen. Slutligen tillkommer att systemet ger incitament att i ökad utsträckning deklarera sina inkomster, eftersom alla inkomstår är viktiga i pensionshänseende. Ett ökat arbetsutbud medför en ökad produktion i samhället och att den offentliga sektorns skatteinkomster stiger. Varje procents ökning av arbetsutbudet skulle vid nivå innebära en ökning av lönesumman med inte fullt och en ökning av skatte- och momsintäkterna på ca . Att uppskatta den verkliga effekten på arbetsutbudet är givetvis synnerligen svårt; i Pensionsarbetsgruppens betänkande angavs att den "skulle kunna uppgå till några procent". Om effekten skulle vara skulle statsbudgeten således förbättras med ca jämfört med tabellerna 2 a - d. Kalkyler över det reformerade inkomstrelaterade ålderspensionssystemets finansiella utveckling fram redovisas i tabellerna 3 a - b. uppvisar systemet ett avgiftsunderskott. Underskottet täcks av fondmedel och fondkapitalet minskar därmed. Fondstyrkan (dvs. fondens storlek delad med årets utgifter) beräknas sjunka från 1995 till 2025. vänder utvecklingen och systemet uppvisar i stället ett avgiftsöverskott. De övriga pensionsutgifter, utöver inkomstrelaterade ålderspensioner, som inledningsvis belastade AP-fonden har då i det närmaste försvunnit och den reformerade ålderspensionen får allt större genomslag. Tabell 3 a - b. Det reformerade inkomstrelaterade ålderspensionssystemets utveckling , miljarder kronor priser. a) Antagen tillväxt i lönesumman 1995 - 2000, därefter. Antagen realränta 1995, faller till . 1995 2000 2005 2015 2025 2035 2050 Ålderspensionsavgifter117170 188 229 279 340 457 därav till fördelnings- systemet 106 155 170 204 249 303 408 Inkomstrelaterade ålderspensioner 117 131 151 216 259 311 381 därav från fördelnings- systemet 117 131 151 214 249 288 341 Övriga pensioner som belastar AP-fonden 40 39 30 12 5 1 0 AP-fondens över/under- skott före räntor -51 -15 -11 -22 -5 14 67 Fondkapital 31/12 546 463 443 391 326 448 1252 Fondstyrka 3,5 2,7 2,4 1,7 1,3 1,6 3,7 b) Antagen tillväxt i lönesumman 1995 - 2000, därefter. Antagen realränta 1995, faller till . 1995 2000 2005 2015 2025 2035 2050 Ålderspensionsavgifter117170 183 212 247 286 358 därav till fördelnings- systemet 106 155 165 189 220 255 319 Inkomstrelaterade ålderspensioner 117 131 147 200 228 261 297 därav från fördelnings- systemet 117 131 147 198 219 242 266 Övriga pensioner som belastar AP-fonden 40 39 29 11 4 1 0 AP-fondens över/under- skott före räntor -51 -15 -11 -20 -3 12 53 Fondkapital 31/12 546 459 430 360 295 397 1021 Fondstyrka 3,5 2,7 2,4 1,7 1,3 1,6 3,8 Premiereservsystemets utveckling redovisas i tabell 4. De pensioner som betalas ut från premiereserven kommer till en början att vara små och inbetalningarna således överstiga utbetalningarna varvid det samlade fondkapitalet växer. Tabell 4 Avgiftsinkomster, pensionsutbetalningar och fondstorlek inom ålders- pensionssystemets premiereservdel, miljarder kronor priser År Årlig real lönesummetillväxt , år 2001- år 2001- Inbetal-Utbetal-Fond- Inbetal-Utbetal-Fond- ning ning kapital ning ning kapital 1995 11 0 11 11 0 11 2000 15 0 83 15 0 83 2005 18 0 179 18 0 174 2015 25 2 454 23 2 421 2025 30 10 790 27 9 698 2035 37 23 1150 31 19 965 2050 49 40 1724 39 31 1350 De sammanlagda ålderspensionsutbetalningarna i det reformerade systemet (dvs. inkomstrelaterad pension från fördelnings- och premiereservsystemen, garantipension och utgifter för den särskilda garantiregeln) redovisas i tabellerna 5 a - b. I tabellerna visas också beräknade kostnader för ålderspen- sion från folkpension och ATP i nuvarande regelsystem samt med löneindexering av ATP-taket.