prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Däremot deltarinte i växelkurssamarbetet . har uttalat att kronankommer att flyta . 3.1 Sätt i arbete EUhar gjort kampen mot arbetslösheten och arbetet för jämställdhet till enöverordnad uppgift och antagit en handlingsplan för tillväxt, konkurrenskraftoch sysselsättning. Handlingsplanen bygger på ochomfattar åtgärder både på gemenskapsnivå och på nationell nivå. Vid EU:stoppmöte i enades det , dvs. stats- ochregeringscheferna, om åtgärder på fem nyckelområden: Investeringar i yrkesutbildning skall främjasför att förbättra arbets tagarnas möjligheter till sysselsättning. Den ekonomiska tillväxten skall göras meraarbetsintensiv genom mera flexibla former för att organisera arbetet, genom en lönepolitik som främjar investeringar och genom lokala och regionala initiativ föratt skapa arbetstillfällen bl.a. på det sociala områden och inom Prop.1994/95:100 miljövården. 3.Sociala avgifter skallreduceras i sådan omfattning att det blir en märkbar effekt på rekryteringen avarbetskraft. 4.Arbetsmarknadspolitiken skallläggas om från en passiv till en aktiv politik och effektiviseras, bl.a. genomatt åtgärder som motverkar arbetsviljan undviks. 5.Särskilda insatser skall görasför dem som är hårdast drabbade av arbetslösheten, särskilt ungdomar ochlångtidsarbetslösa. Det uppmanade medlemmama attöversätta dessa rekommendationer till politiska åtgärder som skall sträcka sigöver och anpassas efter den ekonomiska och sociala situationen irespektive land. Toppmötet beslutade också om att utvecklingen påarbetsmarknaden nu skall följas upp på samma sätt som man följer denfinansiella utvecklingen. Den första rapporten skall avlänmas inför toppmöteti . De europeiska socialdemokratema har utarbetat ett program- Sätt i arbete - för tillväxt och sysselsättning. Det innehåller enkonkretisering och vidareutveckling av tankegångar från omsysselsättning. Den kommer i samverkan med andra regeringaratt ta initiativ inom EU på gmndval av detta program. Det innebär attregeringen kommer att arbeta för att EU skall ha samma höga ambitioner förtillväxt och sysselsättning som för det monetära samarbetet. Regeringen kommervidare att inom EU verka för ökade investeringar i nya jobb, i kunskaper ochkvalifikationer och i en utbyggd och väl fungerande infrastmktur har en i hög grad integrerad ekonomi. 93procent av alla varor och tjänster som förbmkas inom produceras här;går i global handel. Det ekonomisk-politiska samarbetet inomEU ger nu möjligheter till en ökad samordning av den ekonomiska politiken. Föratt denna skall kunna vara tillräckligt ambitiös krävs att medlemsländerna fören aktiv arbetsmarknadspolitik för att förhindra stmkturella obalanser mellanutbud och efterfrågan, för att stärka arbetstagarnas kvalifikationer ochunderlätta stmkturomvandling, och därmed skapa en ökad flexibilitet och lägreinflation. har en lång tradition av aktiv arbetsmarknadspolitik. Dennapolitik har haft gynnsamma effekter Många av EU:s medlemsländer har fört enmer passiv politik, men ett omtänkande tycks nu vara på väg. kommerinom EU med kraft att driva frågan om en mer aktiv arbetsmarknadspolitik. medlemskap i den Europeiska Unionen bör genya möjligheter att stärka infrastmkturen. För att understödja den ekonomiskatillväxten i har EU beslutat stödja ett antal transeuropeiska nätverkgenom finansiering och på andra sätt. Särskilt intressanta ur svensk synvinkelbland de 14 projekt som finns med i första omgången är och den s.k. NordiskaTriangeln, vilken skall förbättra förbindelsema Prop. 1994/95:100 mellanKöpenhamn, och . Vidare blir medlem i Bilaga 1 denEuropeiska Investeringsbanken (EIB) som på relativt goda villkor finansierarbl.a. infrastmkturprojekt, gäma med inriktning på att förbättra miljön och denregionala balansen. Ett större antal svenska projekt diskuteras nu inombanken. fastställer övergripande rekommendationer för denekonomiska politiken. De nu gällande rekommendationema antogs ochen utvärdering av i vilken utsträckning medlemsländeraa bedriver en politiksom är förenlig med dessa genomfördes . Ett övergripande mål för EU är att bidra tillekonomisk tillväxt. En fömtsättning för bestående ekonomiska framsteg är attdet råder hög grad av finansiell stabilitet. EU har därför även beslutat omriktlinjer för att främja sunda offentliga finanser och stabila priser De s.k.konvergens-kriterieraa syftar till att skapa de fömtsättningar som krävs föratt man skall kunna uppnå en sådan finansiell stabilitet. Dessa kriterierinnebär bl.a. att underskottet i de offentliga finanseraa bör vara högst 3procent av BNP och att den offentliga skulden bör uppgå till högst 60 procentav BNR innehåller också ett särskiltförfarande vid alltför stora underskott. Om ett land har - eller riskerar attfå - ett alltför stort budgetunderskott kan finansministerrådet (Ekofin)rekommendera vilka åtgärder som landet bör vidta. Tio av tolv medlemsländerbefanns ha alltför stora underskott när denna procedur tillämpades förstagången . Som medlem i EU bör utarbeta ettkonvergensprogram. Det utarbetas inte i första hand för EU:s skull utan föratt det ligger i eget intresse att ha sunda offentliga finanser, låginflation, låga räntor och stabil växelkurs. 1. enredovisning av målen för den ekonomiska politiken, 2.en redovisning av denekonomiska politik som avses föras för att nå dessa mål och 3.bedömningar av den ekonomiskautvecklingen. Programmet förväntas visa hur konvergensvillkorenkan uppfyllas. Såvitt nu kan bedömas konuner att kunna uppfylla deflesta konvergensvillkoren . Det gäller för underskottet i deoffentliga finansema, inflationen och räntenivån. Det stora underskottet istatsbudgeten och den stora och snabbt växande statsskulden gör emellertid attdet kommeratt ta innan villkoret att statsskulden inte får överstiga Prop.1994/95:100 av BNP kan uppfyllas. Detta problem delas av fleraEU- Bilaga 1 länder Viss oklarhet råder också rörande tolkningen av kravetavseende en stabil växelkurs. Regeringen avser att på basis av föreliggandefinansplan och dess behandling i överlämna ett konvergensprogramtill rådet . Finansplanen innehåller en utförlig genomgång avalla de delar som behövs för ett svenskt konvergensprogram. 4 Den ekonomiska utvecklingen 4.1 Den intemationella ekonomin 1995 och 1996 Efteren svag BNP-tillväxt utvecklas OECD-ländemas ekonominu i en mycket mer gynnsam takt. Återhämtningen som inleddes i har efterhand spridit sig först till och också till . BNP-tillväxten iOECD-området som helhet uppgick till 1994 och väntas fortsätta isamma takt . De sydostasiatiska ekonomiema har under hela 1990-taletuppvisat en stabilt hög tillväxt, vilket visar att de i allt mindreutsträckning är beroende av utvecklingen i OECD-ländema. Den höga tillväxten iregionen väntas fortsätta också . Tabell 4.1 Internationella förutsättningar -0,6 1,1 Arbetslöshet (% av arbetskraften) Källor: och . Den starkare ekonomiska aktiviteten väntas ledatill att inflationen i ökar något. Detta beror främst på en tilltagandeprisstegringstakt i , men även i förväntas en något högre inflation. Arbetslösheten i nådde en topp . Därefter har en viss nedgång påbörjats. Trots en förhållandevishög tillväxt 1995 och 1996 beräknas emellertid arbetslösheten endast minska medca till av arbetskraften. Arbetslösheten iEuropa ligger väsentligt över genomsnittet i och väntas göra så även denärmaste åren. Underskotteni de offentliga finanseraa i OECD-ländema väntas sjunka Prop. 1994/95:100något 1995 och 1996 av såväl stmkturella som konjunkturella orsaker Bilaga 1Nedgången är dock förhållandevis måttlig och den offentliga sektomsskuldsättning i genomsnitt i fömtses fortsätta att öka något, till av BNP. Som följd av den mer gynnsamma intemationellautvecklingen har avsättningsmarknaderna för svensk export vuxit betydligt1994, jämfört med de närmast föregående åren. Eftersom den intemationellakonjunkturen nu stärks väntas en gyrmsam marknadstillväxt för svensk exportockså 1995 och 1996. 4.2 Den svenska ekonomin 1995 och 1996 Förden svenska ekonomin förändras tillväxtens drivkrafter under de närmaste åren.De snabba marknadsandelsvinstema för svensk export, som uppnåtts genom dendramatiska förstärkningen av konkurtenskraften, väntas nu avta. Den förstärktaintemationella efterfrågan möjliggör dock en fortsatt stark exporttillväxt. Entilltagande investeringsaktivitet fömtses emellertid utgöra den starkastedrivkraften för tillväxten , i takt med attkapacitetsutnyttjandet stiger i främst industrin och i de exportrelateradetjänstesektorerna. Medlemskapet i EU förväntas förstärkainvesteringsuppgången. dämpas konsumtionsutvecklingen av dennödvändiga budgetkonsolideringen. Totalt väntas BNP-tillväxten uppgå till ca2,och sedan tillta något . Den bakomliggande tillväxten är betydligt starkare.De budgetförstärkningar som föreslagits i denna och tidigare propositionerinnebär dock att eri del av tillväxten på kort sikt tas i anspråk försaneringen av statsfinanseraa. Intemationella studier av liknandebudgetsaneringar visar att tillväxten i gengäld blir starkare räknat påmedellång sikt. Jämfört med den bedömning som presenterades i denekonomisk-politiska propositionen (prop. 1994/95:25) innebärföreliggande prognos en till synes kraftig nedrevidering av den beräknadetillväxten , Denna förklaras dock till övervägande del avtekniska faktorer. Nationalräkenskaperaa har sedan den senaste prognosen bytts.k. basår för fastprisberäkningaraa. Detta irmebär att beräkningama nuövergått till att göras priser i stället . Detta påverkarviktförhållandena mellan olika efterfrågekomponenter. Så får t.ex.bostadsinvesteringar en betydlig högre vikt priser eftersom byggkostnademasteg så kraftig . Fallet ibostadsinvesteringar ger därför ett betydligt störrenegativt bidrag till tillväxten med det nya basåret. Totalt beräknas effektenav basårsbytet ha dragit ner den beräknade tillväxten med 0,6 procentenheterför både 1994 och 1995. 1994/95:100 Bilaga 1 -3,7 -0,6 -0,2 -1,0 -1,0 -2,7 -0,5 -1,0 -1,0 -17,6 -1,3 -14,3 -31,0 -39,3 -0,3 -2,8 -2,6 'Förändring i procent av föregående års BNP. Det höga ränteläget har försvagat den begynnandeuppgången av den privata konsumtionen. Preliminärt bedöms den privatakonsumtionen ha ökat . Den nödvändiga konsolideringen avstatsfinansema medför att hushållens inkomster utvecklas mycket svagt denärmaste två åren. Detta gäller speciellt då de realt disponiblainkomstema minskar med , trots en ökning av löneinkom-stema genomatt sysselsättningen ökar De minskande inkomstema bedömsdock komma att mötas med ett minskat sparande. Hushållens skuldanpassning harvarit kraftig som tillgångsprisema stabiliseratseller stigit. Utvecklingen har medfört att hushållens finansiella förmögenhetåter ökat. Sammantaget förmodas behovet av ytterligare skuldanpassning haavtagit, vilket styrks av att utlåningen till hushållen stabiliserades under1994 efter att ha minskat Därtill fömtses räntoma fortsätta attsjunka från , som enföljd av omläggningen av den ekonomiska politiken, inte minst som följd avminskande underskott i statsbudgeten. Vidare kommer arbetsmarknadsläget nusuccessivt att förbättras genom den stigande sysselsättningen. Risken för attdrabbas av arbetslöshet torde därför uppfattas som allt lägre vilket bör ledatill en ökad konsumtionsbenägenhet. Sammantaget förväntas den privatakonsumtionen förbli oförändrad 1995 och öka 1996. Bruttoinvesteringarna i näringslivet vände kraftigtuppåt , dock från en mycket låg nivå. Ökningen uppgick preliminärttill . Inom industrin var expansionen . Den snabbaproduktionstillväxten innebär att industrins kapacitetsutnyttjande stigerytterligare, vilket i kombination med den mycket goda lönsamheten gör attinvesteringsexpansionen inom industrin väntas överstiga 1995.Investeringama inom övriga delar av näringslivet dämpas i viss mån fortfarandeav den svaga hemmamarknaden samt av ett betydande överskott på kommersiellalokaler Allt fler tecken tyder dock på att utvecklingenär på väg att vända. Prisema på kommersiella fastigheter Prop. 1994/95:100 harstabiliserats och flera tjänstesektorer redovisar nu expansiva pro- Bilaga Iduktionsplaner De investeringsstimulanser som lades fram i den ekonomisk-politiskapropositionen väntas också bidra till investeringsuppgången. Detotala bmttoinvesteringama fömtses stiga med trots ettfortsatt kraftigt fall i bostadsbyggandet. fömtses näringslivetsinvesteringsexpansion dämpas något som bostadsbyggandet åter väntasöka, om än svagt. Totalt beräknas därför investeringsuppgången bli nästan likabetydande 1996 som . Det höga ränteläget innebär dock en särskiltstor osäkerhet vad avser investeringsutvecklingen. Ettfortsatt gynnsamt kostnadsläge tillsammans med den intemationellakonjunktumppgången innebär att exporten fortsätter att stiga relativt kraftigt.Ökningen bedöms bli 1995 och 1996. Importensökningstakt beräknas dämpas genom att hemmamarknadsföretagen utnyttjar detgynnsamma konkurrensläget för att i någon mån vinna marknadsandelarUtvecklingen leder till att såväl handels- -som bytesbalansen förbättras dekommande åren, trots att kronan förväntas appreciera. -3,5 -2,4 -0,5 Sparkvot (nivå) -5,3 -0,9 Total arbetslöshet (nivå) Öppen arbetslöshet (nivå) Bytesbalans (% av BNP) -1,9 sparande (% av BNP) sparande (% av BNP) -13,4 -11,2 -10,2 -6,8 Källor: , ochFinansdepartementet. Det svåra läget på arbetsmarknaden förbättradesnågot under loppet av 1994. väntas återhämtningen i ekonomintillsammans med det nu framlagda handlingsprogrammet mot arbetslöshet få mergenomgripande effekter för sysselsättningen, som beräknas öka med 100 000personer Sysselsättningsexpansionen fortsätter också 1996 om än i någotlångsammare takt. Effekteraa på arbetslösheten begränsas dock av att ävenutbudet av arbetskraft kan väntas öka när situationen på arbetsmarknadenljusnar Den öppna arbetslösheten förväntas minska från 1994 till6,1996. Diagram 4.1 Sysselsättningocli arbetskraftsefTekter 1994/95:100 Bilaga 1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 Källa: . Denekonomiska återhämtningen väntas till följd av den höga arbetslösheten ochökat arbetskraftsutbud leda till en begränsad uppgång i löneökningstakten. 1första hand beräknas den ökade efterfrågan på arbetskraft leda till ökadsysselsättning och endast i mindre utsträckning till en högre lönenivå. För attdetta skall förverkligas ställs dock stora krav på rörlighet påarbetsmarknaden. Kravet på flexibilitet skärps av att uppgången är ojämntfördelad mellan sektorer och regioner. Det finns en risk alt en högrelöneökningstakt inom de expansiva och lönsamma delama av näringslivet spridstill andra delar av ekonomin. Inflationen- mätt med konsumentprisindex - i den svenska ekonomin har under loppet av 1994visat vissa tecken på att stiga. Under hela prognosperioden kommer emellertidhöjda indirekta skatter och minskade subventioner att utgöra en press uppåt påkonsumentprisindex. Av den prognosticerade KPI-ökningen med 2,9 procentrespektive beräknas 0,7 respektive 1,5procentenheter förklaras av detta. Nettoprisindex väntas således öka med ca 2procent , vilket indikerar ett lågt underliggandeinflationstryck. Detallt högre resursutnyttjandet inom industrin har bidragit till höjdaproducentpriser, framför allt på insatsvaror Den förväntat svaga utvecklingenav den privata konsumtionen i kombination med fortsatt god tillgång påarbetskraft medför dock att såväl lönekostnader som marginaler beräknas stigalångsamt. Industrins investeringar ökar dessutom starkt vilket minskar riskenför ytterligare flaskhalsar i produktionen. De inflationistiskaspridningseffekterna torde därmed bli relativt begränsade. Diagram4.2 Konsumentprisindex och nettoprisindex Prop. 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 Källa: . Underskottet i den offentliga sektorns ftnansiellasparande beräknas uppgå till ca eller drygt 11procent av BNP. Det är en förbättring med ,vilket helt beror på att stödet till bankema faller bort från utgiftema. Underde närmaste två åren leder uppgången i ekonomin tillsammans med ett successivtallt starkare genomslag av redan vidtagna och föreslagna budgetförstärkandeåtgärder till en mycket kraftig reducering av den offentliga sektorassparandeunderskott. beräknas underskottet till ca 115 miljarder kronoreller av BNP. Då de åriiga sparandeunderskotten i staten ochden offentliga sektora alltjämt är betydande fortsätter statsskulden och denoffentliga sektoras nettoskuld att öka. uppskattasstatsskulden uppgå till av BNP och den offentliga sektomsfinansiella nettoskuld till av BNR Obalansemai den svenska ekonomin är så kraftiga att de inte kan elimineras på kort sikt.Underskottet i de offentliga finansema var 1994 av BNP och dentotala arbetslösheten, inkl. personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder,uppgick till . De förslag som regeringen redovisar i dennabudgetproposition lägger emellertid gmnden för en stabilisering av ekonominunder mandatperioden. Det är inte möjligt att med säkerhetöverblicka effektema av denna politik . Däremot är detmöjligt att göra kalkyler av den ekonomiska utvecklingen medutgångspunkt från vissa antaganden. Sådana kalkyler redovisas i den preliminäranationalbudgeten. Av de tre scenarier som där presenteras återges här medel- altemativet,vilket innebär att BNP växer med under perioden1994-1998, inflationen stannar vid och bytesbalansenuppvisar betydande överskott. Därvid fömtsatts att förtroendet för den svenskaekonomin gradvis förstärks. Detta tar sig uttryck i successivt fallanderäntemarginal gentemot , ett minskat hushållssparande och attnäringslivet fortsätter att bygga ut sin produktionskapacitet i sådanomfattning att inflationsdrivande flaskhalsar kan undvikas. 1994/95:100 Bilaga 1 Ilibell 4.4 Försörjningsbalans och nyckeltal 1994-1998 -0,2 -1,0 -1,1 -1,0 -1,3 -2,4 -0,5 -0,9 Öppen arbetslöshet-' Total arbetslöshet Ränta, femåriga statsobligationer Förändring i procent av föregående års BNP. I procent avBNP. ' Iprocent av arbetskraften. Sysselsättningenberäknas i denna kalkyl öka med närmare 300 000 personer mellan 1994 och 1998.Trots det faller den öppna arbetslösheten bara från 1994 tillnärmare 1998. Den totala arbetslösheten, dvs. inkl. personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder, faller till 1998. Att nedgången iarbetslösheten inte blir större är en följd av att arbetskraftsutbudet ökar närarbetsmarknaden förbättras. Denlångsamma nedgången i arbetslösheten understryker behovet av en stark tillväxtoch en flexibel arbetsmarknad. Med en högre tillväxt, per årunder , förväntas antalet sysselsatta öka med ca 400 000personer och den totala arbetslösheten falla till . För att dennautveckling skall bli möjlig krävs att förtroendet för ekonomin förstärksmarkant så att räntoma faller och den privata konsumtionen och investeringamastiger Det krävs också en väl fungerande arbetsmarknad där lediga jobb snabbtkan firma kvalificerade arbetssökande och där lönebildningen inte driver uppinflationen. Som tidigare redovisats inriktas budgetpolitiken påatt stabilisera statsskulden som andel av BNP . Med de mycket omfattandeåtgärder som regeringen föreslår kommer statsskulden i medel-alteraativet attstabiliseras och falla något 1998. Även med något lägre tillväxt ochhögre ränta stabiliseras statsskulden . 1994/95:100 Bilaga 1 Procentuell andel av BNP 1980 1982 1984 1985 1988 1990 1992 1994 1996 1998 Nivån på statsskulden kommer emellertid att varamycket hög , av BNP. Det gör under allaomständigheter den svenska ekonomin mycket sårbar. Räntehöjningar slår hårt påstatsfinanserna. Därför bör en stabilisering av statsskulden ses som ettetappmål. När det är uppnått bör skuldkvoten reduceras. Det kan noteras atttidigare saneringsprogram inte varit tillräckligt konkreta och omfattande föratt uppnå målet att stabilisera statsskulden. Såvitt nu kan bedömas kommer detsaneringsprogram på totalt av BNP som konkretiserats att varatillräckligt för att uppnå det uppsatta målet. lbell 4.5 Den offentliga sektorns flnanser 1994-1998 Procent av BNP, löpande priser -11,2 -10,2 -6,8 -4,8 -2,4 -9,9 -8,5 -4,1 -1,8 Offentlig nettoskuld Konsoliderad offentlig bruttoskuld Finansiellt sparande exkl.kapitalinkomster och ränteutgifter. Balansen i de offentliga finansema bör även ses iett vidare perspektiv än enbart stabilisering av statsskulden. Andra väsentligamått är statens budgetunderskott, den offentliga sektoms finansiella sparandeoch den offentliga sektoms primära finansiella sparande (dvs. inkomster och utgifterexkl. Även i dessa avseenden kommer balansen att förbättras. Statensbudgetunderskott reduceras betydligt , underskottet i denoffentliga sektoms finansiella sparande minskar till av BNP ochden offentliga sektoms primära sparande uppvisar ett mindre överskott. 1994/95:100 Bilaga I Tabell 4.6 Den offentUga sektorns utgifier Miljarder kr 1994 1991 års Transfereringar till hushåll Övriga transfereringar Konsumtion Investeringar 0,5 -6,0 -0,2 10,0 -3,1 19,4 -0,1 13,9 -2,9 -7,1 -1,0 -1,5 -1,4 -6,7 -1,1 2,6 -0,5 -5,9 -1,0 2,6 -0,2 -2,5 -1,7 -1,2 -0,7 -1,6 -1,1 Anm.: Exkl. kapitaltransfereringar. Nivån på de offentliga utgiftema är i längdenavgörande. Utgifteraa måste minska i reala termer . Det måsteske genom både besparingar och genom att den ekonomiska tillväxten reducerarbehovet av offentliga insatser Med de åtgärder regeringen föreslår beräknas deoffentliga utgiftema (exkl. räntor) minska i reala termer över perioden1994-1998 och utgiftskvoten sjunka med De budgetförstärkningar regeringen föreslår kommeri sig att ha en dämpande inverkan på inhemsk efterfrågan. Dessa återhållandeeffekter kommer emellertid att motverkas av den minskade osäkerhet om framtidenför både konsumenter och investerare, som följer med en utveckling mot sundastatsfinanser De kommer också att motverkas genom att de långa räntoma sjunkeroch genom att penningmarknadsräntoma kan bli lägre än annars skulle varafallet. Om inga budgetförstärkningar genomförs skulle deoffentliga finansema i stället genomgå en katastrofal utveckling. Även omtillväxten skulle vara densamma som i medelaltemativet och räntoma sjunkasuccessivt, vilket i sig är osannolikt, skulle statsskulden som andel av BNPstiga till , se diagram 4.3. Mer sannolikt äratt tillväxten skulle bli svag eller utebli, och att räntenivån skulle bli högoch variera kraftigt till följd av åtempprepade finansiella kriser. Det ärockså troligt att budgetförstärkningar ändå skulle tvingas fram, men då somresultat av finansiella kriser och vid ett mer olämpligt tillfälle. Att avståfrån budgetförstärkningar är därför inget altemativ. 3 1994/95. Diagram 4.4 Offentliga sektorns finansiella sparande1980-1998 Procentuell andel av BNP 1994/95:100 Bilaga I \\ \\ 1 primärt sparande | '""Ky finansiell) 1 sparande 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 Betydelsen av tillväxt och sysselsättning för deoffentliga finansema framgår tydligt av de olika altemativ som redovisas i denpreliminära nationalbudgeten. I högaltemativet är den offentliga sektorasfinansiella sparande av BNP bättre än i medelaltemativet, vilketmotsvarar 5 En politik för tillväxt,sysselsättning och välfärd 5.1 En politik för tillväxt Enstabil och ekologiskt hållbar tillväxt fömtsätter att samhälletständigt omvandlas för att möta förändringar i omvärlden, nya tekniskamöjligheter och de krav som dessa förändringar ställer på medborgama. Gmndenför en sådan omvandling är att var och en i samhället upplever det som meningsfulltoch stimulerande att delta i utvecklingen och se de nya möjlighetema. Encentral uppgift för tillväxtpolitiken är att stödja och underlätta dettaomdanande av samhället. De mer akuta insatsema för att stabiliserastatsfinansema och vända arbetslösheten till en hög och stabil sysselsättningfår inte skymma detta mål. En hög ökning av produktiviteten är också ennödvändig fömtsättning för god tillväxt, hög reallöneutveckling och utveckladvälfärd. En sådan utveckling ställer stora krav på kontinuerliga och omfattandeinvesteringar i ny teknik.