prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — att nominella lönesänkningar inte uppkommer. Som tidigare nämnts bidroginte den kraftiga uppgången av arbetslösheten 1992 och 1993 till en tillräckligsänkning av de nominella lönerna, vilket kan indikera en bristande flexibilitet.Ä andra sidan medverkade sannolikt, som tidig;ire nämnts, bl.a.sammansättningsetfekter bland de sysselsatta till att den uppmätta ökningen avgenomsnittslönen överskattade den underliggande löneutvecklingen. Av stor relevans lör lönebildningen är också fråganhuruvida de relativa lönerna kommer att anpassas till efteifrågan och utbud påolika delarbetsmarknader eller otn löneföljsatnheten kominer att vara fortsattstor mellan sektorer, branscher och individen Nominallönestelheter nedåt försvårarrelativlöneförändringar, i synnerhet om den genomsnittliga nomi-nallöneökningenär låg. Om nominallönestelheter nedåt existerar innebär det ett golv förlöneökningstakten som gör att marknadsmässiga relativ-löneförskjutningar kanresultera i en tilltagande löneökningstakt i en stmkturomvandlingfas. Den i förhållande återhållsammatillväxten i övriga ekonomin torde dock innebära att lönerna inom industrinkan utvecklas storkare utan att påtagliga spridningseffekter uppstår. Tillskilln-ad mot tidigare lågkonjunktur väntas inte aktiviteten i byggsektom ökamarkant. fortsätter sannolikt sysselsättningen att liilla inom denoffentliga sektom. Utbildningsin.satser och en aktiv arbetsmarknadspolitikväntas underlätto överföringen avarbetslösa från branscher med låg tillväxt- Prop. 1994/95:100 potenttal tillbranscher som expanderar och därmed minska trycket på Bilaga l.Irelativlöneändringar som allokeringsinstrument. Sammantaget pekar såväl den höga arbetslösheten somett antol andra faktorer mot en långsam utveckling av lönema de närmaste åren.I samband med ökad sysselsättning och fortsatt höga vinster nästo år fömtsesdock löneökningstakten tillto något. Lönema inom industrin beräknas stiga mersamtidigt som lönerna i byggnadssektorn ökar mindre än genomsnittet. Ökningenav genomsnittslönen kan i någon mån dämpas av förändringar i arbetskraftenssaimnansättning, t.ex. att andelen yngre stiger när sysselsättningen ökar. Åandra sidan motverkas denna effekt delvis av att sysselsättningen stiger ibranscher med relativt sett högre lönenivå. Sammantoget beräknas lönerna förhela ekonomin i genomsnitt öka 1995 och 1996. Osäkerhet i löneprognosen fmns både på uppåt- ochnedåtsidan. Löneökningen kan bli högre om löntagarna i högre utsträckningerhåller kompensation för höjda pri.ser, .skatter och avgitter En annanriskfaktor härrör från ekonomins tudelning med en stark exportsektor och ensvagare henm:iamarknad. Löneökningarna i och spridningseffekterna från den expansivadelen av ekonomin kan bli större än beräknat och därmed leda till en högregenomsnittlig löneökningstakt i ekonomin som helhet. Å andra sidan finnsfaktorer som pekar mot en svagare löneökningstokt. Utvecklingen under 1994bekräftar bilden av en måttlig löneutveckling, vilket tolar för vissreallöneflexibilitet. Vidare indikerade en tidigare publiceradinflationsenkät, som SCB gjort på uppdrag, att såväl arbetsgivar-sotn arbetstagarorganisationer väntor sig en s-vagare löneutveckling dennärmaste tiden än vad som beräknas enligt denna prognos. Inom OECD-området beräknas lönema inomtillverkningsindustrin öka med 1995 och 1996. Den s-venska industrinslöner väntos således stiga med mer trots att enstörre del av arbetslösheten förhoppningsvis är cyklisk i än i andraländer. Tillsammans med effekter av deprecieringen av den svenska kronan, enstork produktivitetsutveckling och sänkto arbetsgivaravgifter medför löneutvecklingenatt den relativa enhet.sarbetskostnaden ändå kan sjunka med mellan 1992och 1996. Utvecklingen 1995 och 1996 innebär dock en viss försvagning avkonkurrenskraften trots fortsatt hög arbetslöshet. Diagram 6.1 Nominell timlön inom industrin Ärlig procentuell förändring 12 Prop.1994/95:100 Bilaga 1.1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 Anm.: OECD-ländcrna är sammanvägda enligt varje landsbetydelse som konkurrent till på världsinarkn.iden. Källor: Konjunkturinslilulet, Slalistiska centralbyrån ochFiiumsdcpartementct. 7 Inflation Prop. 1994/95: lOO Bilaga l.I Inflationstrycket varierar förnärvarande storkt mellan olika sektorer i den svenska ekonomin. Inom vissadelar av industrin är kapacitetsutnyttjandet högt, vilket bidragit tillavsevärda prishöjningar, framför allt på insatsvaror är efterfråganfrän hushållen fortfarande svag. Detto minskar möjlighetema för företagen atthöja sina marginaler på hemmamarknaden. Genom att tillgången på arbetskraft ärgod är också infla-tionsimpulsema från lönebildningen måttliga. Den svenska inflationstokten, mätt som KPl:sökningstokt på årsbasis, ökade och uppgick till 2,4 %.Till följd av att KPI sjönk kraftigt av tekniska orsaker i december 1993beräknas inflationstakten vid slutet av året öka till . Prisökningenunder 1994 förklaras till stor del av höjda importpriser Till en del är dettoett resultot av den kraftiga deprecieringen av kronan . Dessutomsteg de intemationella råvamprisema kraftigt. Enbart prisuppgången på kaffeförklarar av konsumentprisindex ökning under 1994.Boendekostnadema ökade också förhållandevis mycket. Detto orsakades framförallt av hyresutvecklingen. i KPI ökade långsammare till följd avatt räntekostnadema var ungefär oförändrade. bidrog höjda indirekto skatter ochminskade subventioner till konsumentprisindexökning. Utvecklingen avkonsumentprisema exklu- . sive indirekto skatter och subventioner visas avnettoprisindex. beräknas nettoprisindex ökning ha uppgått till 1,. Den exportinriktode industrin möter för närvarandeen mycket stork efterfrågan. Detto har fört med sig en kraftig ökning av industriproduktionen,i syimerhet inom delar av basindustrin. I dessa branscher är kapacitetsutnyttjandetuppskattningsvis på samma nivå som . I kombination med denintemationella råvamprisuppgången har detto medfört att industrinshemmamarknadspriser stigit i allt snabbare tokt . Detfirms en risk för att dessa prisstegringar fbrtplantos till övriga delar avekonomin. Ännu så länge förefaller emellertid dessa spridningseffekter ha varitbegränsade. steg t.ex.herrunamarknadsprisema totolt . Hemmamarknadens insatsvampriser ökadeemellertid medan konsumentvamprisema steg med . Jämfört med tidigare perioder med högtkapacitetsutnyttjande inom industrin är sannolikt kopplingen till inflationens-vagare . Under tidigare högkonjunkturer har arbetsmarknaden snabbt utgjorten tillväxtrestriktion. Detto har resulterat i snabbt stigande lönekostnader,vilket givit högre inflation. beräknas arbetsmarknadeninte ge upphov till några allvarligare flaskhalsar i produktionen. Den totalaöppna arbetslösheten väntos sjunka, men trots det ligga över den arbetslöshetsnivåvid vilken inflationen tenderar att öka. Företagen väntos nu ha större incitomentatt hålla nere prisema för att vinna marknadsandelar än då arbetsmarknadenutgjorde ett hinder för vidare expansion. En brist på realkapitol är sannoliktlättore att åtgärda än brist på arbetskraft. Inflationsförväntningama är mycket betydelseHillaför den faktiska in- Prop. 1994/95:100 flationsutvecklingen. Olikaundersökningar pekar relativt entydigt på att Bilaga 1.1inflationsförväntningama höjts . Detto gäller såvälhushållen som peiminginarknadens aktörer och industrin. Inflationsförväntningamapå varierar mellan 2,5 och . Förväntningama är högst inomindustrin och bland peiminginarknadens aktören Bland hushållen ochdetaljhandeln är förväntningama lägre. Undersökningama indikerar attinflationsförväntningama är högre på . Den kraftiga deprecieringen av kronan sedannovember 1992 har medfört ett avsevärt tryck uppåt på den svenska prisnivån.Hur stor effekten blir av denna valutakursförsvagning är av avgörande betydelseför den framtida inflationen. har på uppdrag av regeringenberäknat effekten på konsumentprisindex av den initiala deprecieringen somskedde vid övergången till rörlig växelkurs. Beräkningen tyder på att effektenpå konsumentprisindex ökning uppgick till från oktober1992 till oktober under nästföljande12-månadersperiod. efter deprecieringen har sålundaeffekten minskat avsevärt. Etter en kraftig försvagning under slutet av 1992och det försto har kronan varit förhållandevis stabil. Denimportvägda växelkursen var jämförbar med nivån i augusti 1993.Om mönstret skulle vara detsamma som för den initiala deprecieringen skulledetta innebära att inflationstrycket till följd av dentidigare försvagningen av kronan skulle vara relativt begränsat. För dettatolar också den relativt svaga utvecklingen av hushållens efterfrågan. Denantagna apprecieringen av kronan möjliggör emellertid en förstärkning avmarginalema hos utländska exportörer och inhemska importörer, utan attimporten därmed stiger i pris i relation till inhemsk produktion. Det är därförsannolikt att en relativt stor del av den antagna apprecieringen av kronankommer att resultera i återställda marginaler hos de utländska exportöremarespektive de svenska importörema, snarare än att koimna de svenska konsumenternatillgodo i form av lägre prisen Tillgångsprisutvecklingen inkluderas normalt inte iinflationsbegreppet. Prisutvecklingen på fastigheter kan emilertid säga någotom hur efterfrågan utvecklas, genom effekter på investeringar och privatkonsumtion. Efter en betydande höjning av prisema på småhus under den andrahalvan av 1980-telet föll småhusprisema med drygt 15 %.Under samma period sjönk den privata konsumtionen . Under 1994återhämtade sig prisema på småhus något. låg prisnivån i riket somhelhet över nivån vid , vilket dock innebar en nedgång med 1 %jämfört med läget . 1994/95:100 Bilaga1.1 Indirekta skatter, bidrag i procentenhclcr Vinstmarginal, bidrag i proccnlcnlicler 16,1 2,9 0,3 7,4 1.9 -0,1 -1,0 5,0 2,8 0,5 4,1 2,9 1,1 -0,4 2,4 2,8 0,7 4,4 4,6 2,0 -0,2 1,4 3,3 1,5 4,1 4,2 2,9 -0,3 KI'I årsgenomsnitt Nettoprisindex årsgenomsnitt Prisindex för inhemsk användning (16) KPI Anm.: Diverse Uaxor består av liikemedel, liikarv.ård,uijidläkararvode, lotter m.m., TV-licens, post och tclc samt resor ochtransporter. Ncltoprisindex är KPI exkl. indirekta sk-itter och subventioner.Vid beriikningen av 1994 och basbelopp har en avriikning gjorts med1,9 resp. för deprecieringens direkta effekter. och1996 har därefter giorts en avriikning av den återståendeuppr.äkningsfaktorn i enlighet med regeringens försl.ag avseende indexering avba.sbeloppet. är sammanvägda enligt BNP-vikler. Källor: Konjunkturin.stitutet, Suiti.sti.sk.a'centralbyrånocli . Under loppet av 1994 beräknas KPI ha ökat med 2,. Det är betydligt högre än bedömningen i den reviderade nationalbudgeten iapril. Förändringen av prognosen beror främst på högre iinportpriser och räntekostnaderBåda dessa faktorer har att göra med den ränte- och valutooro som rådde undersommaren. Dessutom har de intemationella prisema ökat mer än väntot. Däremothar inte den inhemskt genererade inflationen överträffat prognosen. beräknas importpriserna ge ettmindre bidrag till konsumentprisindex än . Dels beror detto på attimportprisema steg kraftigt som ett resultat av vissa tillfälligafaktorer, t.ex. dålig kaffeskörd i , dels antos kronan apprecierasunder prognosperioden. En viss prishöjning bedöms bli resultatet av attimporten i samband med EU-medlemskapet styrs över till länder med något högre prisnivåän tidigare leverantörsländer. Arbetskraftskostnaden per producerad enhet beräknasge ett växande bidrag till inflationen . Det beror påatt arbetskraftskostnaden ökar något snabbare, som produktivitetenväxer långsammare . Under både 1995 och 1996 påverkaskonsumentprisindex kraftigt av höjda indirekto skatter och sänkta subventionerÅr 1995 omfattor åtgärdema bl.a. höjd arbetsgivaravgift, höjd moms pårestaurangtjänster och porto, höjda tullar samt indexering av vissapunktskatter Dessutom försvinner det s.k. ROT-avdraget, men inforsett ROT-bidrag. Netto ger dessa två förändringar ett bidrag på till KPI.Näst- följandeår påverkas fastighetsskatterna via en rad olika åtgärden Bland dessa kannämnas höjd fastighetsskatt samt breddning avfastighetsskatten till att gälla även jordbruk-, industri-, skogsfastighetersamt kommersiella lokalen Des.sutom sker en ordinarie omtoxering av småhus. Iövrigt sker bl.a. en indexering av punktskatter som ovan nämndaRClT-bidrag upphör Den sammantogna effekten uppskattos till 0,7 procentenheter1995 och 1996. En stor del av skattehöjningama, i synnerhet1996, kommer att påverka bostadssektom. Den svaga privato efterfrågan somprognostiseras torde emellertid innebära att såväl hyresvärdar som handelkoimner att ha svårt att fullt ut övervältra de indirekto skattema påhyresgäster och kunden innebär att KPI inte väntas stiga med hela den beräknadeeffekten av höjda indirekta skatten väntas konsumentprisindex ökamed 1995 och 1996. 1994/95:100 Bilaga 1.1 1985 1987 1989 1991 1993 1995 Anm.:Vid beriikningen .av l2-mån,iderstalen har en avriikning gjorts för skillnadenmelKin december in.ån.ads långtidsindex och korttidsiiidcx. Konsumentprisindex är det vanligaste måttet påinflation, men vid en mer fullständig analys av inflationsutvecklingen bör manockså studera andra mått. Prisindex för inhemsk användning speglar t.ex.prisutvecklingen i hela ekonomin medan KPI endast beaktar prisutvecklingen förprivat konsumtion. Som framgår av tabell 7.1 förutses detta prismått stiga medknappt 1995 och 1996. Det kan också vara önskvärt att kurma beskrivakonsumentprisutvecklingen rensat för effekter av olika finanspolitiskaåtgärder KPI påverkas av prishöjningar oberoende av om Prop. 1994/95:100 dessaberor på underliggande faktorer eller höjda indirekto skatter och Bilaga 1.1sänkto subventionen Dessa effekter räknas bort i det s.k. nettoprisindex. Somframgår av diagram 7.1 växer skillnaden mellan utvecklingstolen för KPI och NPIunder prognosperioden. Skillnaden i ökningstokt förklaras dels av de föreslagnaändringama i indirekto skatter och subventioner, vilka ger ett bidrag till KPIpå 1996, dels av en ordinarie nedtrappning avräntebidragen. Derma nedtrappning beräknas ge ett bidrag till KPI pä ca 0,5procentenheten Tillväxttakten i nettoprisindex skall dock inte tolkas som deninflation som skulle ha etoblerats om skatter och subventioner skulle ha varitoförändrade. 1 nettoprisindex har nämligen konsumentprisindex rensats mekanisktmed den fulla effekten av en förändrad indirekt skatt eller subvention.Effekten räknas bort som förändringen träder i kraft. På kort siktär det inte troligt att derma typ av förändringar tar ett genomslagi KPI, annat än för vissa åtgärder som exempelvis en fastighetsskatteförändringavseende egnahem. med kraftiga förändringar av indirekto skatteroch subventioner kan därför NPI underskatta den underliggande inflationen. Genom att KPI påverkas .så pass mycket avförändrade indirekto skatter och subventioner är det troligt att denregistrerade 12-måna-derstakten kommer att fälla när dessaeffekter klingar av. försvinner effekten av de åtgärdersom rent tekniskt påverkar KPI . Dessa åtgärder uppgår uppskattningsvistill De åtgärder som förväntos slå igenom i KPI medstörre tidsfördröjning, exempelvis höjningen av arbetsgivaravgiften, ger ettbidrag till 12-månaderstakten som successivt försvinner . Samtidigtär det troligt att marginalema pressats ned till följd av de höjdaindirekta skattema och subventionema. När skattehöjningama minskar är detdärför saimolikt att marginalema höjs. I de medelfristiga kalkylerna bedöms KPIöka med i genomsnitt . 8 Hushållens ekonomi och privat konsumtion pp- 1995/94:lOO År1994 steg hushållens realt disponibla inkomster med enligt preliminäraberäkningar Även den privato konsumtionen ökade efter de senaste årens nedgång.Uppgången i sparandet fortsatte emellertid och därmed har sparkvoten stigit med13,. Budgetförstärkningama i den offiintliga sektombidrar till att hushållens realt disponibla inkomster fäller med 1995.En ytterligare minskning fömtses . Den privata konsumtionenväntos hållas uppe genom att hushållen drar ned sitt sparande. Därigenom kankonsumtionen vara oförändrad 1995 och öka 1996, se tobell 8.1. Tiibell8.1 Hushållssektoms disponibla inkomster, konsumtion och sparande Räntor och utdelningar, netto -31,7 -25,1 -19,8 -15,7 Övriga inkomster, netto Direicta skatter, avgifter m.m Sparkvot, nivå i % -3,5 -0,5 -3,8 Källor: , Suili.sliska centralbyrånoch . Hushållensrealt disponibla inkomster sjönk 1993, efter att ha ökat kraftigtunder de forsto åren av . Ar 1994 skedde en viss återhämtning av realinkomstema, som steg med . Ökningen baserades på en positiv utvecklingav löneinkomstema, både genom ökad sysselsättning i timmar och ökad reallönföre skatt. Även pensionsin-komstema steg realt, delvis till följd av attinflationen var lägre 1994 än 1993. De senaste årens höga fmansiella sparandehar medfört en successiv förbättring av hushållens nettoinkomster av räntoroch utdelningar gav förändringen av räntenettot ett bidrag med nära 1procentenhet till inkomstökningen. Skatte- och avgiftshöjningar bidrog tillatt dra ned inkomstutvecklingen med knappt I procentenhet, se tabell 8.2. 1995/94:100 Bilaga 1.1 Tabell 8.2 Hushållens inkomster Procentuell utveckling ärs priser Procentuellt bidrag till real inkomstutvecki ingen därav timlön före skatt sy.s.selsäuning -6,5 -1,5 -5,1 -1,1 -3,8 Transfereringar från offentlig sektor Pensioner Sjukför.siikring m.m. ArbetilöshcLsbidrag m.m. Övriga transfereringar 374,4 195,8 47,1 58,6 72,8 -10,0 -0,1 2,7 -3.3 -7,4 -3,1 -3,0 -17,0 -3,0 -3,6 -1,4 -10,5 -7,2 -0,6 0,5 0,6 -0,2 -0,5 0,6 -1,4 0,1 -0,2 -1,1 -0,3 -0,3 0,0 -0,6 -0,6 Räntor och utdelningar, netto Övriga inkomster, netto -1,1 -0,1 Direkta skiitter och avgifter -1,0 -0,7 -0,5 -3,5 -2,4 -0,5 Anm.: Lönesumma, inkomstöverforingar, riintenetto ochsk.ilter är deflaterade med konsumentprisindex (KPI). Di.sponibcl inkomst ochtillfiilligt .sparande är deflaterade med implicit prisindex för privatkonsumtion (IPI). Skillnaden mellan KPI och IPI p.åverknr po.sten "övrigainkomster, netto". Källor: , Suitisti.ska centralbyrånoch Finan.sdcpartementet. Uppgången i sysselsättningenförstärks och arbetslösheten väntas minska. Den genomsnittliga realatimlönen före skatt stiger något och den reala lönesumman beräknas öka meddrygt . Arbetsinkomsterna och fortsatt förbättring av räntenettot gertillsanmians med övriga privato inkomster ett positivt bidrag på 3procentenheter till inkomstutvecklingen . Direkta skatter ochtransfereringar från den offentliga sektom drar ned den realt disponiblainkomstutvecklingen med , delvis som en följd av minskadebidrag när läget på arbetsmarknaden förbättras. Den ändrade inriktningen avarbetsmarknadspolitiken, med ökat stöd till reguljär sysselsättning ochininskning av sysselsättningsskapande åtgärder, leder också till attlöneinkomstema ökar och bidragen minskar Regelförändringar beträffande skatteroch transfereringar beräknas minska hu.shållens inkomster med ca 30 miljarderkr, vilket motsvarar av disponibel inkomst. De stotiiga höjningamaav de direkta skattema och avgiftema för hushållen beräknas till ca 20miljarder kr, jämfört med regelsystem. Därtill kommer konununalaskattehöjningar med i genomsnitt , vilket motsvarar ca 3,5miljarder kn Slopandet av vårdnadsbidraget, reduceringen av uppräkningen avpensionema och andra besparingar minskar transfereringama till hushållen medca före skatt. Sammantaget beräknas de realt disponiblaiiokomsterna minska 1995. Därav ger privata inkomster ett positivtbidrag med 3 pro- centenheter, medan direktaskatter och transfereringar från den offentliga Prop. 1995/94:100 sektom ger ett negativt bidrag på ca 5,5 procentenheten Bilaga1.1 Inkomstutvecklingen karakteriseras avsamma faktorer som 1995. Arbets- och kapitalinkomstema stiger medan ytterligarebudgetförstärkande åtgärder drar ned inkomstema. De direkto skattema ökar genomytterligare 1 procentenhets höjning av egenavgiftema. Uppräkningen av pensioneroch andra basbeloppsanknutna transfereringar reduceras även 1996. Därtillkonuner bl.a. minskningar av bambidragen, bostods-bidragen och den skärpning avreglema i arbetslöshetsförsäkringen som föreslås från . De realtdisponibla inkomstema väntos minska . Till minskningen bidrar skatteroch transfereringar från offentliga sektorn med knappt 2,5 procentenheten Sammanfattningsvis bryts, , desenaste årens trend med ökade transfereringar från den offentliga sektom. Detberor huvudsakligen på ändringar i regelsystemen, men också på att situationenpå arbetsmarknaden förbättras. Inkomstökningar till följd av stigandesysselsättning motverkas delvis av att bidrag fäller bort. Socialförsäkringamaoch arbetsmarknadspolitiska åtgärder, som under nedgången i sysselsättningentill stor del ersatt bortfallande löneinkomster, får motsatt effekt nu närsysselsättningen ökar De s.k. automatiska stobilisatorema verkar således i bådariktningama. 8.2 Privat konsumtion och sparande Efteren säsongrensad uppgång under loppet av 1993 föll den privato konsumtionentillbaka något . Konsumtionsdämpningen sanunanföllmed en period med betydande oro på de finansiella marknadema. Valutakursenförsvagades och räntoma steg. Hushållens framtidsförväntningar förskötssamtidigt i negativ riktning. Under det tredje kvartolet stärktes återkonsumtionen säsongrensat. januari till och med september 1994ökade den privato konsumtionen med jämfört med motsvarande period1993. Hushållens framtidsförväntningar avseende den framtida arbetslöshetenförbättrades . Förväntningama om den egna ekonomin och Sverigesekonomi blev emellertid något mer negativa under loppet av 1994, men andelenhushåll med positiva förväntningar överväger fortfarande. pekar mot att även det Qärde kvartolet 1994var relativt storkt, i syrmerhet gäller detto hushållens inköp avsällanköpsvaror beräknas konsumtionen ha ökat . Detskulle innebära att sparkvoten steg från till . Diagram8.1 Mvat konsumtion Säsongrensad nivå, priser, kvartalsdata 1995/94:100 Bilaga1.1 I ' '........... I -f............ "T"'"' ''■''!.......................... I ' '.............. 1................. I1 r I . I I 1 I I 1980 19821984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 Källor: , ochFinansdepartementet. Är 1995 väntas den realt disponibla inkomstensjunka med . Detto bedöms dock inte leda till en motsvarande minskningav den privato konsumtionen. Enligt den mest väletablerade konsuintionsteorinbestäms hushållens konsumtion inte främst av den faktiska kortsiktiga inkomstutvecklingen,utan av den förväntade långsiktiga inkomstutvecklingen. En av denprivata konsumtionen och den realt disponibla inkomsten visar också attsamvariationen mellan dessa båda variabler varit relativt låg, i synnerhetfrån mitten av och framåt. Sparkvoten har dänned varierat kraftigt. Ivilken mån den sjunkande disponibelinkomsten kominer att föranleda en minskadprivat konsumtion beror sålunda i hög grad på om hushållen fömtsett deskattehöjningar och transtereringsminskningar som drar ned den disponiblainkomsten 1995. I den mån dessa förändringar förutsetts har konsumtionensannolikt anpassats redan tidigare. Minskningen av den disponibla inkomsten kandå balan.seras av en sänkt sparkvot. Det är emellertid inte troligt atthushållen redan gjort en fullständig anpassning av sin konsumtion.Informationen om inkomstminskningen har t.ex. inte nått ut till alla, vilketgör att vissa hushåll reagerar törst när inkomstema påverkas. Empiriska studiertyder dessutom på att av hushållen agerar på ett siitt sominnebär att man inte kan eller vill utjämna konsumtionen över tiden, utanistället konsumerar hela sin inkomst. Dessa hushåll justerar sin konsumtionförst när de disponibla inkomsterna fallen Den isolerade effekten avbesparingarna bör således varaatt konsumtionen fäller, dock inte i samma grad som inkomsten. Hushållen harsannolikt fömtsett att inkomsterna kommer att falla till följd av de svagaofft;ntliga fmansema och därför till en del justerat ned sin konsumtion redantidigare. Det fmns emellertid en risk för att de föreslagna åtgärdema är merlångtgående än hushållen förväntot.