prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — skaU bl.a. yttra sigöver ansökningar om tiUstånd enUgt den nya lagen och samråda med andramyndigheter när dessa meddelar föreskrifter Delegationen för hybrid-DNA-frågorvar i administrativt hänseende knuten tiU och dessverksamhet finansierades genom institatets ramanslag. Delegationens resursbehovför /95 beräknades tUl 1 040 OCX) kr. Dessa medel har övertegitsav . tillkom har den inte lämnat in någonverksamhetsberättelse. Motbakgmnd av den snabba utveckUng som pågår på genteknikområdet och de oreparablaeffekter för bl.a. miljön som en missbedömning av teknikens användning skuUeIcunna medföra, är verksamhet en för hela samhäUet angelägenuppgift. EnUgt regeringens uppfettning bör fullgöra sina uppgifter få en medelsförstärkning. bördärför för /96 anvisas ytterUgare 1 5(X) (XX) kr. Hämtöverföreslår regeringen på tiUäggsbudget (prop. 1994/95:105) ett belopp för iimevarandebudgetår om 6(X) (XX) kr. har nyUgen påbörjat sinverlcsamhet, varför nämndens resursbehov är svårt att överbUcka. Regeringenavser därför att noga följa verksamhet. Regeringen föreslår att tUlGentekniknämnden för /96 anvisar ett ramanslag på . Prop.1994/95:100 Bilaga 3.1 Justitiedepartementetbereder lagstiftningsärenden på många områden som är centrala förrättssamhäUet. Först och främst bör gmndlagama nämnas. Departementet handläggerockså vUctiga delar av den lagstiftnmg som reglerar de enskUda medborgamasförhållande tUl steten cx;h andra offentUga organ. Hit hör bl.a.strafflagstiftningen, de regler som sfyr poUsens, åklagamas och kriminalvårdensverksamhet samt reglema om förfarandet vid våra domstolar. Andra befydelsefiiUaområden är lagregler om enskildas inbördes förhåUanden, t.ex. inomfamiljerätten, köprätten, bolagsrätten, festighetsrätten och immaterialrätten. TiU verksamhetsområde hör bl.a.domstolsväsendet, åklagarväsendet, poUsen och krimmalvården, alltså dekämfimktioner i samhället som utgör huvudparten av rättsväsendet. I denna bilaga redovisas bl.a. aktuellalagstiftningsfrågor inom ansvarsområde. -Svensk rätt förändras på vissaområden tiU följd av och medlemskapet i EU. -Samarbetet inom ,, FN och andra inter-nationeUa organ fortsätter. - lämnar bidrag tiU utvecklingen i Central-och på det rättsliga området. Underde har lagstiftningsarbetet i i hög gradkommit att röra den anpassning av svensk rätt tiU EG:s rättssystem som följerav de åteganden som gör genom det s.k. . Sålunda har storadelar av den centrala civilrätten berörts av dessa förändringar. Arbetet ärdock inte avslutet. I vissa firågor, t.ex. när det gäUer aktiebolagsrätt ochredovisningsfrågor, har i fått anstånd medatt genomföra de behövUga lagändringama. Arbetet med att anpassa svensk rättpå dessa områden tiU EG-rätten kommer därför att fortsätta . Detmeste av EG:s rättssystem på de områden som fåUer under Justitiedepartementetsansvar omfettedes redan av . medlemskap i unionen medfördärför inte särskilt många nya lagstiftningsuppgifter för departementet. Sommedlem i EU kommer emeUertid att integreras helt i EG:slagstiftningsverksamhet. såledesfortsättaingsvis en uppgift för att bevaka Prop.1994/95:100 intressen i de lagstiftnmgsprojekt som kommer upp inomEG. Men även andra intemationella frågor än sådana somrör förhåUandet tiU EU får betydelse för svensk rätt. Inom flera olUcaintemationelfe organisationer medverkar i arbete på bUvandemtemationeUa överenskommelser som kan få stor praktisk betydelse även försvensk rättsutveckling. Så är fallet t.ex. inom oUka organ inom FN-systemet ~L\EA (atomansvarighet), IMO (sjörätt), UNCITRAL (handelsrätt) och (immaterialrätt). Sådant arbete pågår också mom andra meUanstet-Ugaorganisationer, såsom (bl.a. fåmUjerätt), UNIDROIT (bl.a.återställande av stalna kulturobjekt) och (atomansvarighet m.m.). Atomansvarighetsfrågoma har särsldlt accentaerats ianslutning tiU pågående kämsäkerhetssamarbete med Östemropa och det fomaSovjetunionen. Flertalet östeuropeiska steter har inte anslutit sig tiU deinternationella konventionema på området. förhållande innebär för närvarandesvårigheter för och andra OECD-steter att engagera sig i projekt somsyftar tiU direkte tekniska förbättringar och installationer avsäkerhetsutmstaing i de östeuropeiska reaktorema. Atomansvarighetsfrågoma bördärför ha en fortsatt hög prioritet i det mtemationeUa arbetet med särskildmriktaing på problemen i och det foma . Det nordiska samarbetet på lagstiftningsområdet hartraditionellt varit av stor betydelse. Stora delar av lagstiftaingen påcentrala rättsområden, t.ex. inom den allmänna förmögenhetsrätten ochfanuljerätten, har tiUkommit i nordiskt samarbete. Det har resulterat i att vipå flera rättsområden har i stort sett överensstämmande lagregler i de nordiskaländema. Denna rättslUchet är enligt regeringens mening av stort värde. Detfinns därför anledning att vidmakthålla ett nära nordiskt samarbete pålagstiftningsområdet. Det nordiska lagstiftningssamarbetet har fördjupatsunder genom arbetet med anpassningen tiU EG:s rättssystem.Ett praktiskt exempel på sådant samarbete är arbetet med att införUvaEG-direktivet om oskäUga avtalsvillkor med de nordiska rättsordningama (seavsnitt 3.2). Genom och medlemskap i torde det ocksåfinnas nya fömtsättaingar för ett aUt festare och mer vidsttäckt nordisktlagstiftningssamarbete. Nordiska överläggningar i olUcalagstiftningsärenden pågår fortiöpande på flera områden, t.ex. bettäffandefamiljerätt, avfelsrätt, konsumenttätt, mimaterialrätt och transporträtt. har en vUctig roU att fylla när det gälleratt bidra tiU utvecklingen i . Det gäUer inte minsträttsutveckUngen. Från svensk sida har därvid, i nordiskt samarbete, msatsemakoncentrerats på rättsutvecklingsbistånd tiU de tre baltiska stetema, men kontakterhar också förekommit med andra länder Frånsvensk sida har ingåtts särskilda avtal om rättsutvecklingsbistånd med Estiand och Lettiand. EnUgt de båda avtalen bidrar tiU rätts utvecklingen i dessa länder genom framför allt tre former av insatser En gg är att organisera och genomföra seminarier i olUca rättsUga ämnen för juristerfrån Estiand och Lettiand. En annan är att late esöiiska och lettiska domareoch lagstiftaingsjurister utbildningstjänstgöra vid svenska domstolar ochlagstiftningsorgan. Den tredje formen är att svenska jurister såsom konsultergranskar lagförslag som arbetets fram i Estiand och Lettiand och i övrigtbiträder lagstiftama i dessa länder AvsUcten är att utvidgarättsbiståndet tiU att avse även åklagarväsendet och kriminalvården. Vid sidan av vad som nämnts deltar i ettnordiskt arbete med rättsutvecklingsbistånd tiU de tiie baltiska stetema. Dettehar hittiUs skett i två former, nämUgen leveranser av juridisk Utteratur tiUEstiand, Lettiand cKh Liteuen samt rättsliga seminarier för baltiska jurister 1994/95:100 Bilaga3.1 -En ny vaUag. -Ny lag om val till . -Skärpte åtgärder motbampomografi. - De nya mediemas gmndlagsreglering utreds. Dethar varit utmärkande för de konstitutionella reformer som genomförts i modemtid att de byggt på bred poUtisk enighet. I enlighet med denna tradition harett flertal gmndlagsändringar kunnat beslutes . Engenomgripande översyn av vaUagstifttungen sker . Efter genomgångav remissutfaUet kommer vaUagskommittés slutbetänkande Vallagen (SOU1994:30) att beredas vidare inom tiUsammans med enuppföljning av det försök med röstning på person som genomfördes vid detsenaste valet tiU kommunfiillmäktige i sju kommuner I arbetet med den nyavaUagstiftningen Ugger också att bereda de förslag som kan bU resultetet av denpågående utredningen (dir. 1994:49) om den fria nomineringsrätten och vissaandra frågor med anknytning tiU valsystemet. Arbetet är inriktet på att en nyvaUag skaU tUlämpas vid de allmänna valen . Infördet val tiU som skall håUas skaU sådanlagstiftning genomföras som följer av att föreskrifter om val tiUEuropaparlamentet enligt 8 kap. 4 § regeringsformen skaU meddelas i lag. Desenaste två årens mtensiva debatt om bampomografi har också -ttots att den borgerUgaregermgen inte förmådde komma med några förslag - genom socialdemokratiskainitiativ i konstitutionsutskott utmynnat i flera lagändringar(bet. 1993/94:KU28, rskr. 1993/94:450, bet. 1994/95:KU6, rskr. 1994/95:12, SFS1994:1600 -1605). Bl.a. kommer det fr.o.m. att finnas större möjligheter att konfiskerabampomografiskt material. Som ytterUgare ett led i kampen mot bampomografi harregeringen beslutet tUlsätte en kommitté med uppdrag att undersöka på vilketsätt och med vilka medel förekomsten av bampomografi bäst kan bekämpas (dir.1994:117). Densnabba utvecklingen inom informationstekniken stäUer krav på en fortiöpandeöversyn av lagar och andra föreskrifter En parlamentarisk kommitté skaU därföri en utredning om nya medier och gmndlagama (dir. 1994:104) bl.a. analyseratryckfiihetsförordningens och yttrande-frihetsgmndlagens tiJlämpUghet på nyamedier som används vid förmedling av yttranden och annan information tiUallmänheten. betänkandet Nationaldagen (SOU 1994:58) fiamförda tanken att göranationaldagen tiU allmän helgdag bör mte fiiUföljas. 1994/95:100 Bilaga3.1 2.2 Offentlighet och sekretess -Sekretesslagens tUlämpningbevakas. -Samarbetet angående ungalagöverfrädare och ekonomisk brottsUghet föreslås bU lättare. En ur olika aspekter framttädande del av densvenska rättsordningen är principen om allmänna handlingars offentiighet. Dennaoffentiighets-princip begränsas genom regler om sekretess. Sekretesslagen (1980:1(X))antogs av . Lagen irmefettar en samlad reglering av sekretessför allmänna handlingar och tystaadsplikt för offentUga funktionärer LagenstUlämpning följs med stor uppmärksamhet från departementets sida. Förslag tUländringar läggs fortiöpande firam i mån av behov. I Justitiedepartementetpågår arbete med en departementspromemoria om olika sekretessfrågor En särskUd utredare har lämnat förslag omändringar i sekretesslagen i syfte att förbättra samarbetet mellan de myndigheteroch andra som arbetar med unga lagöverttädare och ekonomisk brottsUghet. -Dateinspektionen gesnormgivningsbefogenhet i fråga om integritetsskydd. -RättsUga överväganden kringinformationsteknik. - Personnummemttedningens förslag bör integenomföras. Genomändringar i 8 kap. 7 § regeringsformen har öppnats en möjUghet att geDatainspektionen normgivningsbefogenhet i fråga om ADB-behandUng avpersonuppgifter (prop. 1993/94:116, bet. 1993/94:KU36, rskr. 1993/94:359, bet. 1994/95:KU7, rskr. 1994/95:13, Ändringama har följts upp genom ändringar i datalagen av innebördenatt för de branscher/sektorer där Datainspektionen utfärdar generellaföreskrifter skall tillståndsplikt inte föreligga (prop. 1993/94:217, bet.1994/95:KU10, rskr. 1994/95:35, SFS 1994:1485). Regeringen har därefterbeslutet en ändring av date-förordningen (1982:480) varigenom Datainspektionenbemyndigas meddela sådana genereUa föreskrifter Även andra ändringar idatalagen har genomförts i syfte att förenkla Datainspektionens arbete och föratt stärka inspektionens möjUgheter att på ett effektivt sätt väma om deenskildas personUga uitegritet. Arbetet på en ny datalag kan tes upp på nyttnär resultetet av pågående överväganden mom EU angående ett dateskydds-duktivföreligger Somredan nämnts medför utvecklingen inom informationstekniken behov av en översynav lagar och andra föreskriften utredare har tillkallats med uppgiftatt utarbete sådana förslag tiU rättsUg reglering som kan behövas i samband medinrättendet av s.k. elekttoniska anslags-tevlor och för användningen avelekttoruska dokument mom både förvaltningen och näringsUvet (dir 1994:42).Bl.a. fömtsätter förhåUandet tiU datalagen nya överväganden i dette sammanhangmen även frågor som rör reglema om aUmänna handlingars offentiighet böranalyseras av utredaren, Personnummemtredningen(Ju 1993:01) fick av den förra regeringen i uppdrag att utteda frågan om enbegränsad användning av personnummer lämnade utredningen sittbetänkande Personnummer -integritet och effektivitet (SOU 1994:63). Uttednmgensförslag tiU ny personnummerlag och tiU en särskild sekretessbestämmelse förpersonnummer har fått ett kraftigt negativt remissutfall. Regeringen kommer,mot denna bakgmnd, inte att i dessa frågor lägga fram några lagförslag. Dennuvarande regleringen av personnummer i 7 § andra sfycket datelagen (1973:289)innebär dessutom att personnummer inte får användas i personregister utan attbeaktansvärda skäl föreligger Den rättstiUämp-ning som skett genom regeringensoch Datainspektionens praxis i ärenden enUgt datalagen har hittiUs visat attstodgandet ger goda möjUgheter att begränsa användningen av personnummer iADB-sammanhang. Av Personnummemttedningens övriga förslag avser regeringen attarbete vidare med förslaget tiU lagstiftning i fråga om kriminahsering av obehörigtutayttjande av annans identitet. 1994/95:100 BUaga3.1 - Frågan om en permanenmingav rättsprövningslagen bereds. Den1 ttädde lagen (1988:205) om rättsprövning av vissaför-valttungsbeslut i kraft (prop. 1987/88:69, bet. 1987/88:KU 38, rskr.1987/88:189). Genom lagen har Regeringsrätten fått rätt att i vissa fåll undanröjaett beslut i ett förvaltningsärende som rör tiUämpningen av civUrättsUganormer eUer ingrepp i enskUdas personUga eUer ekonomiska Prop. 1994/95:100förhåUanden. En fömtsättaing är att den rättstiUämpning som Ugger tiU Bilaga3.1 gmnd för beslutet strider mot gäUande rättsregler I väntan på erfarenheter från tiUämpningen harlagen gjorts tidsbegränsad. Den skuUe urspmngUgen tiUämpas på beslut sommeddelades - . Lagen haremellertid - med oförändrat tiUämpningsområde - förlängts att fortsatte attgälla under ytterUgare i avvaktan på en slutUg utvärdering av desstiUämpning. Dessutom har några justeringar gjorts i fegens regler om förfarandeti Regeringsrätten (prop. 1990/91:176, bet. 1990/91 :KU12, rskr. 1990/91:51).EnUgt uttalanden i propositionen om förlängd gUtighet av lagen är det förtidigt att definitivt fe stäUning tiU om lagen i dess nuvarande form skaUpermanenfes eftersom ännu mte prövat något klagomål över beslutsom meddelats med stöd av lagen. Fri- och rättighetskommittén har i sitt betänkandeDomstolsprövning av förvaltaingsärenden (SOU 1994:117) behandfet frågan omvidgade möjUgheter tiU domstolsprövnmg av förvalttiingsbeslut. Kommittén hardärvid föreslagit att rättsprövningslagen permanentos. Betänkandet remissbehandlasför närvarande. I avvaktan på resultotet av denna remissbehandlmg harrättsprövningslagens giltighetstid förlängts och kammarrätt har från och medden givits behörighet att pröva vissa ärenden enligt lagen (seavsnitt 4.1; prop. 1994/95:27, bet. 1994/95:JuU6, rskr. 1994/95:165, SFS1994:1759) tiU utgången av . Pådet civilrättsliga området har reformarbetet domineratsav en anpassning av vUctiga delar av svensk civilrätt tiU EG-rätten. Sådananpassning har skett såväl i fråga om den kommersieUa kontraktsrätten (t.ex.lag om handelsagentar) som konsumenfrätten (t.ex. ny konsumentiaeditiag och lagom paketresor). Också mom försäkrings-och skadeståndsrätt har det skett ensådan anpassnuig (t.ex. ändringar i trafikskadelagen samt införandet av enproduktansvarslag och en lag om tiUämpUg lag för vissa försäkringsavtal). Ävenvissa andra delar av civU-rätten har berörts. Det gäUer t.ex. mimaterialrätt,festighetsrätt och aktiebolagsrätt. De åtoganden att anpassa svensk civUrätt tiU som gjordes i har i och med dessa lagstiftningsåtgärder i stora delar fiiUgjorts. På några områden, där i fått anstånd med att genomföra lagändringama, återstår emeUertid lagstiftningsarbete. Mest omfettande är därvid det lagstiftningsarbete som skaU ske på associationsrättens område. EG-rätten på civUrättsområdet omfetfes tiU störsfe delen av EES-avtolet. Medlemskapet i den Europeiska unionen medför dock förpUktelser om viss ytterUgare anpassning tiU EG:s " regelsystem (se avsnitt3.2). Medlemskapet innebär också att deltar i utvecklingen av detgemensamma rättssystemet. Det leder tiU en fortsatt anpassning av svenskcivilrätt tiU EG-rätten. Ioch med att arbetet med EG-anpassningen tUl stora delar är avklarat finns detvisst utrymme att använda lagstiftningsresursema på civilrättens område förandra reformbehov. I det följande lämnas en redogörelse för läget ilagstiftningsarbetet inom civilrättens område. 1994/95:100 Bilaga3.1 -En ny lag skaU införas sommnebär att svensk mtemationeU privaträtt anpassas tiU en omtiUämplig lag för konttaktsrättsliga förplUctelser -Lagrådsremisser med förslag tUlen ny kommissionslag och ändringar i kreditupplysningslagen beslutos i vår. -En översyn av vissa frågor medanknytning tiU konsument-köplagen och konsumenttjänstiagen pågår. - Godttosförvärvslagen ses över i en pågåendeuöTcdning. Somnämnts har det på vissa avgränsade områden sketten anpassning tiU EG:s regelsystem. Det gäUer främst inom konsumenttätten.Senast har regeringen i en proposition om oskäliga avtalsvilUcor m.m. (prop.1994/95:17) föreslagit regler som innebär att svensk rätt anpassas tiU EG:sdirektiv om oskäliga avtalsvUlkor i konsumentförhållanden. Ävenframdeles kommer arbetet i den Europeiska unionen att påverka den allmännaförmögenhetsrätten, särskilt konsumenträtten, i . Direktiv kan väntesnärmast bettäffande Qärrköp. har också påbörjat ett arbeterörande garantier och efterköpsservice på konsu-mentköprättens område. På gmndav medlemskap i unionen skaU vidare en om lagvalsreglerför kontraktsrättsliga förpUktelser (Romkonvention) införUvas medsvensk rätt. Arbetet med detto har påbörjats. Kreditupplysningsuttedningenavlämnade sitt slutbetänkande Integritet och effektivitet påkreditupplysningsområdet (SOU 1993:110) . Uttedningen föreslåratt kreditupplysningslagen skaU gäUa bettäffande aUa företog som bedriverkreditupplysningsverksamhet och att mte som vissa av dem skaU varaundantogna från regleringen. Uttedningen föreslår också att reglema ombanksekretess inte skaU hindra att uppgifter om kundemas krediter lämnas ut tiUkreditupplysningsföreteg. Vidare föreslås att näringsidkare och näringsanknutaafysiska personer skaU få samma rätt tiU kreditupplysningskopior och s.k.bestäUamppgifter som privatpersoner nu har. Betänkandet har remissbehandlatsoch bereds vidare inom . En lagrådsremiss beräknas kunnaavlämnas . Pågmndval av kommissionslagskommitténs betänkande Kommission ochdylikt (SOU 1988:63) förbereds en lagrådsremiss om ny kommissionslag. FramföraUt behandlas frågor om tredje mans rätt vid kommission. Därvid berörs ävenfrågan om gUtigheten av s.k. återtagandeförbe-håU i varor som köparen får säljavidare innan han betalat säljaren. En lagrådsremiss avses bh besluted undervåren 1995. Iseptember 1994 avlämnade Leasinguöningen sitt slutbetänkande FinansieU leasingav lös egendom (SOU 1994:120). Uttedningen föreslår en lag om finansieU leasingmed kontraktsrättsUga regler om förhållandet meUan partema, bestämmelser omleasingavtalets behandling vid lease-tegarens konkurs och regler om sakrättsUgtskydd för leasetegaren. Vidare föreslås tillägg tiU konsumentkreditiagen somumebär i huvudsak att lagens regler för krediticöp tUlämpas även på finansieUleasmg tiU konsumenter Betänkandet remissbehandlas . EnsärskUd utredare arbetar med en utvärdering och översyn av vissa frågor rörandekonsumenttjänstiagen (1985:716) och konsumendcöplagen (1990:932).Uttedningsuppdraget omfettar bl.a. preskriptionsbestämmelsema, konsumentensavbestäUningsrätt, näringsidkarens produktonsvar och köparens skydd motsäljarens borgenärer (se dir. 1993:101). Uppdraget förväntos bli redovisatföre . Enannan utredning ser över lagen (1986:796) om godttosförvärv av lösöre.Uttedarens huvuduppgift är att utvärdera tiUämpningen av lagen såvitt gällergodttosförvärv av stöldgods och att utreda om reglema bör ändras i syfte attmotverka handeln med stöldgods (se dir. 1993:102). Uttedningen skall redovisasitt uppdrag före . 1994/95: Bilaga 3.1 -Förslag tiU en nyförsäkringsavtolslag kommer i en lagrådsremiss . -Frågor om ersättning för ideeUskada utreds. -Uttedningsförslag om skärpningav det allmännas skadeståndsansvar bereds i . - deltar i det intemationellakonventionsarbetet på atom-ansvarsområdet. Ocksåpå det ersättaingsrättsUga området har som tidigare nämnts svensk rättanpassats tiU EG:s rättssystem. Det gäUer bl.a. trafikskadelagen och reglemaom produktansvar. om det aUmännas skadeståndsansvar lade frambetänkandet Det alhnännas skadeståndsansvar (SOU 1993:55). I betänkandetföreslår kommittén att det aUmännas skadeståndsansvar i samband medmyndighetsutövning skaU utvidgas i vissa hänseenden, främst vid felaktigmyndighetsinformation samt vid frihetsinskränkningar och andra aUvarUgaingrepp av myndigheter Betänkandet har remissbehandlats och den fortsatteberedningen pågår. Påförsäkringsavtalsrättens område pågår ett omfettende TiUgmnd för arbetet i Ugger Försäkrings- Prop. 1994/95:100 rättskommitténsbåda betänkanden Personförsäkringslag (SOU 1986:56) Bilaga 3.1 ochSkadeförsäkringslag (SOU 1989:88). Inom har kommitténsförslag omarbetets, bl.a. med hänsyn tiU den intemationeUa utvecklingen cx;hvad som framkom vid remissbehandlingen av kommitté-förslagen. Resultetet avdepartementets arbete har redovisats i departementspromemorian Nyförsäkringsavtalslag (Ds 1993:39), som har remissbehandlats. Ärendet bereds nuvidare i med sikte på en lagrådsremiss . En kommitté undersöker möjlighetema att förbättraersättaingen för ideeU skada (Ju 1989:1, dir. 1988:76). I kommitténs uppdragingår bl.a. att diskutera ersättningsnivåer, ersättningsprinciper och metoderför att bestämma ersättningen. Kommittén har lagt fram ettdelbetänkande Ersättaing för kränkning genom brott (SOU 1992:84). I betänkandetföreslås nya regler om ersättaing för lidande som någon tiUfogar annan genombrott mot den personUga friheten eUer annat integritetskränkande brott.Bestämmelser om det finns nu i 1 kap. 3 § skadeståndslagen. Betänkandet harremissbehandlats och övervägs mom . Kommittén slutför sittarbete med andra delar av utredningsuppdraget. Slutbetänkandet väntes bli avlämnatsenast . När det gäller ersättaingens storlek konstoterarkommittén i delbetänkandet att ersättning för lidande som avses i 1 kap. 3 §skadeståndslagen har höjts påtogligt , befydUgt mer änsom föranleds enbart av förändringama i penningvärdet. Framför aUt när detgäUer ersätming för Udande vid sexualbrott är utveckUngen tiU stor del en följdav att successivt höjt sin ersättning för sådanakränkningar. Kommittén uttalar som sin mening att den nuvarandeersättningsnivån får anses någorlunda välavvägd för det stora flertaletkränkningar. För vissa slags övergrepp bettäffande vilka lidandet är särsldltaUvarligt anser kommittén dock att ersättaingsnivån aUtjämt är för låg och attdet är påkaUat med en ytterligare höjning. Det gäUer framför aUt vid sexualbrottoch andra grova våldsbrott. är det knappast lämpUgt att närmareange hur stor höjningen bör vara utan den frågan får avgöras av derättstillämpande myndighetema. Mer än en fördubbling av ersättningen jämförtmed den nivå som tiUämpas är dock enligt kommitténs mening intemotiverad. Ersättningen vid sexualbrott och andra grovavåldsbrott betolas i praktiken antingen av försäkringsbolagen eller avBrottsoffermyndigheten. En fördubbling av den nuvarande nivån kunde enUgtuppgifter tiU kommittén beräknas medföra en höjning av försäkringspremiema förhem- och viUaförsäkringama med högst en procent, medan utbetalningama avbrottsskadeersättning skuUe öka med omkring 10 mUjoner kr. Regeringen noterar att ersättaingsnivån således irättspraxis har höjts avsevärt sedan kommittén inledde sitt arbete. Denna utveckUng har avspeglats i en kraftig ökning av de stetiiga brottsskadeersättningama. Med hänsyn tUl detta ochmot bakgmnd av det stetsfinansieUa läget anser regeringen att en fortsatthöjning av ersättningsnivåema inte är så angelägen att regeringen förnärvarande kan anslute sig tiU kommitténs uppfettaing i denna del. Regeringenavser att återkomma tiU förslagen i delbetänkandet i samband med beredningen avkommitténs kommande slutbetänkande. Ävenpå transporträttens område är ersättningsrättsUga frågor aktueUa (se avsnitt3.8).