prop · GH0394 · 1994-01-01 00:00:00 — 14. hos allmän 15. hos allmän förvaltningsdomstol förvaltningsdomstol angående tillfälligt om- angående tillfälligt händertagande enligt 37 §, omhändertagande enligt tvångsisolering enligt 37 §, tvångsisolering 38, 39 eller 41 § eller enligt 38, 39 eller upphörande av 41 § eller upphörande tvångsisolering enligt 42 § av tvångsisolering smittskyddslagen enligt 42 § (1988:1472). smittskyddslagen (1988:1472). 43 § Rättshjälp genom offentligt biträde beviljas efter ansökan eller då annars anledning föreligger. Ansökan får göras av den som kan beviljas rättshjälp och i mål eller ärende som anges i 41 § 1 även av annan som får föra talan i målet eller ärendet. Rättshjälp beviljas och Rättshjälp beviljas biträde förordnas av den och biträde förordnas myndighet som handlägger av den myndighet som målet eller ärendet. Dock handlägger målet eller ankommer prövningen i ärendet. Dock ankommer ärende hos socialnämnd prövningen i ärende hos eller social distrikts- socialnämnd eller nämnd enligt 41 § 3 på social distriktsnämnd länsrätten, i ärende som enligt 41 § 3 på avses i 41 § 13 på Rätts- länsrätten, i ärende som hjälpsmyndigheten, i avses i 41 § 14 på ärende hos polismyndighet , enligt 41 § 5 på i ärende hos , om polismyndighet enligt ansökan om rättshjälp skall 41 § 5 på avslås, , i ärende hos om ansökan om rättshjälp polismyndighet enligt skall avslås, i ärende hos polismyndighet enligt Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 41 § 12 på länsrätten samt i 41 § 13 på länsrätten ärende hos regeringen på samt i ärende hos departementstjänsteman regeringen på departements- som regeringen bestämmer.tjänsteman som regeringen bestämmer. Har myndigheten skilt målet eller ärendet från sig, äger till dess talan fullföljts eller tiden för fullföljd utgått andra stycket motsvarande tillämpning. Rättshjälp utgår även när talan fullföljs eller meddelat beslut underställs annan myndighets prövning eller saken överlämnas till annan myndighets avgörande. Har rättshjälp beviljats i ärende vari beslutas om avvisning eller ut- visning enligt utlänningslagen (1989:529) eller om utvisning enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll gäller rättshjälpen till dess verkställighet av beslutet skett eller frågan om verkställighet förfallit. Ansökan om rättshjälp Ansökan om rättshjälp genom offentligt biträde genom offentligt ges in till den biträde ges in till myndighet som handlägger den myndighet som målet eller ärendet. Gäller handlägger målet eller ansökan ärende som avses i ärendet. Gäller ansökan 41 § 13, ges dock ansökan ärende som avses i 41 § in till 14, ges dock ansökan . Myndighet som inte själv får bevilja rättshjälpen skall till behörig myndighet med eget yttrande överlämna ingiven ansökan med därvid fogade handlingar eller anmäla behovet av offentligt biträde. Denna lag träder i kraft . 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar föreskrivs att i lagen om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar skall införas en ny paragraf, 6 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 § Kommunen skall, enligt vad regeringen närmare föreskriver, ur personregister lämna uppgifter om introduktionsersättning till . Denna lag träder i kraft . 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap Härigenom föreskrivs att 2 a § lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 a § Har barn ej förvärvat Har barn ej svenskt medborgarskap förvärvat svenskt enligt 1 eller 2 § men medborgarskap är barnets fader sedan enligt 1 eller 2 § tiden för barnets men är barnets födelse svensk fader sedan tiden medborgare och har för barnets födelse han genom slutligt svensk medborgare avgörande av svensk och har han genom domstol fått vårdnaden slutligt avgörande om barnet ensam eller av svensk domstol gemensamt med barnets fått vårdnaden om moder, förvärvar barnet barnet ensam svenskt medborgarskap eller gemensamt genom att fadern med barnets moder eller, vid gemensam eller fått vårdnad, föräldrarna hos vårdnaden den myndighet som gemensamt med anges i 11 § första barnets moder stycket skriftligen genom anmäler sin önskan om registrering hos detta innan barnet skattemyndighet, fyllt . Har förvärvar barnet barnet fyllt femton svenskt år, fordras barnets medborgarskap samtycke. genom att fadern eller, vid gemen- sam vårdnad, föräldrarna hos den myndighet som anges i 11 § första stycket skriftligen anmäler sin önskan om detta innan barnet fyllt . Har barnet fyllt , fordras barnets samtycke. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Lagen omtryckt 1984:682. 3 Ärendet och dess beredning Efter bemyndigande av regeringen tillkallade det för invandrarfrågor ansvariga statsrådet en särskild utredare (jur.dr ) med uppdrag att pröva under vilka förutsättningar och på vilka villkor asylsökande borde få arbeta medan de väntar på beslut om uppehållstillstånd (dir. 1991:86). Utredaren har arbetat under namnet Utredningen (A 1991:04) om arbete för asylsökande. Den nuvarande regeringen beslutade - i avvaktan på utredningens förslag - att införa möjligheter för asylsökande att arbeta . gäller enligt 4 kap. 3 a § utlänningsförordningen (1989:547) att den som här i landet sökt uppehållstillstånd och därvid åberopat asylskäl enligt 3 kap. 1 § utlänningslagen (1989:529) är undantagen från skyldigheten att ha arbetstillstånd i de fall bedömer att dess beslut i ärendet inte kommer att kunna fattas från ansökan. I de fall en asylsökande sålunda har rätt att arbeta gäller hela den vanliga arbetsrättsliga lagstiftningen för anställningsförhållandet och arbetet. Utredningen om arbete för asylsökande har avgivit betänkandet Meningsfull vistelse på asylförläggning (SOU 1992:69). I betänkandet föreslås bl.a. en särskild lag om arbete för asylsökande m.fl. Förslaget i denna del innebär att asylsökande som utför arbete enligt den särskilda lagen inte skall anses som arbetstagare. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. De lagförslag som läggs fram i betänkandet finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ku92/3291/Ip). Efter bemyndigande av regeringen tillkallade chefen för en särskild utredare (direktören ) med uppgift att göra en översyn av mottagandet av asylsökande och flyktingar (dir. 1992:25). Utredaren har arbetat under namnet Utredningen (Ku 1992:04) om mottagandet av asylsökande och flyktingar. Utredningen har yttrat sig över betänkandet Meningsfull vistelse på asylförläggning. Utredningen, som till en del behandlar frågor som tagits upp även av Utredningen om arbete för asylsökande, har avgivit betänkandet Mottagandet av asylsökande och flyktingar (SOU 1992:133). I betänkandet föreslås bl.a. att även i fortsättningen skall vara huvudman för mottagande av asylsökande och se till att det finns förläggningar för dem. Driften av förläggningar föreslås vara öppen för entreprenad och bör aktivt arbeta för att skapa en marknad. Vidare föreslås att asylsökande i mån av förmåga skall delta i arbetet på för- läggningen och i program för organiserad verksamhet samt att dagersättningen skall sänkas för den som utan giltiga skäl avvisar erbjudet arbete eller att delta i program för organiserad verksamhet. En asylsökande föreslås - till skillnad mot vad som gäller - alltid ha samma rätt till ekonomiskt bistånd vare sig han vistas på en förläggning eller har ordnat bostad på egen hand. Förslag lämnas också om utformningen av det ekonomiska biståndet och om hälso- och sjukvård för asylsökande. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 4 . De lagförslag som läggs fram i betänkandet finns i bilaga 5. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ku92/5454/Ip). Frågor som gäller innehåll i och kostnader för förläggningsverksamheten har också utretts i annan ordning. Regeringen beslutade att uppdra åt () att granska Statens invandrarverks förläggningsverksamhet. RRV redovisade uppdraget i rapporten Vad kostar förläggningar? (F 1993:5). har därefter på regeringens uppdrag yttrat sig över rapporten. har till regeringen lämnat förslag till för- ändring av ansvaret för hälso- och sjukvården till flyktingar och asylsökande. föreslår bl.a. att huvudmannaskapet för sjuk- och hälsovård till asylsökande överförs från till landsting och primärkommun som den nuvarande förläggningssjukvården avvecklas. har också inkommit till regeringen med skrivelse om hälso- och sjukvård för asylsökande och bl.a. föreslagit en översyn av förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. vad gäller hälso- och sjukvård för asylsökande. har i en promemoria som med en särskild skrivelse överlämnades till regeringen beskrivit en situation där antalet asyl- och hjälpsökande är större än vad kan klara av på ett tids- och hanteringsmässigt rimligt sätt. räknar i promemorian med att en lagstiftning skall införas som är anpassad till det för- hållandet att de utlänningar som kommer hit inte är asylsökande i utlännings- lagens och mening utan är människor i behov av skydd och hjälp i ett akut men övergående nödläge. Bl.a. med anledning av skrivelse tillkallade chefen för efter bemyndigande av regeringen en särskild utredare (överdirektören ) med uppdrag att göra en översyn av vissa delar av utlänningslagstiftningen m.m. (dir. 1992:51). Utredaren, som arbetar under namnet Utredningen (Ku 1992:05) om översyn av vissa delar av utlänningslagstiftningen m.m., har i en promemoria föreslagit en särskild lag om att utlänningar som rest in i från ett område där det råder väpnad konflikt eller kris av synnerligen allvarlig art skall kunna beviljas ett tillfälligt vistelsetillstånd här. Promemorian har remissbehandlats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 7. De lagförslag som läggs fram i promemorian finns i bilaga 8. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ku92/4771/Mp). Enligt 2 kap. 5 § utlänningslagen gäller att en ansökan om uppehållstillstånd när lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning föreligger får beviljas endast om ansökan grundar sig på omständigheter som inte prövats i ärendet om avvisning eller utvisning och om utlänningen antingen har rätt till asyl här eller det annars finns synnerliga skäl av humanitär art. En sådan s.k. ny ansökan skall ges in till och prövas av . I uppdraget till Utredningen om översyn av vissa delar av utlännings- lagstiftningen m.m. har också ingått att undersöka vad som kan göras för att institutet ny ansökan skall komma till användning i den omfattning som förut- sattes när det introducerades. Utredningen har avgivit betänkandet Utlänningslagen - en partiell översyn (SOU 1993:24). I betänkandet föreslås bl.a. att institutet ny ansökan skall ersättas av en särskild prövning, som skall ankomma på kammarrätt. Förslaget innebär vidare en skärpning av kriterierna för bifall till en ansökan om uppehållstillstånd när lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning föreligger samt en inskränkning av möjligheterna till rättshjälp genom offent- ligt biträde i denna typ av ärenden. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet i relevanta delar och av de lagförslag som läggs fram i det finns i bilaga 10 resp.11. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 12. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ku93/1128/Mp). Regeringen redovisar i denna proposition ett antal förslag om regeländringar och andra åtgärder - grundade på det här redovisade utredningsarbetet - som skall göra mottagandet av asylsökande och flyktingar mer flexibelt och mindre kostnadskrävande. Vissa av de förslag som lämnats av de redovisade utredningarna är av den karaktären att de bör utredas vidare av den parlamentariska kommitté för översyn av invandrar-, invandrings- och flyktingpolitiken som tillsattes (dir.1993:1) eller att man i övrigt bör avvakta resultatet av den parlamentariska kommitténs arbete. Kommittén (Ku 1993:01) arbetar under namnet Invandrar- och flyktingkommittén. har i skrivelse som kom in till (dnr Ku91/1064/R) hemställt om ändring av 2 a § medborgarskapslagen så att ett utländskt barn skall ha möjlighet att bli svensk medborgare efter anmälan även när föräldrarna genom registrering hos skattemyndighet fått gemensam vårdnad om barnet. En likartad framställning har gjorts av Familjerättsbyrån, , , i en skrivelse ställd till som lämnats över till från (dnr Ku93/2837/Mp). Även denna fråga tas upp i propositionen. 3.1 Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 13. Lagrådets yttrande finns i bilaga 14. Lagrådet anser det oacceptabelt att, som föreslagits i lagrådsremissen, dag- ersättningen helt skulle kunna dras in för en utlänning som utan giltigt skäl vägrar att delta i någon form av sysselsättning. Lagrådet föreslår i stället att dagersättningen skall kunna sättas ned, dock inte till den del den är avsedd att täcka utgifter för egen mathållning. Lagrådet har vidare synpunkter på utformningen av 11 § i förslaget till lag om mottagande av asylsökande m.fl. och anser också att den föreslagna 20 § i samma lag är överflödig. Lagrådet föreslår vidare att andra stycket med en redaktionell ändring skall flyttas till 3 §. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Vi återkommer till Lagrådets syn- punkter i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.8.3, samt i specialmotiveringen till förslaget till lag om mottagande av asylsökande m.fl. Förslaget till lag om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap har inte granskats av Lagrådet. Den ändring som föreslås är av enkel beskaffenhet och är en följdändring till tidigare beslutad ändring i (prop. 1990/91:153, bet. 1990/91:SrU28, rskr. 1990/91:320, SFS 1991:487). Regeringen bedömer därför att ett yttrande av Lagrådet inte skulle tillföra ärendet något av betydelse. 4 Mottagandet av asylsökande 4.1 Nuvarande ordning Den nuvarande ordningen för mottagandet av asylsökande och flyktingar gäller i sin helhet . Den grundar sig i stora delar på riktlinjer som antogs av (prop. 1983/84:124, bet. 1983/84:SfU27, rskr. 1983/84:295). Främst när det gäller mottagandet av asylsökande har riktlinjerna därefter förändrats i vissa avseenden och den nuvarande ordningen har lagts fast genom riksdagsbeslut om bistånd åt asylsökande m.fl. (prop. 1987/88:80, bet. 1987/88:SfU17, rskr. 1987/88:160, SFS 1988:153) och om en regionaliserad organisation för (prop. 1987/88:158, bet. 1987/88:SfU28, rskr. 1987/88:339). Ordningen innebär i korthet att staten har ett övergripande ekonomiskt ansvar för mottagandet av asylsökande och flyktingar. Ansvaret i övrigt är delat mellan stat och kommun. är statlig huvudman för mottagandet. driver förläggningar för asylsökande och skall träffa överenskommelser med kommunerna om mottagande av flyktingar. Kommunerna har ansvar för att de som får tillstånd att bosätta sig i får goda livsbetingelser och en bra introduktion i det svenska samhället. Statlig ersättning lämnas till kommunerna. När det gäller mottagandet av asylsökande innebär ordningen i övrigt följande. Så gott som alla asylsökande tas först emot på en utredningssluss där asylutredningen genomförs. Därefter vistas de asylsökande som inte har nära släktingar i landet på en förläggning i avvaktan på beslut i asylärendet. Huvudsyftet med denna styrning är att den asylsökande skall finnas tillgänglig så att en snabb och rationell handläggning blir möjlig. Den som beviljas uppehållstillstånd skall därefter erbjudas bostad i en kommun. En asylsökande har i och för sig rätt att vistas var han vill under vänte- tiden. Rätten till bistånd är emellertid knuten till att han i normalfallet vistas på en förläggning. Den som har make eller maka eller någon annan mycket nära anhörig här i landet kan emellertid få bo utanför förläggningssystemet . Även i vissa andra fall medges undantag från huvudregeln att en asylsökande skall vistas på en förläggning för att få bistånd. Det krävs i praktiken medgivande från såväl som vederbörande kommun för att en asylsökande skall få bistånd i de fall han bor utanför förläggningssystemet. På förläggningar bor de asylsökande vanligen i möblerade lägenheter och har eget hushåll. Familjer bor i regel tillsammans i en lägenhet medan ensamstående placeras flera tillsammans i en gemensam lägenhet. Bostaden är kostnadsfri och dagbidrag utgår i mån av behov för att täcka asylsökandens behov av medel för sin dagliga livsföring. När inkvartering sker i rum utan möjlighet till självhushållning ingår fri mat i vistelsen. Dagbidraget utgår då med ett lägre belopp. Under förläggningsvistelsen erbjuds vuxna asylsökande svenskundervisning och annan organiserad verksamhet enligt riktlinjer för organiserad verksamhet på förläggning. Barn i grundskoleåldern går i skola. Särskilda aktiviteter ordnas också för barn. Asylsökande har rätt till bl.a. akut sjukvård och tandvård. Vården är, med undantag för tandvården, kostnadsfri för den enskilde. Den som saknar egna medel kan få särskilt bidrag för akut tandvård. På förläggningar finns som regel särskilt anordnad sjukvård, förläggningssjukvård. Behovet av förändringar Den nuvarande ordningen för mottagandet av asylsökande har således tillämpats i sin helhet endast under . Den har i jämförelse med tidigare ordning inneburit fördelar. Ett mycket stort antal asylsökande har kunnat tas emot på ett tillfredställande sätt. Att de asylsökande normalt vistas på en utredningssluss har medfört bättre förutsättningar för snabba utredningar av god kvalitet. Systemet med överenskommelser mellan och kommunerna om mottagande av flyktingar har medfört att man kunnat undvika en koncentration av flyktingar till ett fåtal orter och till att engagemanget för flyktingar i hela landet ökat. kvarstår det största problemet i mottagandet, nämligen de långa vistelsetiderna på förläggning. Risken är stor att en långvarig och från det övriga samhället avskild vistelse på förläggning leder till passivering och bidragsberoende. En långvarig vistelse på förläggning riskerar också att mot- verka en senare integration i det svenska samhället för dem som beviljas uppehållstillstånd. Det kan också göra det svårare att starta på nytt för den som inte får stanna här utan måste återvända. Långa vistelsetider på förläggning medför också mycket stora kostnader för det svenska samhället. För /93 uppgick förläggningskostnaderna till ca . Långa väntetider på utredningsslussar och förläggningar motverkas först och främst genom en effektiv och rationell handläggning av asylärendena i samtliga instanser. Såväl berörda myndigheter som regeringen har vidtagit en rad åtgärder i detta syfte. inrättades en särskild nämnd, , som i princip övertog de överprövningsuppgifter enligt utlännings- och medborgarskapslagarna som tidigare låg på regeringen (prop. 1991/92:30, bet.199/92:SfU04, rskr. 1991/92:39). överfördes utredningsansvaret i utlänningsärenden från polisen till . Såväl Invandrarverket som har fått de resursförstärkningar man begärt för att klara de senaste årens ökade ärendemängd. Inom Invandrarverket pågår organisationsförändringar i syfte att effektivisera verksamheten. Under innevarande budgetår har antalet asylsökande minskat påtagligt. Detta i kombination med de åtgärder som vidtagits gör att handläggningstiderna nu minskar väsentligt. Åtgärder för att minska handläggningstiderna är dock inte tillräckliga för att komma tillrätta med de problem som långa vistelsetider på förläggningar kan förorsaka. Varje asylärende måste utredas noggrant och det kan i enskilda fall ta betydligt i anspråk än i normalfallet. För asylsökande som får ett avslagsbeslut från och överklagar detta torde det också generellt vara svårt att nedbringa den totala väntetiden på ett slutligt beslut till än . Åtgärder för att förkorta handläggningtiderna måste därför kombineras med andra åtgärder som gör förläggningsvistelsen så meningsfull som möjligt för den asylsökande och åtgärder som skapar alternativ till förläggningsvistelse utan att de fördelar som är förenade med detta går till spillo. Ett bra och effektivt mottagningssystem där de asylsökande själva får ta ansvar kan bidra till en snabbare framtida integration i det svenska samhället och för dem som inte får stanna kan det underlätta ett återvändande. har lagt ned ett förtjänstfullt arbete på att skapa meningsfull sysselsättning för asylsökande på för- läggning. Det har dock inte alltid varit möjligt att snabbt ordna någon form av sysselsättning på alla de nya förläggningar som tvingats öppna. Regeringen anser därför att det behövs ytterligare åtgärder för att ta till vara de asylsökandes egna resurser och för att motverka den passivering som kan bli följden av en långvarig vistelse på förläggning. har valt att i stor utsträckning driva förläggningar i egen regi. En stor del av verksamheten på de förläggningar som drivs i egen regi handlas visserligen upp. Förläggningschefen och viss annan personal är dock regelmässigt anställda av . Endast i ett fåtal fall är det fråga om totalentreprenad. En ökad konkurrens mellan sådana entreprenader och egen verksamhet skulle sannolikt innebära ökad effektivitet och minskade kostnader. RRV har i sin redovisning av förläggningsverksamhet, som man gjort på regeringens uppdrag, bedömt att det finns betydande utrymme att förbättra kostnadseffektiviten och affärsmässigheten i förläggningsverksamheten, bl.a. genom ökat inslag av anbudsupphandling. Den nuvarande ordningen innehåller delvis svårförståeliga regler som avgör om en asylsökande skall vistas på en förläggning eller om han skall ha rätt att själv ordna sitt boende och behålla rätten till bistånd. Om de asylsökande i större utsträckning än får möjlighet att själva ordna sitt boende bör kostnaderna för mottagandet kunna minska. Eget boende ger dessutom de asylsökande möjlighet till ett aktivare liv och till min- skad social isolering . Ideella organisationer, religiösa samfund liksom andra privata entreprenörer skulle kunna erbjuda enskilt boende eller driva förläggningsverksamhet. En större mångfald skulle befordra såväl de asylsökandes välbefinnande som effektivitet och kvalitet i mottagandet av asylsökande. Även i mottagandet i kommunerna av dem som beviljats uppehållstillstånd och skall integreras i det svenska samhället bör religiösa samfund och ideella organisationer kunna spela en mer framträdande roll än . Det finns slutligen ett behov av att göra ansvarsfördelningen mellan stat och kommun vad gäller vissa delar av det praktiska genomförandet av mottagandet av asylsökande mer tydlig. På samma sätt behöver vissa oklarheter undanröjas vad gäller statens respektive landstingens ansvar för hälso- och sjukvård för asylsökande. 4.2 Allmänna riktlinjer för mottagandet Regeringens bedömning: Mottagandet av asylsökande bör utgå från bl.a. följande principer: - Varje asylsökande skall mötas med respekt och värdighet. - Varje asylsökande skall i mån av förmåga ta ansvar för sin och sin familjs försörjning och boende . - Varje asylsökande skall ta sin del av ansvaret för att utredningstiden blir så kort som möjligt. - Väntetiden skall utnyttjas så att den främjar de asylsökandes framtid oavsett om de får stanna i eller inte. - Mottagandet skall så långt möjligt vara individuellt anpassat med sär- skilda hänsynstaganden till barn, krigsskadade och andra med särskilda behov. - Ökad mångfald i mottagandet skall eftersträvas. - Mottagandet skall vara flexibelt och kunna möta ändrade förutsättningar. - Mottagandet skall vara kostnadseffektivt.