prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — -främjasamarbete och konfekter mellan nordiska och afrikanska forskare, -utgöra ettdokumenfetionscentram för forskning och smdier om , - informera om afrikaforskning och akmella afrikanskaförhållanden. De mål och riktlinjer för Nordiska afrikainstimtets verksamhet som regeringen redovisade budgetproposition (prop.1992/93:100 bil. 4, bet. 1992/93:UU15, rskr. 1992/93:297) utgör utgångspunktför instimtets enkla anslagsframsfellning. I denna budgetproposition betonasvikten av att instimtet /94 - 1995/96 ges möjlighetatt konsolidera rollen som samordnare och katolysator för den nordiskaafrikaforskningen genom fortsatt satsning på dokumentotionsverksamheten och denordiska forskningsprogrammen. Regeringen gav den 7 oktober 1993instimtet i uppdrag att göra en översyn av dess organisationsform och därvidundersöka olika altemativ till den nuvarande myndighetsformen. Uppdragetredovisades till regeringen . Instimtet föreslår efter engenomgång av olika associations- och organisationsformer, att instimtetomvandlas från svensk stotiig myndighet till stiftelse. Stiftelseformen skulletillåto instimtet att arbeto som . Övergången betecknas som inte heltokomplicerad, framför allt vad avser personalpolitiska frågor m.m. Då fleraliknande förändringar av myndigheter gjorts eller pågår fmns modelleroch exempel att följa. Budgetmässigt skulle en övergång till stiftelseforminnebära att anslagsfinansiering utgår och ersattes med bidragsfinansiering. - Resurser Bilaga 4 Ramanslag Regeringendelar de bedömningar som redovisat. De riktlinjer förinstitutets verksamhet som redovisades i förra årets budgetproposition bördärför äga fortsatt giltighet. är ett uttryck för praktiskt nordisktsamarbete. Enligt regeringens mening bör detta även tydligt återspeglas iinstitutets organisation, ledning och finansiering. I likhet med det uppdragregeringen tidigare givit institutet vad gäller organisationsformen anserregeringen att en fortsatt verksamhet av hög kvalitet och relevans fordrar ettstarkare gemensamt nordiskt ansvar. Ny lagstiftning på stiftelseområdet i förening för en effektiv statligt finansierad verksamhet gör attden föreslagna stiftelseformen förefaller mindre lämplig i detta fall.Regeringen anser att frågan därför bör beredas ytterligare. Målsättningen attstärka det gemensamma nordiska ansvarstagandet bör härvid alltjämt gälla. Enfördjupad diskussion med övriga nordiska länder behöver därför ske. Regeringen avser att återkomma till /96 om förändringen blir av sådan art att medgivandefordras. godkänner de riktlinjer för bistånd genom enligt ovan och föreslår att till för /96 anvisar ett ramanslag på 9 083 000kronor. 1993/94 Utgift 14 500 000 Reservation 171 300 000 1994/95 Anslag 66 900 000 1995/96 Förslag 73 331 000 varav48 887 000 beräknat för Underbudgeferet 1995/96 kommer den störsfe delen av reservationen ha 154 förbrakats.Ainslagspost&n bidrag tUl vissa länder m.m. som tidigare fanns Prop.1994/95:100 under anslaget har upphört. Underbudgeferet fortsätter flera av de aktiviteter under anslagsposten som påbörjatsunder föregående budgefer och som berörts i inledningen till Littera C.Kostnader som regeringen föratser kommer att belasfe anslaget är exempelvisarrangerandet av ett kvinnoseminarium i syfte att klargöra den svenska linjeninför kvinnokonferensen i . Vidare kommer uppföljningar av gjordauttedningar att belasto anslagsposten. Den expertgrapp som regeringen ämnarsammankalla med uppgift att förbättra och effektivisera bisfendet kommer attfinansieras under anslagsposten samt det arbete som avser utvecklandet avdepartementets policy-, analys och styrfianktion. Från anslagsposten kommer attfinansieras utredningar, seminarier, konferenser, m.m. som uppkommer under detförlängda budgeferet. För utredningar m.m. uppskattos behovet till 37,5miljoner kronor. Gäststipendie- och utbytesverksamhet genom Stiftelsen bekostos Stiftelsen () gäststipendieprogramför långtidsstipendier för sökande från vissa samt person- ocherfarenhetsutbyte med . SI svarar inom bisfendsområdet, genom särskildamedel från SIDA, även för kulmratbyte med . SI har under budgeferet1993/94 utvecklat kontoktema på kulmrområdet med tredje världen genom stöd ocholika initiativ för att befrämja såväl u-ländemas presentotion i somsvenska samarbetsprojekt på kulmrområdet i . I sin enkla anslagsframstollning för budgeferet1995/96 säger sig SI ha för avsikt att under anslagspericxlen bibehålla antoletstipendier till sökande från . SI avser vidare att försferka ochutvidga utbytet till nya länder, däribland nya länderaa i ochCentralasien under iakttogande av de av stotsmaktema uppsatto bisfendsmålen.Dessutom föratses ett vidgat samarbete med och den palestinskamyndigheten. Stipendier till u-landssmdenter för smdier iSverige ingår i det svenska stödet till u-länderaas högre utbildning ochforskning. Det är dock viktigt att framhålla att detfe stöd aldrig bör eller kanersätfe olika insatser för att bygga upp och vidmakthålla instimtioner förhögre utbildning och forskning i u-ländema. Stipendieverksamheten skall därförses som ett komplement till dessa insatser. Stipendie- och utbytesverksamheten fyller en viktigroll när det gäller den ömsesidigt ökande försfeelse som uppnås när enskilda människor från u- och i-länder möts. Genom den verksamhet som med detfe syfte bedrivs genom SI ges i försfe hand forskare och högskolesmderande i 155 vissa sådana möjligheter. Stiftelsen haransökt om bidrag för personal- och Prop. 1994/95:100 administrationskostnaderi samband med motfegande i av FN- Bilaga 4 stipendiater. Regeringen föreslår att tillgäststipendie- och utbytesverksamhet genom Stiftelsen ochtill administrationskostnader i samband med mottogande i avFN-stipendiater anvisa för budgeferet 1995/96. Stiftelsen minnesfond (DHF) bedriversedan ett stort antel år en verksamhet med mycket högt internationelltanseende. har en stor del av DHF:s verksamhet inriktetspå behoven av ett reformerat FN-system. I perspektivet av ett aktivt svensktengagemang i dessa frågor är DHF:s insatser och kompetens av stort värde. Ettbidrag om föreslås för budgeferet 1995/96. De bidrag till ett anfelorganisationer, program och intemationella aktiviteter som främjarinternationell samverkan och utveckling som tidigare finansierades underanslagsposten föreslås flytfes till anslaget C 2.7. Bidrag till folkrörelseroch andra enskilda organisationer. Under anslagsposten medgesfortsatt utrymme för att möfe angelägna behov som uppsfer under pågåendebudgefer. För verksamheten enligt ovanuppskattes kostnaden för budgeferet till . 1. godkänner de riktlinjer förbisfendsgivmng som förordas i det föregående, 2. bemyndigar regeringen att göra deutfästelser och åtoganden som förordas, 3. till Övrigt för /96anvisar ett reservationsanslag om . Information om i utlandet m.m. Prop. Bilaga 4 Genom den sfetligt finansieradeSverige-informationen underlättos deltogande i det intemationellautbytet. Ekonomiska förbindelser och handelsutbytet med utlandet och mrismentill främjas. De stotiiga informationsinsatsema skall komplettera denallmänna intemationella nyhetsförmedlingen genom att belysa den svenskasamhällsutvecklingen samt utvecklingen inom sektorer som högteknologiskindustri, forskning och utveckling, det mångfacetterade kulmrlivet och Sverigesmiljösatsningar. inträde i Europeiska unionen innebär etthistoriskt steg. Det är av störsto vikt att svenskt samhälle och svenskasfendpunkter blir mer kända i vår omvärld. Detfe gäller både i det globalaperspektivet och i den krets av länder som ingår eller kommer att ingå i EU.Därför förbereds en aktivering av informationsinsatser och kulmratbyte inomramen för en långsiktig strategi. I övergången från industri- tillinformationssamhället är det viktigt att framhålla som ett framsfeendeland när det gäller informationsteknik och informationsteknologi bl.a. genomatt kunna erbjuda en samlad Sverige-information på dato. Det är också viktigt att hävda som ettinttessant kulmrland som det är attraktivt att samarbeto med och väl värt attbesöka. Det stotsfinansiella läget gör att prioriteringenav de insatser som stoten skall stödja blir extra viktig. Det råder en utbredd uppfattning om attsamordningen bör sferkas mellan de stotiiga organens informationsinsatser,liksom samspelet mellan stot, näringsliv och folkrörelser. En förstorktsamverkan mellan allmän Sverige-information, kulmratbyte, utbildnings- ochforskningsutbyte, exportfrämjande, investeringsfrämjande samt mrism håller påatt utvecklas genom ett totore informationsutbyte mellan berörda myndigheteroch organisationer. Regeringen avser att inom för dettoändamål inrätto en i utlandet. Under budgeferet 1995/96 föreslås besparingar påområdet Information om i utlandet m.m. på sammanlagt 9 miljoner kronorinkl. effektivitetskrav för stotlig konsumtion och den generella minskningen avbidragsanslag. För budgeferen 1997 och 1998 föreslås ytterligare minskning med900 utöver de besparingar som anges nedan under anslagen D 1 och D 2. Den beräknade utgiftsutvecklingen på områdetInformation om i utiandet m.m. t.o.m. till följd av tidigarefattode beslut samt förslagen budgetproposUion är följande: -2,6 -2,6 ' prisnivå 1995/96 1994/95:100 Bilaga 4 godkänner inriktningen av debesparingsåtgärder vad avser Information om i utlandet för budgeferen1997 och 1998 som regeringen förordar inom detto verksamhetsområde. 1993/94 Utgift 64918 806 Reservation 3 056 446 1994/95 Anslag 60 264 000 1995/96 Förslag 88 784 000 varav 58 857 000 beräknat för 1997Beräknadbesparing 1 807 000 1998Beräknadbesparing 1 808 000 Svenska instimtet är en stotiigt finansierad stiftelse meduppgift att handlägga frågor om information om i utlandet. Stiftelsensdirektör, som utses av regeringen, är chef för . Ordförandenoch ledamötema i stiftelsens styrelse utses av regeringen. Instimtet har ca 100anstollda. Det övergripande målet för Svenskainstimtets verksamhet är, i enlighet med instimtets stodga, att genominformationsverksamhet sprida kännedom i utlandet om svenskt samhälls- ochkulmrliv, främja kulmr-och erfarenhetsutbyte mellan och andra länder,främja utbyte inom utbildning och forskning mellan och utiandet samtstödja svenskundervismngen i andra länder. Anslaget, som är Svenska instimtets huvudanslag,finansierar genomförandet av informations-, kulmr- och erfarenhetsutbytet medutiandet i samverkan med bl.a. de svenska utlandsmyndighetema. Därutöver har instimtet anslag ochuppdragsmedel för biståndsrelaterade insatser i och tredje världen(IIIHT G respektive C), för uppdrag på utbUdnings- och forskningsområdet (VIIIHT C respektive D) och för insatser som rör intemationellt kulmratbyte (XIHTC). Till detto kommer ett antol särskilda uppdrag. Dl-anslaget budgeferet 1993/94utgjorde av de totola anslags-och uppdragsmedlen till Svenska instimtet(163,4 milj. kr). svarade anslaget för 84,av hela verksamhetens personalinsatser och övriga förvaltningskostnader (förvaltnings-och verksamhetskostnaderna för i redovisas särskilt). Svenskainstimtet har med utgångspunkt från de övergripande målen uppdelat verksamheteni sex delområden: Sverigeinformation, kulmratbyte, utbildnings- och forskningsutbyte,svenskundervisning i utlandet. Svenska kulmrhuset i samt admimstration. Istort sett fördelas samtliga anslag och uppdragsmedel ut på de olikaverksamhetsområdena. I årsredovisningen mäts verksamheten i prestotionstermer:volymer, spridning, publiksiffror o.d., sambandet åtgärd-kostnad ochåtgärd-effekt (när så är möjligt). Revisionsberättelsenfrån innehåller inte några invändningar. 1994/95:100 Bilaga 4 Deövergripande mål som gäller för budgeferet 1994/95 bör ligga fast. Svenskainstimtet omfattos av regeringens sparkrav på utgifter för stotlig konsumtion.Budgeferet 1995/96 har anslaget räknats ned med . Vid årets utgångmotsvarar besparingen en nivåsänkning på . beräknas anslagsmvån hasänkts med eller . Till följd av det stotsfinansiella läget börytterligare neddragning av instimtets resurser ske med budgeferet1995/96. Vid anslagsberäkningen har vidare beaktots förändringar i priser ochlöner, vissa tekniska justeringar samt förändrad beräkning av lokalkostnader. Bilaga 4 Svenska instimtets årsredovisning visaratt verksainheten har svarat mot de av regeringen faststollda övergripandemålen och de mål för verksamheten som instimtets styrelse beslutot om.Verksamhetsmedlen har använts för avsedda ändamål och hållit sig inom angivnaramar. Instimtet har - trots besparingskrav - lyckats upprätthålla i stort settjämförbar produktivitet på flera verksamhetsområden. I vissa fall harproduktiviteten ökat. Möjligheter till effektiviseringar och rationaliseringarhar tillvaratogits. Regeringen konstaterar att Regeringskanslietsrevisionskontor inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseendeSvenska instimtet. Efterfråganpå informations- och kulmratbytesversamheten har ökat markant från omvärlden.Inte minst gäller detto i förhåUande till Väst-och inkl. Baltikum.Det finns en storkt ökad efterfrågan från utlandet, liksom uttalade önskemålfrån svenska intressenter om att göra mer känt och förankrat sominteraationell samarbetspartner vid denna historiskt så viktiga tidpunkt. Svenska instimtets roll som hemmabas förinformations- och kulmratbytesverksamheten vid utlandsmyndighetema har ävenfått ökad betydelse genom personalneddragningar inom utrikesrepresentotionen. Informationsmaterialet om , liksom andrainformationsaktiviteter, kulmrevenemang etc. i utiandet, måste hålla enkvalitotivt hög nivå för att uppmärksammas interaationellt. besparingskrav har medfört att anslagetsandel för informations- och kulmratbytesverksamhet har krympt. Till exempel för utlandsmyndigheterna i informationsarbetet viktigautsfellningsproduktionen fått läggas ner och filmverksamheten har reducerats. Instimtets personal har i ökad utsttäckning kommitatt tos i anspråk för att verksfella de uppdrag som finansieras med andraanslag och uppdragsmedel. För att kunna uppfylla de övergripande målen medett reducerat anslag måste Svenska instimtet öka samarbetet med andrainttessenter. Den nya tekniken för beräkning av ersättning för lokalkostnaderinnebär att instimtet måste se över sitt lokalbehov och sin framtidalokalisering. till för budgeferet 1995/96anvisar ett reservationsanslag på . Övrig information om i utlandet Prop. 1993/94 Utgift 13 044 087" Reservation 3 480 379 1994/95 Anslag 13 754 000' 1995/96 Förslag 16 386 000 varav 10 924 000 beräknat för 1997Beräknad besparing 344 000 1998Beräknad besparing 344 000 " varav 1 140 000 Bidrag tillIngenjörsvetenskapsakademien ' varav 1 100 000 Bidrag tillIngenjörsvetenskapsakademien DetÖvergripande målet för anslaget är att medverka till att information sprids omdet svenska samhället och därmed bidra till ökat samarbete mellan ochomvärlden. Anslaget finansierar och bidrar till särskilda, avregeringen prioriterade, informationsinsatser främst genom de svenska utlandsmyndigheterna. Det används även till person- och journalistinbjudningarsamt seminarier och kulmratbyte. Det råder bred enighet om behovet i dagens läge avintensifierade kontokter med . Informationsverksamhet och kulmratbyte hardärvid en väsentlig roll att spela. Till följd av kravet på besparingar i de stotiigautgifteraa föreslås att anslaget, föratom den generella minskningen avbidragsanslagen eller t.o.m. , minskas med budgeferet 1995/96 bl.a. genom indragning av bidraget tillIngenjörsvetenskapsakademien. Regeringen föreslår att till Övrig information om iutlandet för budgeferet 1995/96 anvisar ett reservationsanslag på 16 386 000kr. 11 1994/95. E. Utrikeshandel och exportfrämjande Prop. Anslutningentill EU innebär att omfatfes av EU:s handelsregim gentemot andra länderoch av EU:s gemensamma handelspolitik. Konsekvenserna för svenskt vidkommandehar utförligt redovisats i prop. 1994/95:19 om medlemskap i . Regeringen kommer att lägga stor vikt vid ettaktivt svenskt deltogande i utformningen av den gemensamma handelspolitiken medutgångspunkt i svenska nationella intressen och utifrån en frihandelsinriktodgrandsyn. Regeringen avser upprätthålla en nära dialog med viktigarehandelsnationer både inom och utonför EU i handelspolitiska frågor. Vidarekommer stor vikt att läggas vid sådana officiella kontokter med andraregeringar som kan främja svenska exportintressen. Dessa uppgifter ställerstora krav på svensk utrikesförvaltning. är den i särklass största exportmarknaden förSverige utanför EU och tar emot närmare en tiondel av den svenska exporten. Dehandelspolitiska relationerna med är fortsatt mycket goda. Med undantag föramerikanska åtgärder på antidumpningsområdet, som drabbar framför allt svenskstålexport, förekommer inga bilaterala handelsproblem. ses av somen stark förespråkare för frihandel och ett öppet, multilateralt handelssystemoch intresse för som samtalsparter på det handelspolitiskaområdet kan förväntos öka ytterligare när blir EU-medlem. tullsänkningar i Uraguayrandan får betraktossom mycket förmånliga för svensk export. När milsänkningarna genomförtserhåller övervägande delen av svensk export till en mllbehandling som ärmycket näraliggande den som och åtnjuter under detnordamerikanska frihandelsavtalet, . Även mllsänkningaraa i är betydande. trädde i kraft den 1 januari 1994.Erfarenheteraa är begränsade, men handeln mellan de i avtolet ingåendeparteraa - , och - har ökat markant . Pålängre sikt kommer sannolikt att ha positiv inverkan också på svensktnäringsliv och svenska exportmöjligheter, inte minst eftersom dynamiskaeffekter kommer att spela en avgörande roll för den långsiktiga utvecklingen avden mexikanska ekonomin. är efter världens störsto ekonomi ochfortsatt den ekonomiska motorn i . Den bilaterala handeln - Japanär stadd i stork tillväxt och potentialen för ytterligare expansion ärbetydande. Exportmöjlighetema har förbättrats genom den fortsätto öppningen och avregleringen av den japanska marknaden. imllsänkningarsom genomför som ett resultot av Uraguayrandan Prop. 1994/95:100 medför mllfrihet för näston hela den svenska industrivaraexporten. Den svenska exporten till de snabbt växande ekonomiemai Ost- och Sydostosien uppvisar mycket höga ökningstol. Även här harliberaliseringar och ekonomiska reformer spelat stor roll, inte minst i . På motsvarande sätt har liberaliseringar ochreformer på andra håll i världen skapat möjligheter som svenska företog hardragit nytto av, bl.a. i och i . De svenska företogensexportonsträngningar på dessa marknader understöds av insatser via , samt av kontokter på regeringsnivå. Sedanden tillämpas den nya lagen (1992:1300) omkrigsmateriel. Mot bakgrand av försvarsindustrins växande internationaliseringhar regelverket utvidgats till att omfatto tillsfendsplikt för samarbetsavtolmed utlandet rörande utveckling och produktion av krigsmateriel. Den nya lageninnebär framför allt att fler produkter än tidigare är underkastode kontroll,eftersom definitionen av krigsmateriel har breddats för att bättre motsvarainternationell praxis på området. Bland annat har stor hänsyn togits till hurolika EU-medlemsstater definierar begreppet. Denna utvidgning har medfört enkraftig ökning av antalet utförselärenden. Ytterligare anpassningar av de svenskakrigsmateriellistoraa är att vänto som resultat av de interaationella förhandlingarnaför att hindra spridningen av vapen och vapenteknologier. Sverigesamverkar med ett stort antol, främst västiiga, industriländer i flera interaationella regimer för att förhindra spridmngen av massförstörelsevapen. Samverkan sker inom exportkontrollregimen för missilteknologi (Missile Technology Control Regime, MTCR), inom den s.k. Australiengrappen som syftor till att kontrollera insatsämnen och utrastning som kan användas för tillverkning av kemiska och biologiska stridsmedel, samt ' Group (NSG) inom vilken de samverkande länderaa kontrollerar utrastning. materiel och teknologi som både har användning inom civil kärnteknologi och för framstollning av kärnladdningar. innehar ordförandeskapet i MTCR. Vidare deltar i förhandlingar kring en ny interaationell regim, det s.k. New Foram, för kontroll av sådan högteknologi som normalt har civil användning men som kan komma till användning för vapenutveckling (s.k. dual use). EU väntos to beslut om en förordning som kommer att etoblera fri rörlighet inom unionen samt exportkontroll gentemot tredjeland av huvudparten av de dual use- produkter och -teknologi som kontrolleras inom ramen för ovannämnda internationella regimer. I samband härmed avses för svensk del en lag om - strategiskaprodukter träda i kraft i enlighet med proposition 1993/94:176 Prop.1994/95:100 om ändringar i lagen (1991:341) om förbud mot utförsel av vissa Bilaga 4 produkter som kan användas i massförstörelsesyfte, m.m. Undertiden - tillämpade ekonomiskasanktioner mot , som omfattode ett handelsembargo jämteinvesteringsförbud. antog nr 661(1990) om ekonomiska sanktioner mot och Kuwait.Sanktioneraa mot är fortfarande i kraft och omfattor ett totolthandelsembargo. Undantoget är varor för medicinskt brak, livsmedel, samt varorav s.k. humanifer art. Sanktionerna mot omfattar även finansiellatransaktioner. De svenska bestämmelserna återfinns i förordningen (1990:885) omvissa sanktioner mot . antog en resolutionnr 748 (1992) om vissa sanktioner mot . Sanktioneraa omfattode då endasthandeln med krigsmateriel och liknande utrastning samt luftfartyg. Den 1december 1993 skärptes sanktioneraa mot . Sanktioneraa omfattor frysningav libyska finansiella tillgångar utomlands, förbud mot export av vissutrastning för oljeindustrin i samt skärpto sanktioner rörande luftfart.De svenska bestämmelserna finns i förordningen (1992:187) om vissa sanktionermot . införde FN ekonomiska sanktionermot och . Sanktioneraa omfattor i princip all handel medvaror samt finansiella transaktioner. Sanktionerna har sedan skärpts medsträngare regler i fråga om transitering av gods och andra transporter ochgenom frysning av penningmedel tillhörande och , samt förbudmot tjänstehandel. Undantog görs för läkemedels- och livsmedelsleveranser samtför varor för humanitära ändamål. medgav lättnader isanktionerna . Lättnaderna avser civil flygtrafik till ochfrån för passagerare och deras personliga bagage samt att en färjelinjehar öppnats mellan Bar i till i Itolien likaledesendast för civila passagerare och deras personliga bagage. De svenskabestämmelserna återfinns i förordningen (1992:470) om vissa sanktioner mot "FörbundsrepublikenJugoslavien" (). införde totola handelssanktionermot områden i under bosnisk-serbiska styrkors kontroll den23 i resolution 942 (1994). De svenska bestämmelseraa återfinnsi förordningen (1994:1307) om vissa sanktioner avseende områden iBosnien-Hercegovina under bosnisk-serbiska styrkors kontroll. - den 16 oktober 1994hade på grand av beslut av ekonomiska sanktioner motHaiti. införde den 15 september 1993vissa ekonomiska sanktioner som riktar sig mot oppositionspartiet i . Sanktionerna är begränsade till vapen samt olja och oljeprodukter. Sanktionsbestommelsernainnebär att dessa produkter endast får införas 'på angolariskt territorium på platser som den angolanskaregeringen angivit till FN:s generalsekreterare. Enligt de svenskabesfemmelseraa, som återfinns i förordningen (1993:1061) om vissa sanktioneravseende , måste regeringen ge tUlsfend till utförsel från tillAngola av ifrågavarande produkter. Med verkan från den 1 januari 1993ändrades lagen om vissa internationella sanktioner, så att kan delto isanktioner som beslutos inte bara inom FN uton också inom och EU. Prop.1994/95:100 Bilaga 4 Exportfrämjande, exportfinansiering m.m. Verksamheteraa vid KommerskoUegium, Exportråd,, Stiftelsen ,Krigsmaterielinspektionen, AB och Europainformation m.m.redovisas under respektive anslag under denna littera. Den beräknade utgiftsutvecklingen på området Utrikeshandeloch exportfrämjande till följd av förslagen i 1995 årsbudgetproposition är följande: Utgift 1993/94 Anvisat 1994/95 Förslag 1995/96 -18,0 -22,0 ' Prisnivå 1995/96