prop · GH03216 · 1994-01-01 00:00:00 — Vid tidplaneringen för genomförande av detta projekt är utgångspunkten att överläggningar genast skall upptas inom landshypoteksorganisationen och med berörda myndigheter med sikte på att vinna klarhet i den slutliga utformningen av lösningen och de exakta villkoren för denna. När enighet föreligger härom är det givetvis väsentligt att också genomförandet sker , bl.a. för att motverka oro i organisationen till följd av osäkerhet om framtiden. Som nämndes ovan föreligger dock en tidsstyrande omständighet som inte torde kunna påverkas, nämligen kravet i föreningsreglementena om två stämmor, varav en ordinarie, för reglementsändring. Sannolikt kommer detta att innebära att slutligt genomförande kan ske först . Arbetet fram till dess skulle förslagsvis kunna ske i följande ordning: Maj - Överläggningar internt i SAH (bankledning, hypoteksdirektörerna, ordförandekretsen, centrala arbetsgruppen, bankstyrelsen) - Överläggningar med finansinspektionen 1-15 juni- Överläggningar med vissa ratinginstitut - Överläggningar med 15-30 juni- Utarbetande inom SAH av detaljförslag juli-august-Förberedelsearbete inom SAH september eller oktober - Framläggande av proposition december - Riksdagsbeslut januari-juni-Förberedelserabete inom SAH - Föreningsstämmor i landshypoteksföreningarna - Ny organisation startar verksamheten 79 1 Förslag till lag om ombildning av landshypoteksinstitutionen 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om ombildning av den institution som regleras i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar. 2 §Landshypoteksföreningarna skall gå upp i en av föreningarna bildad ekonomisk förening. Delägarna i landshypoteksföreningarna blir medlemmar i den ekonomiska föreningen. Landshypoteksföreningarna upplöses utan likvidation och deras tillgångar och skulder övertas av den ekonomiska föreningen. Ombildningen skall göras den dag regeringen bestämmer. 3 §Efter ombildningen skall den ekonomiska föreningen tillskjuta sin rörelse som apportegendom till ett av föreningen bildat kreditmarknadsbolag mot att föreningen erhåller samtliga aktier i bolaget. allmänna hypoteksbank skall överlåta sin rörelse, utom obligationsskulden och övrig upplåning, till kreditmarknadsbolaget. Regeringen skall besluta om tidpunkt och villkor för överlåtelsen. 4 § Den ekonomiska föreningen får inte före ingå avtal med kreditmarknadsbolaget om att bolaget skall gå upp i den ekonomiska föreningen. Kreditmarknadsbolaget skall vid fusionstillfället ha en kapitalbas som består av primärt kapital. 5 §I stället för 4 kap. lag (1992:1610) om kreditmarknadsbolag gäller för kreditmarknadsbolaget 10 - 13 §§ lag (1994:000) om allmänna hypoteksbank. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen i 5 § upphör att gälla . 2 Förslag till lag om allmänna hypoteksbank Härigenom föreskrivs följande. 1 §Sveriges allmänna hypoteksbank har till uppgift att fullfölja den ombildning som följer av regeringens beslut enligt lagen (1994:000) om ombildning av landshypoteksinstitutionen. Hypoteksbanken skall 1. till låna upp och till det nybildade kredit- marknadsbolaget låna ut medel som bolaget behöver till sin rörelse, 2. förvalta sina fordringar på kreditmarknadsbolaget och sina skulder. Styrelse, verkställande direktör och revisorer 2 §Hypoteksbanken förvaltas av en styrelse som består av sex ledamöter. Regeringen utser två ledamöter och suppleanter för dem. Regeringen förordnar en av dessa ledamöter att vara ordförande och en att vara vice ordförande. Tre ledamöter och tre suppleanter för dem väljs av styrelsen för den av landshypoteksföreningarna bildade ekonomiska föreningen. De fem ledamöterna som utsetts enligt första och andra styckena utser en verkställande direktör. Denne ingår som ledamot i styrelsen. Ledamöterna och suppleanterna utses för av högst . Regeringen bestämmer arvoden till de av regeringen utsedda ledamöterna. 3 § Styrelsen är beslutsför när minst fyra ledamöter är närvarande och tre av dem är ense om beslutet. Om endast fyra ledamöter är närvarande, måste ordföranden eller vice ordföranden vara en av dessa tre ledamöter. Som styrelsens beslut gäller den mening som de flesta enar sig om. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Beslut om uppläggande av obligationslån eller annan upplåning skall ha biträtts av ordföranden eller vice ordföranden. 4 §För revision av styrelsens förvaltning och hypoteksbankens räkenskaper utser två revisorer och suppleanter för dem. Revisorerna och suppleanterna skall vara auktoriserade revisorer. 5 §Regeringen avgör frågan om fastställelse av resultaträkningen och balansräkningen samt om ansvarsfrihet för styrelsen efter samråd med en representant för den av landshypoteksföreningarna bildade ekonomiska föreningen. 6 §Som grundfond för Hypoteksbanken ställer staten en garantiförbindelse till förfogande som utfärdas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, . Regeringen meddelar föreskrifter om grundfondens storlek samt om de villkor i fråga om avgift och i övrigt som skall gälla för grundfonden. Efter anmälan till får Hypoteksbanken ta grundfonden i anspråk för att fullgöra sina förpliktelser om Hypoteksbanken för tillfället saknar tillgängliga medel för detta. När grundfonden har tagits i anspråk enligt andra stycket, skall Hypoteksbanken betala staten den ränta på beloppet som bestämmer och möjligt återbetala vad som har tagits i anspråk. 7 §Hypoteksbankens sammanlagda låneskuld får inte uppgå till mer än tio gånger summan av grundfonden och bankens egna kapital. 8 §Regeringen beslutar om Hypoteksbankens likvidation och förfarandet därvid. Efter anmälan till får grundfonden tas i anspråk när Hypoteksbanken har trätt i likvidation, om det saknas andra tillgångar som svarar för Hypoteksbankens förpliktelser. Hypoteksbankens behållning efter likvidation skall överföras till kreditmarknadsbolaget, eller vad som trätt i bolagets ställe. 9 §Närmare föreskrifter om Hypoteksbankens verksamhet meddelas av regeringen. 10 § som banken tar upp nya lån för att finansiera utlåningen i det nybildade kreditmarknadsbolagets rörelse, skall banken och kreditmarknadsbolaget tillsammans ha en kapitalbas, beräknad enligt 11 §, som motsvarar av värdet av bankens och kreditmarknadsbolagets placeringar beräknat enligt 12 § (kapitalkrav). 11 § Kapitalbasen utgörs av summan av primärt och supplementärt kapital efter avräkning enligt sista stycket. Det primära kapitalet skall utgöra minst hälften av kapitalbasen. Med primärt kapital avses: A. B. Kapitalandelen av periodiseringsfond. C. Kapitalandelen av det belopp som svarar mot reserver till följd av avskrivningar på egendom som upplåtits till nyttjande. Det primära kapitalet skall minskas med ett belopp motsvarande inkomstskatten på det belopp som ännu inte återförts till beskattning enligt 2 § lagen (1994:000) om inkomstskatteregler vid ombildning av landshypoteksinstitutionen. Med supplementärt kapital avses det nominella värdet av i banken och kreditmarknadsbolaget upptagna förlagsbevis och andra skuldförbindelser med en ursprunglig löptid av och med rätt till betalning först efter bankens och bolagets övriga borgenärer, dock sammanlagt högst till ett belopp som motsvarar hälften av det primära kapitalet. Bevis och andra skuldförbindelser vilkas återstående löptid understiger skall tas upp till ett belopp som motsvarar tjugo procent av det nominella värdet för varje helt år som återstår till förfallodagen. Som primärt eller supplementärt kapital får dessutom, enligt medgivande av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av räknas andra kapitaltillskott och reserver än som sägs i andra och fjärde styckena. Från summan av det för banken och kreditmarknadsbolaget gemensamt beräknade primära och supplementära kapitalet skall räknas av det bokförda värdet av vad kreditmarknadsbolaget har skjutit till som aktiekapital eller i annan form i ett företag som driver försäkringsverksamhet eller något slag av finansiell verksamhet som kräver tillstånd. Någon avräkning skall dock inte göras om tillskottet uppgår till högst av företagets egna kapital eller motsvarande och det sammanlagda bokförda värdet av sådana tillskott inte överstiger av kreditmarknadsbolagets egna kapital. Avräkningen skall inte heller göras för tillskott som belöper på företag som omfattas av bestämmelserna om konsoliderat kapitalkrav i 13 §. 12 § Kapitalkravet enligt 10 § bestäms i förhållande till bankens och kreditmarknadsbolagets tillgångar samt sådana garantiförbindelser och andra åtaganden på kapitalmarknaden som innebär en kreditrisk för banken och kreditmarknadsbolaget (placeringar). Placeringarna delas in i följande grupper: A. Tillgångar och åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket A bankrörelselagen (1987:617). Tillgångar och åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket B bankrörelselagen. Tillgångar och åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket C bankrörelselagen. Tillgångar och åtaganden som avses i 2 kap. 10 § första stycket D bankrörelselagen. Vid bestämmandet av kapitalkravet undantas - de placeringar som anges i första stycket A samt - fordringar och garantier mellan banken och kreditmarknadsbolaget. I övrigt skall vid bestämmandet av kapitalkravet placeringarna tas upp till sammanlagt - tjugo procent av summan av de placeringar som anges i första stycket B, - av summan av de placeringar som anges i första stycket C samt - hela summan av de placeringar som anges i första stycket D. Till grund för bestämmandet av kapitalkravet enligt tredje stycket skall placeringarna värderas enligt följande: 1. Tillgångar, för vilka reserver som avses i 11 § andra stycket C har satts av, värderas till sitt bruttobokföringsvärde. Övriga tillgångar värderas till sitt bokförda värde. Garantiförbindelser med anknytning till kreditgivning värderas till sitt nominella belopp. Övriga garantiförbindelser värderas till halva sitt nominella belopp. Andra åtaganden på kapitalmarknaden värderas till sitt nominella belopp, om inte regeringen föreskriver ett lägre belopp. Regeringen får bemyndiga att meddela sådana föreskrifter som enligt denna paragraf ankommer på regeringen. 13 § Om kreditmarknadsbolaget har ett dotterföretag, skall vad som föreskrivs i 10 § om bankens och kreditmarknadsbolagets gemensamma kapitalkrav även omfatta dotterbolag som ägs av kreditmarknadsbolaget (konsoliderat kapitalkrav), om inte annat följer av tredje stycket. Kreditmarknadsbolagskoncernens kapitalbas och placeringar skall bestämmas med tillämpning av de regler som enligt 11 kap. 11 § aktie-bolagslagen (1975:1385) gäller för upprättande av koncernba- lansräkningen. Även den del av kapitalbasen som belöper på minoritetsandelar skall ingå. Redovisad goodwill som belöper på företag som omfattas av det konsoliderade kapitalkravet skall räknas av från primärt kapital. Placeringarna skall tas upp till de värden som föreskrivs i 12 § eller, om dotterföretaget inte är ett kreditmarknadsbolag, i annan lag. Det konsoliderade kapitalkravet omfattar inte försäkringsföretag och sådana dotterföretag till försäkringsföretag som inte driver någon form av finansiell verksamhet. 14 § Hypoteksbanken står under tillsyn av . Hypoteksbanken skall lämna inspektionen de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som inspektionen begär. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om tillsynen över Hypoteksbanken. 15 §Hypoteksbanken skall med en årlig avgift bekosta tillsyn enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer, då lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar skall upphöra att gälla. och de revisorer som har utsetts enligt bestämmelserna i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar utgör styrelse och revisorer i banken till dess att ny styrelse och nya revisorer har utsetts enligt den nya lagen. Bestämmelserna i 10 - 13 §§ upphör att gälla . 3 Förslag till lag om inkomstskatteregler vid ombildning av landshypoteksinstitutionen Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller regler för beräkning av inkomstskatt till följd av ombildning av landshypoteksinstitutionen enligt lagen (1994:000) om ombildning av landshypoteksinstitutionen. 2 § Avsättningar till reservfond som allmänna hypoteksbank eller landshypoteksförening gjort i bokslut till ledning och senare års taxeringar skall återföras till beskattning hos det kreditmarknadsbolag som avses i 3 § lagen (1994:000) om ombildning av landshypoteksinstitutionen på så sätt att vid taxering återförs av avsättningarna, vid 1996 och taxeringar återförs sammanlagt av avsättningarna, vid taxeringar återförs sammanlagt av avsättningarna, och vid taxeringar återförs sammanlagt av avsättningarna. 3 § Skattepliktig intäkt enligt 22 § kommunalskattelagen (1928:370) eller 3 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall inte anses uppkomma då låntagare i landshypoteksförening får andel i den ekonomiska förening som avses i 2 § lagen (1994:000) om ombildning av landshypoteksinstitutionen. Anskaffningsvärdet för andelen skall anses vara noll kronor. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 4 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 2 § 8 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § 8 mom.2 Har en kooperativ förening av vinsten av sin kooperativa verksamhet lämnat rabatt eller pristillägg i förhållande till gjorda köp eller försäljningar, medges avdrag för denna utdelning. Avdrag för utdelning skall avse det räkenskapsår som utdelningen hänför sig till. Avdrag medges endast om föreningen visar att förutsättningar för avdrag föreligger. Yrkande om avdrag skall göras på särskild blankett enligt formulär som fastställer. Sparbank får göra avdrag för bidrag till Sparbankernas säkerhetskassa. Sparbankernas säkerhetskassa får göra avdrag för utdelning till sparbankerna. allmänna hypoteksbank får göra avdrag för belopp, som avsatts till reservfond, i den mån avsättningen är nödvändig för att uppbringa fonden till ett belopp motsvarande av skulder- na. får göra avdrag för belopp, som avsatts till reservfond, i den mån avsättningen är nödvändig för att uppbringa fonden till ett belopp motsvarande två och en halv procent av föreningens skulder. Har reservfond som avses i sjätte stycket satts ned skall - om avdrag för fondavsättningen har medgetts - ett belopp motsvarande det nedsatta beloppet tas upp som intäkt. En ekonomisk förening är i beskattningshänseende att anse såsom kooperativ, om den är öppen och i sina angelägenheter tillämpar lika rösträtt. För att en förening skall anses vara öppen fordras inte bara att den enligt sina stadgar är berättigad att när som helst anta nya medlemmar, utan också att den faktiskt visar sig villig att anta till medlem var och en, som är bosatt inom föreningens verksamhetsområde eller tillhör dess 1Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2Senaste lydelse 1993:1543. angivna verksamhetskrets, förbinder sig att följa föreningens stadgar och beslut och som därjämte skäligen kan antas komma att som medlem bidra till förverkligandet av föreningens i stadgarna angivna syfte. Den omständigheten, att styrelsen eller annat föreningsorgan äger rätt att pröva inträdesansökningarna och avvisa sådana sökande, som inte besitter nu nämnda kvalifikationer för medlemskap, betar inte föreningen dess egenskap av öppen. I det fall att en förening säljer till utomstående kan den som regel inte utan att förlora sin öppna karaktär vägra att motta som medlem någon som kan visa, att han brukar köpa förnödenheter genom föreningen. Anser föreningens styrelse emellertid, att vederbörande köpare på grund av rent personliga förhållanden inte kan beviljas medlemskap - i en stor förening, som säljer till utomstående, är det omöjligt att i varje fall inskränka försäljningen till personer, som skulle vara önskvärda som medlemmar - så bör föreningen för att anses såsom öppen ha skyldighet att i ekonomiskt hänseende jämställa honom med medlem, det vill säga ge honom samma återbäring på köpta varor som medlem erhåller. Kooperativa föreningars centralorganisationer är att anse såsom öppna, även om inträde beviljas blott sådana lokala föreningar, som fyller av centralorganisationen på stadgar, skötsel och ekonomisk soliditet, och även om endast ett enda företag inom varje område antas såsom medlem. Vad angår kravet på lika rösträtt så berövas en centralorganisation inte dess kooperativa karaktär, om rösträtten bland dess förstahandsmedlemmar, föreningarna, utövas efter föreningarnas medlemsantal. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 5 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder att 7 § och övergångsbestämmelserna skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 § Vid fusion som Vid fusion som avses i 2 § 4 mom. avses i 2 § 4 mom. första stycket lagenförsta stycket lagen (1947:576) om (1947:576) om statlig inkomst- statlig skatt och vid om- inkomstskatt och bildning enligt 8 vid ombildning kap. sparbankslagen enligt 8 kap. spar- (1987:619) eller 11 bankslagen kap. 8 a § förenings-(1987:619) eller 11 bankslagen kap. 8 a § förenings- (1987:620) och vid bankslagen övertagande enligt (1987:620) och vid 10 kap. 8 a § övertagande enligt föreningsbankslagen 10 kap. 8 a § och vid övertagande föreningsbankslagen som avses i 5 eller och vid övertagande 6 § lagen (1992:702)som avses i 5 eller om inkomst- 6 § lagen (1992:702) skatteregler med om inkomst- anledning av vissa skatteregler med omstruktureringar anledning av vissa inom den omstruktureringar finansiella sek- inom den torn, m.m. anses finansiella sek- överlåtande och torn, m.m. samt vid övertagande företag ombildning och som ett företag. Hartillskott enligt 2 § en ekonomisk före- eller 3 § första ning skiftat ut meningen lagen aktier enligt punkt (1994:000) om 1 a av ombildning av anvisningarna till landshypo- 22 § kommunal- teksinstitutionen skattelagen anses överlåtande och ö- (1928:370), skall vertagande företag föreningen och det som ett företag. Har aktiebolag vars en ekonomisk före- aktier skiftats ut ning skiftat ut anses som ett före- aktier enligt punkt tag. 1 a av anvisningarna till 22 § kommunal- skattelagen (1928:370), skall föreningen och det aktiebolag vars Denna lag träder i aktier skiftats ut kraft anses som ett före- 1994 och tillämpas tag. första gången vid taxering. Underlaget för Denna lag träder i beräkning av avdrag kraft för avsättning till 1994 och tillämpas periodiseringsfond första gången vid enligt 3 § skall taxering. minskas med belopp Underlaget för som tagits upp till beräkning av avdrag beskattning enligt för avsättning till lagen (1990:655) om periodiseringsfond återföring av enligt 3 § skall obeskattade re- minskas med belopp server. som tagits upp till beskattning enligt lagen (1990:655) om återföring av obeskattade re- server eller lagen (1994:000) om inkomstskatteregler vid ombildning av landshypoteksinstitutionen. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 6 Förslag till lag om upphävande av lagen (1976:225) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till hypoteksförening m.m. Härigenom föreskrivs att lagen (1976:225) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till hypoteksförening m.m. skall upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen tillämpas dock alltjämt vid 1995 och tidigare års taxeringar. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: justitierådet Per Jermsten, justitierådet . , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ombildning av landshypoteksinstitutionen, 2. lag om allmänna hypoteksbank, 3. lag om inkomstskatteregler vid ombildning av landshypoteksinstitutionen, 4. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 5. lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder, 6. lag om upphävande av lagen (1976:225) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till hypoteksförening m.m. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn och kanslirådet . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ombildning av landhypoteksinstitutionen I lagrådsremissen föreslås att landshypoteksorganisationen ombildas på följande sätt. Landshypoteksföreningarna skall uppgå i en av föreningarna bildad ekonomisk förening. Delägarna i landshypoteksföreningarna blir medlemmar i den ekonomiska föreningen vilken övertar landshypoteksföreningarnas tillgångar och skulder. Den ekonomiska föreningen skall därefter tillskjuta sin rörelse som apportegendom till ett av föreningen bildat kreditmarknadsbolag mot att föreningen erhåller samtliga aktier i bolaget. allmänna hypoteksbank skall också överlåta sin rörelse utom obligationsskulden och övrig upplåning till kreditmarknadsbolaget. Förslaget till ombildning väcker frågan om den förening som landshypo- teksföreningarna skall gå upp i uppfyller vad som krävs för att en förening skall utgöra en ekonomisk förening. Frågan har inte närmare analyserats eller på annat sätt berörts i lagrådsremissen. Begreppet ekonomisk förening definieras i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (FL). Enligt 1 kap. 1 § är en ekonomisk förening en sammanslutning som har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom ekonomisk verksamhet i vilken medelmmarna deltar på något i paragrafen närmare angivet sätt, exempelvis genom att begagna föreningens tjänster. Genom kravet på medlemmarnas deltagande fastslås föreningens kooperativa karaktär. I motiven lämnas endast en kortfattad beskrivning av den nyskapade föreningens ändamål och planerade verksamhet. Förutom att äga och förvalta aktierna i kreditmarknadsbolaget bör enligt motiven föreningen kunna bilda regionkontor genom vilka den kunskap och erfarenhet i fråga om kreditgivning som byggts upp i landshypoteksföreningarna kan tas till vara. All nyutlåning bör sålunda före det slutliga kreditbeslutet underställas respektive regionkontor för bedömning och yttrande. Det är dock att märka att det alltid är bolaget som har att besluta om kredit skall beviljas. Innehavet och förvaltningen av aktier är inte en sådan verksamhet som ensam kan konstituera en ekonomisk förening. Vad angår den planerade regionala verksamheten synes den inte i första hand avsedd att främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Regionkontorets kreditberedning torde närmast vara att betrakta som tjänster som föreningen utför åt det långivande kreditmarknadsbolaget. Vad som anförts i motiven ger således föga stöd för att verksamheten är sådan att föreningen kan registreras som en ekonomisk förening. Vid bedömningen av föreningens rättsliga status bör emellertid beaktas att kreditmarknadsbolaget enligt förslaget blir ett helägt dotterbolag till föreningen. En sådan konstruktion är tillåten enligt 4 § FL. Det innebär att en ekonomisk förening således kan bedriva en del av sin rörelse i ett dotterbolag. I förevarande fall kommer emellertid i princip all ekonomisk verksamhet att bedrivas i dotterbolaget och medlemmarna deltar i verksamheten endast genom föreningens aktieinnehav och genom att föreningen dotterbolaget med sina tillgångar under en övergångstid svarar för Hypoteksbankens förpliktelser. Frågan är då om det är möjligt för en förening att med bibehållande av sin karaktär låta rörelsen till huvudsaklig del utövas genom ett helägt dotterbolag. Frågona har inte närmare berörts i förarbetena till FL. Enligt Hagberg-Nisells kommentar till FL, 5:uppl. (s. 78 not 1) är ett sådant förfarande inte möjligt. Malmén däremot synes i sin kommentar till FL (s. 42) hävda att det går att skapa en ekonomisk förening där rörelsen bedrivs till väsentlig del i dotterbolag.