prop · GH039 · 1994-01-01 00:00:00 — 5 § som har bildats före ikraftträdandet skall anses ha egen förvaltning om det vid ikraftträdandet är ett för stiftelsen särskilt inrättat organ som ytterst svarar för frågor om placeringen av stiftelsens förmögenhet. Det särskilt inrättade organet skall anses vara stiftelsens styrelse. som har bildats före ikraftträdandet skall anses ha anknuten förvaltning om det vid ikraftträdandet är ett organ för en juridisk person eller en statlig myndighet som ytterst svarar för frågor om placeringen av stiftelsens förmögenhet. Den juridiska personen eller den statliga myndigheten skall anses vara stiftelsens förvaltare. 6 § Bestämmelserna i 2 kap. 6 § stiftelselagen (1993:000) tillämpas inte i fråga om lån som har lämnats eller säkerheter som har ställts ut före ikraftträdandet. 7 § Bestämmelserna i 2 kap. 10 § första stycket och 18 § andra stycket stiftelselagen (1993:000) om att stiftaren eller stiftarna inte ensamma får vara styrelse och att stiftaren inte får vara förvaltare gäller inte i fall då stiftaren eller stiftarna vid ikraftträdandet ensamma är styrelse eller stiftaren är förvaltare för stiftelsen. 8 § I fråga om stiftelser som har bildats före ikraftträdandet och som har ett annat räkenskapsår än kalenderår tillämpas bestämmelserna i 3, 4 och 10 kap. stiftelselagen (1993:000) från och med det räkenskapsår som börjar löpa närmast efter utgången av . Detta räkenskapsår skall avkortas om det behövs för att stiftelsen skall få ett räkenskapsår som överensstämmer med bestämmelserna i 3 kap. stiftelselagen. Styrelsen eller förvaltaren för en stiftelse som har bildats före ikraftträdandet skall bestämma värdet av stiftelsens tillgångar enligt 3 kap. 6 § stiftelselagen vid ingången av det räkenskapsår som börjar löpa närmast efter utgången av , om inte stiftelsen är bokföringsskyldig enligt 3 kap. 2 § samma lag. 9 § I fråga om skyldighet att utge skadestånd på grund av handling eller underlåtenhet som ligger i tiden före ikraftträdandet tillämpas 6 § lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser. I mål om entledigande enligt 5 kap. 4 § stiftelselagen (1993:000) får den som för talan mot en styrelseledamot eller förvaltare endast åberopa sådan handling eller underlåtenhet som ligger i tiden efter ikraftträdandet. Vad nu sagts gäller dock inte om den som för talan mot en styrelseledamot före ikraftträdandet hade rätt att mot styrelseledamoten i fråga föra sådan talan som avses i 7 § lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser. 10 § Om stiftelseförordnandet för en stiftelse som har bildats före ikraftträdandet eller som har bildats senare på grundval av ett stiftelseförordnande i ett testamente som har upprättats före ikraftträdandet innehåller en föreskrift som innebär att någon får ändra, upphäva eller i särskilt fall åsidosätta av stiftaren meddelad föreskrift avseende stiftelsen, skall den förra föreskriften gälla även efter ikraftträdandet. 11 § Föreskrifter som före ikraftträdandet har fastställts för en stiftelse av regeringen, Kammarkollegiet eller en länsstyrelse skall vid tillämpningen av stiftelselagen (1993:000) jämställas med föreskrifter i ett stiftelseförordnande. 12 § Om stiftelseförordnandet för en stiftelse som har bildats före ikraftträdandet eller som har bildats senare på grundval av ett stiftelseförordnande i ett testamente som har upprättats före ikraftträdandet innehåller en föreskrift om att stiftelsen skall vara undantagen från tillsyn enligt lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser, skall denna föreskrift vid tillämpningen av stiftelselagen (1993:000) jämställas med ett undantagande från tillsyn enligt den lagen. Vad som sagts skall också gälla för en stiftelse som har bildats före ikraftträdandet om stiftaren efter stiftelsens bildande men före ikraftträdandet har förordnat att stiftelsen skall vara undantagen från tillsyn enligt tillsynslagen (1929:116). 13 § Bestämmelserna i 14 § lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser skall tillämpas i fråga om det räkenskapsår som avslutas vid eller närmast efter ikraftträdandet. 14 § Om en stiftelse står under tillsyn av någon annan myndighet än en länsstyrelse med stöd av ett beslut som regeringen har meddelat före ikraftträdandet, skall detta beslut vid tillämpningen av stiftelselagen (1993:000) jämställas med ett beslut enligt 9 kap. 1 § andra stycket den lagen. 15 § En ideell förening vars namn innehåller ordet stiftelse eller en förkortning därav får använda detta ord eller denna förkortning i sitt namn även efter stiftelselagens ikraftträdande, om i det län där föreningens styrelse har sitt säte ger tillstånd till det. Tillstånd meddelas på ansökan av föreningen. beslut får överklagas hos kammarrätten. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 11 kap. 5 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som uppsåtligen eller Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet av oaktsamhet åsidosätter åsidosätter bokföringsskyldighet enligt bokföringsskyldighet enligt bokföringslagen (1976:125) bokföringslagen (1976:125), genom att underlåta att lagen (1967:531) om tryggande bokföra av pensionsutfästelse m.m. affärshändelser eller eller stiftelselagen bevara räkenskapsmaterial (1993:000) genom att eller genom att lämna underlåta att bokföra oriktiga uppgifter i affärshändelser eller bokföringen eller på bevara räkenskapsmaterial annat sätt, döms, om eller genom att lämna rörelsens förlopp, oriktiga uppgifter i ekonomiska resultat eller bokföringen eller på ställning till följd annat sätt, döms, om härav inte kan i huvudsak rörelsens förlopp, bedömas med ledning av ekonomiska resultat eller bokföringen, för ställning till följd bokföringsbrott till härav inte kan i huvudsak fängelse i högst två bedömas med ledning av år eller, om brottet är bokföringen, för ringa, till böter. Är bokföringsbrott till brottet grovt, skall han fängelse i högst två dömas till fängelse eller, om brottet är lägst och ringa, till böter. brottet grovt, skall han dömas till fängelse i lägst och högst . Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. dels att 9, 17, 27 och 30--32 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 10 a och 18 a §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse avses av arbetsgivare grundad stiftelse vars uteslutande ändamål är att trygga utfästelse om pension till arbetstagare eller arbetstagares efterlevande. skall ha ett namn. Namnet skall innehålla ordet pensionsstiftelse. En pensionsstiftelses styrelse svarar för att förmögenheten är placerad på ett godtagbart sätt och för att stiftelsens medel inte används för annat än stiftelsens ändamål. Företrädare för arbetstagarna i pensionsstiftelses styrelse väljes vid sammanträde med arbetstagarna. Tillhör mer än tre fjärdedelar av arbetstagarna samma fackförening eller liknande förening, äger denna dock välja företrädarna. Tillhör samma flertal av arbetstagarna två eller flera sådana föreningar, äger dessa välja företrädarna. Vid val skall tillses att olika yrkesgrupper bland arbetstagarna blir företrädda inom styrelsen i lämplig utsträckning. Styrelsen skall före utgången av valperioden erinra arbetsgivaren och arbetstagarna om deras rätt att utse ledamöter samt i förekommande fall utlysa sammanträde. Bokföringsskyldigheten skall fullgöras enligt bestämmelserna i bokföringslagen (1976:125). skall upprätta årsredovisning, som skall bestå av den resultaträkning och den balansräkning som har tagits in i årsbokslutet samt av en förvaltningsberättelse med uppgift om hur stiftelsens ändamål har främjats under räkenskapsåret. Årsredovisningen skall undertecknas av samtliga styrelseledamöter. Om stadgarna ej innehåller annat, skall arbetsgivaren utse revisor. äger utse särskild revisor, när anledning därtill finnes. Revisors berättelse skall åtfölja styrelsens årsredovisning, som skall inges till tillsynsmyndigheten efter räkenskapsårets utgång. Bestämmelserna i 5 kap. 1--4 §§, 5 § första--tredje styckena samt 6 § stiftelselagen (1993:000) skall tillämpas även i fråga om pensionsstiftelser. Vad som anges i 5 kap. 1 § stiftelselagen om åsidosättande av föreskrifterna i stiftelseförordnandet eller i stiftelselagen skall därvid i stället avse åsidosättande av de för pensionsstiftelsen gällande föreskrifterna eller av bestämmelserna i denna lag. avses en av arbetsgivare grundad stiftelse med ändamål att främja sådan välfärd åt arbetstagare eller arbetstagares efterlevande som ej avser pension, avlöning eller annan förmån vilken arbetsgivaren är skyldig att utge till enskild arbetstagare. Arbetsgivaren äger i stiftelseurkunden förordna, att stiftelse skall omfatta endast viss grupp av arbetstagare eller efterlevande. skall ha ett namn. Namnet skall innehålla ordet personalstiftelse. äger personalstiftelse äger bestämmelserna i 15 § bestämmelserna i 10 a §, tredje och fjärde styckena, 15 § tredje och fjärde 16--20 samt 22 och 24 §§ styckena, 16--20 samt 22 och motsvarande tillämpning. 24 §§ motsvarande tillämpning. Sedan medel vid stiftelses likvidation avsatts för den skuld stiftelsen själv kan ha ådragit sig, användes återstående medel till att främja välfärd för dem som omfattas av stiftelsens ändamål. är i det län där arbetsgivaren har sitt hemvist. Styrelsen för en pensions- eller personalstiftelse skall anmäla senast efter det att styrelsen har mottagit sitt uppdrag. Anmälan enligt andra stycket skall innehålla uppgift om stiftelsens postadress och telefon samt om styrelseledamöternas namn, bostadsadress, postadress och telefon. Till anmälan skall fogas bestyrkt kopia av de handlingar som arbetsgivaren upprättat avseende stiftelsen samt i den mån det kan ske uppgift om storleken och beskaffenheten av stiftelsens förmögenhet. skall föra ett register över anmälda stiftelser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om avgifter i tillsyns- och registreringsärenden enligt denna lag. Om tillsynsmyndighetens skall befogenheter och åligganden ingripa, om en pensions- eller enligt denna lag personalstiftelse inte beträffande pensions- och förvaltas i enlighet med de personalstiftelse gäller i för stiftelsen gällande tillämpliga delar föreskrifterna eller denna bestämmelserna i lagen den lag eller annan (nr 116) om författning. tillsyn över stiftelser. skall ge stiftelserna erforderliga råd och upplysningar. Vid tillsynen över pensions- och personalstiftelser tillämpas i övrigt bestämmelserna i 9 kap. 4--7 §§ samt 11 § första stycket andra meningen samt andra och tredje styckena stiftelselagen (1993:000). Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna i 17 § tredje stycket skall tillämpas första gången från och med det räkenskapsår som börjar löpa närmast efter utgången av . Detta räkenskapsår skall avkortas om det erfordras för att stiftelsen skall få ett räkenskapsår som överensstämmer med de nya bestämmelserna. I fråga om skyldighet för styrelseledamot att utge skadestånd på grund av handling eller underlåtenhet som ligger i tiden före ikraftträdandet tillämpas 6 § lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser. En pensions- eller personalstiftelse skall fullgöra sin skyldighet enligt 14 § lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser i fråga om det räkenskapsår som avslutas vid eller närmast efter utgången av . Lag om ändring i permutationslagen (1972:205) Härigenom föreskrivs att 5 § permutationslagen (1972:205) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag gäller ej Denna lag gäller ej sådan pensions- eller sådan pensions- eller personalstiftelse som avses i personalstiftelse som avses i lagen (1967:531) om tryggande lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. av pensionsutfästelse m.m. och ej heller stiftelser som omfattas av stiftelselagen (1993:000). Denna lag träder i kraft . En ansökan om permutation som har gjorts före lagens ikraftträdande prövas enligt äldre bestämmelser. Lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157) Härigenom föreskrivs att 2--4 och 9 §§ handelsregisterlagen (1974:157) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I handelsregister införes I handelsregister införes enskild näringsidkare och enskild näringsidkare och handelsbolag samt ideell handelsbolag samt ideell förening eller stiftelse förening som idkar som idkar näring. Handelsbolag skall söka Handelsbolag skall söka registrering, innan bolaget registrering, innan bolaget börjar sin verksamhet. börjar sin verksamhet. Detsamma gäller enskild Detsamma gäller enskild näringsidkare, ideell näringsidkare och ideell förening och stiftelse som förening som skulle ha skulle ha varit varit bokföringsskyldig bokföringsskyldig enligt enligt bokföringslagen bokföringslagen (1929:117), (1929:117), om denna gällt om denna gällt även även efter utgången av efter utgången av år . Enkelt bolag får införas i handelsregister i den ordning som föreskrives för handelsbolag. Vad i denna lag sägs om handelsbolag gäller även i fråga om sålunda registrerat enkelt bolag. Enskild näringsidkare och handelsbolag registreras för det län där verksamheten skall drivas. Skall verksamheten drivas inom flera län, sker registrering för det län där huvudkontoret skall inrättas. och registreras stiftelse registreras för för det län där det län där föreningens styrelse har föreningens eller sitt säte. stiftelsens styrelse har sitt säte. Utan hinder av vad som sägs i första eller andra stycket får näringsidkaren registreras även för annat län där verksamheten är avsedd att drivas. Handelsregister skall innehålla följande uppgifter om: 1. näringsidkarens firma, 2. näringsidkarens fullständiga namn, personnummer och postadress, 3. näringsverksamhetens art, 4. det län och den ort där huvudkontoret finns samt kontorets postadress. 1. bolagets firma, 2. näringsverksamhetens art, 3. det län och den ort där huvudkontoret finns samt kontorets postadress, 4. bolagsmännens fullständiga namn, personnummer och postadresser, 5. av vem och hur bolagets firma tecknas, när ej firman får tecknas av varje bolagsman ensam, 6. om bolaget utgör kommanditbolag, vilken eller vilka av bolagsmännen som är kommanditdelägare och beloppet av varje sådan bolagsmans utfästa insats. och : stiftelse: 1. den firma under vilken 1. den firma under vilken föreningen eller stiftelsen föreningen idkar näring, idkar näring, 2. föreningens eller 2. föreningens namn, om det stiftelsens namn, om det ej ej sammanfaller med firman, sammanfaller med firman, 3. näringsverksamhetens 3. näringsverksamhetens art, art, 4. det län och den ort 4. det län och den ort där föreningens eller där föreningens styrelse stiftelsens styrelse har sitt har sitt säte samt säte samt föreningens föreningens postadress, eller stiftelsens postadress, 5. styrelseledamöternas 5. styrelseledamöternas och, där suppleanter och, där suppleanter utsetts, deras fullständiga utsetts, deras fullständiga namn, personnummer och namn, personnummer och postadresser, postadresser, 6. av vem och hur 6. av vem och hur föreningens eller föreningens namn tecknas, stiftelsens namn tecknas, om om ej namnet tecknas av ej namnet tecknas av styrelsen styrelsen ensam. Ansökan om registrering av handelsbolag göres av samtliga bolagsmän. Ansökan om registrering av Ansökan om registrering av ideell förening eller ideell förening göres av stiftelse göres av styrelsen. Prokura registreras på ansökan av huvudmannen. Är huvudmannen handelsbolag, göres ansökan av samtliga bolagsmän. Denna lag träder i kraft . skall avföras ur handelsregistret när den har införts i stiftelseregistret enligt stiftelselagen (1993:000). Lag om ändring i bokföringslagen (1976:125) Härigenom föreskrivs att 1 § bokföringslagen (1976:125) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Näringsidkare är Näringsidkare är bokföringsskyldig enligt bokföringsskyldig enligt denna lag. Detsamma gäller denna lag. Detsamma gäller aktiebolag, handelsbolag och aktiebolag, handelsbolag och ekonomisk förening, även ekonomisk förening, även om bolaget eller föreningen om bolaget eller föreningen ej utövar ej utövar näringsverksamhet. För stiftelser regleras bokföringsskyldigheten i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. och i stiftelselagen (1993:000). Den som är skyldig att Den som är skyldig att för inkomst av för inkomst av jordbruksfastighet föra jordbruksfastighet föra räkenskaper enligt räkenskaper enligt jordbruksbokföringslagen jordbruksbokföringslagen (1979:141) är ej (1979:141) är ej bokföringsskyldig för bokföringsskyldig för inkomsten enligt denna lag. inkomsten enligt denna lag. Hyr enskild person, dödsbo, Hyr enskild person, dödsbo stiftelse eller ideell eller ideell förening ut förening ut byggnad eller byggnad eller del av byggnad del av byggnad föreligger föreligger bokföringsplikt på grund bokföringsplikt på grund därav endast om därav endast om verksamheten är att anse verksamheten är att anse som hotell- eller som hotell- eller pensionatrörelse eller pensionatrörelse eller omfattar mer än två omfattar mer än två lägenheter som lägenheter som regelmässigt uthyres och ej regelmässigt uthyres och ej utgör del av egen bostad. utgör del av egen bostad. Staten, kommun, landstingskommun, kommunalförbund, församling och kyrklig samfällighet är ej bokföringsskyldiga enligt denna lag. Bestämmelserna i 11 och 13--21 §§ behöver ej tillämpas av enskild näringsidkare i vars verksamhet den årliga bruttoomsättningssumman normalt understiger ett gränsbelopp som motsvarar 20 gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gäller under av räkenskapsåret. Denna lag träder i kraft . Lag om upphävande av lagen (1982:315) om styrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser Härigenom föreskrivs att lagen (1982:315) om styrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser1 skall upphöra att gälla vid utgången av . Denna lag träder i kraft den 1Senaste lydelse 1986:43. 1Senaste lydelse 1976:128. 2Senaste lydelse 1992:1448. 3Senaste lydelse 1992:1448. 1Senaste lydelse 1981:1198. 1Senaste lydelse 1991:427. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till stiftelselag, m.m. Förslagen har inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Inledningsvis vill lagrådet ta upp några allmänna utgångspunkter som berörts i remissprotokollet och som fått tjäna som grund också för lagrådsgranskningen. Under rubriken av lagstiftning anförs i remissprotokollet att det behövs en tidsenlig lagstiftning om stiftelser som inte bara innehåller bestämmelser om statlig tillsyn utan framför allt inrymmer grundläggande bestämmelser av civilrättslig natur. Det är naturligtvis väsentligt att lagförslagen tillgodoser detta behov. Under en annan rubrik, Huvudpunkter i en lag om stiftelser, framhålls att reglerna i den nya stiftelselagen måste utformas med särskild tanke på de särdrag som kännetecknar stiftelsen som juridisk företeelse. Vidare betonas där att man genom den nya lagen bör skapa garantier för att det inte skall uppkomma rättsförluster för utomstående som ingår rättshandlingar med en stiftelse. Att säkerställa och trygga stiftelsens möjligheter att verka för det ändamål som stiftaren har angett i sitt stiftelseförordnande anges vara ett övergripande syfte med reglerna. Generellt sett är det respekten för stiftarens vilja som framhävs som ledstjärna vid utformningen av reglerna. Mot att angivna aspekter blivit valda som utgångspunkter för lagförslagen har lagrådet i och för sig inte anledning att rikta några invändningar. Vid sin granskning har lagrådet emellertid stött på de svårigheter som följer av att de skilda aspekterna delvis står mot varandra men egentligen inte rangordnats, eller kanske ens kan rangordnas. Beträffande enskildheter i lagförslagen uppkommer till följd därav frågan huruvida den valda lösningen innebär att den aspekt som har fått företräde framför en annan innefattar det bästa valet. På grund av vad som anförts i remissprotokollet och framkommit under ärendets föredragning inför lagrådet framstår det emellertid som en rimlig grundval för bedömningen att lösningar i lagförslagen som innebär inskränkningar i respekten för stiftarens vilja fordrar att goda motiv härför kan åberopas. Det finns anledning att här peka på att det remitterade förslagets ståndpunkt att en stiftelse skall kunna utöva näringsverksamhet väcker särskilda frågor. Som antyds i remissprotokollet synes t.ex. betydelsen av den ovan berörda borgenärsaspekten kunna vara en annan i dylika fall än när stiftelsen är en icke näringsdrivande avkastningsstiftelse. När en lösning på ett visst problem skall åstadkommas i lagen borde därför en bedömning göras om lösningen skall ha samma utformning för alla stiftelser eller om de aspekter som enligt det föregående skall vägas in bör leda till att lösningarna görs olika för skilda typer av stiftelser. Med ett mindre antal undantag synes emellertid det remitterade lagförslaget, till skillnad från vad som gäller t.ex. i (se Ds Ju 1987:14 s 76 ff), i allt väsentligt bygga på att regelsystemet skall vara detsamma oavsett om stiftelsen bedriver näringsverksamhet eller inte. Någon egentlig analys som underlättar bedömningen av frågan huruvida skillnader borde göras i fler hänseenden än som skett redovisas inte i remissprotokollet. Bestämmelserna i förslaget till stiftelselag har ofta anslutits nära till utformningen av liknande bestämmelser i befintlig associationsrättslig lagstiftning. Detta kan synas inte bara naturligt utan också förnuftigt från den synpunkten att ordalydelserna går att känna igen och kan antas vara beprövade. Troheten till förlagan kan emellertid medföra en större benägenhet att låta tolkningen av bestämmelserna påverkas av den innebörd som i praxis och i det praktiska rättslivet tilläggs förlagan än som med hänsyn till stiftelsernas särdrag framstår som önskvärd och lämplig. Det skulle ha varit av värde som hållpunkter för den framtida tillämpningen om de överväganden som lett fram till förslagen i här diskuterade avseenden hade redovisats utförligare. Lagrådet vill i detta sammanhang tillfoga följande. Remissprotokollet innehåller ett stort antal uttalanden om den avsedda tolkningen och tillämpningen av de nya reglerna. Uttalanden som har en mer direkt anknytning till de av lagrådet föreslagna ändringarna kommer att tas upp i det följande. Det förekommer emellertid också många uttalanden om faktiska förhållanden, gällande rätt m.m. som inte har denna direkta anknytning. Enligt lagrådets mening kan det ifrågasättas om inte dessa uttalanden på flera punkter har blivit alltför kategoriska. Lagrådet nöjer sig här med att anföra ett par exempel. Ett sådant exempel är det som sägs i specialmotiveringen till 1 kap. 6 § i remissförslaget om s.k. vinstandelsstiftelser. Det förutsätts där att dessa stiftelser har en destinatärskrets som består av anställda ''''''''vid en viss, vid förordnandets avgivande redan passerad tidpunkt'''''''' och att destinatärerna därmed omfattas av det i lagtexten använda uttrycket ''''''''bestämda fysiska personer''''''''. Lagrådet vill för sin del inte utesluta att förordnanden för vinstandelsstiftelser ibland kan vara konstruerade så att destinatärskretsen blir mera obestämd. Ett annat exempel kan hämtas från specialmotiveringen till 2 kap. 3 §. Det uttalande som görs där om begreppet ''''''''avkastning'''''''' innebär att det skulle föreligga en presumtion för att begreppet omfattar endast ''''''''löpande avkastning i form av ränta eller utdelning''''''''. Även om denna uppfattning kan sägas ha visst stöd i praxis vill lagrådet ifrågasätta om det inte, i vart fall i detta sammanhang, finns skäl att anlägga ett mer nyanserat synsätt.