prop · GH03147 · 1994-01-01 00:00:00 — Ett viktigt inslag i programmet är att dokumentera och sprida de kunskaper som fonden byggt upp om kvinnors arbetsmiljö till andra aktörer inom området. Arbetsmiljöfonden, Arbetslivscentrum, , m.fl. andra organ har bedrivit arbete som på ett betydelsefullt vis ökat kunskapen om kvinnors arbetsliv. Detta arbete fort- sätter. har därvid en viktig roll som kunskapsbank, in- formationsspridare och stöd för aktörer på olika nivåer i samhälle och arbets- liv. I många fall har även insatser som görs på temat kvinnors hälsa nära samband med frågor om kvinnors arbetsmiljö. Utifrån den forskning om handverktyg som initierats genom handlingsplanen och som genomförts vid pågår nu ett arbete med att ta fram prototyper som bättre än dagens verktyg skall passa både kvinnor och män. Syftet är att göra de tio vanligaste problemverktygen inom industrin ergonomiskt utformade och kommersiellt tillgängliga . Arbetet görs i samverkan mellan brukare, distributörer, tillverkare och forskare och stöds av Arbetslivsfonden. infördes vissa ändringar av begreppet arbetsskada i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring som bl.a. innebar att kravet att kunna påvisa orsakssamband mellan skadlig inverkan i arbetet och den försäkrades skada skärptes. Regeringen har i regleringsbrev för /94 uppdragit till att följa utfallet av denna lagändring. Ett särskilt jämställdhetsprogram (Kvinnor och Män i samverkan, det s.k. KOM-programmet) inrättades vid Arbetsmiljöfonden på regeringens uppdrag och har under sin femåriga period disponerat ca . Programmets prioriterade områden har varit arbetsorganisation och arbetstider, värdering av kvinnors och mäns arbete samt rollfördelningen mellan kvinnor och män. Vidare har en del kultursatsningar gjorts i opinionsbildande syfte. Ungefär hälften av programmets resurser har koncentrerats till breda satsningar i tre regioner (fem län). En forskargrupp har varit knuten till programmet för att ge metodstöd vid uppläggning av projekt och för att utvärdera KOM-programmet i dess helhet. Ett tjugotal rapporter har publicerats av forskargruppen, som kommer att slutföra sitt uppdrag . Inom KOM-programmet har erfarenheterna av den femåriga verksamheten samlats i olika skrifter som presenterats vid programmets avslutning . Erfarenheterna från KOM-programmet har även givit spridningseffekter inom Arbetsmiljöfondens övriga verksamhet. Som exempel kan nämnas att fonden bildade ett särskilt projektområde för forskning om i arbetslivet och att könsperspektivet beaktas i allt fler av fondens verksamheter. Regeringen har i budgetpropositionen 1993/94:100, bilaga 11, aktualiserat frågor om arbetstid och arbetstidsförkortningar. En pågående översyn av ledighetslagarna kommer att avslutas . Samtliga dessa frågeställningar är viktiga ur jämställdhetssynpunkt då de har betydelse för både kvinnors och mäns möjligheter att förena förvärvsarbete och föräldraskap. En ny jämställdhetslag Enligt vad som förutskickades i handlingsplanen tillkallades en särskild utredare, vars utvärdering av jämställdhetslagen (betänkandet med jämställdhetslagen SOU 1990:41) låg till grund för en ny jämställdhetslag från (SFS 1991:433). Den nya lagen är liksom den tidigare uppbyggd med regler som dels ålägger arbetsgivaren att bedriva ett aktivt jämställdhetsarbete, dels förbjuder könsdiskriminering i arbetslivet. I den nya lagen infördes en skyldighet för arbetsgivaren att underlätta för både kvinnor och män att förena förvärvsarbete och föräldraskap, liksom för att motverka att arbetstagare utsätts för sexuella trakasserier eller för trakasserier på grund av en anmälan om könsdiskriminering. Vidare infördes en bestämmelse om att arbetsgivare som har tio anställda eller fler skall åläggas att upprätta en plan för det jämställdhetsarbete som skall bedrivas . Vikten av att arbetsgivare och arbetstagare samverkar för att jämställdhet i arbetslivet skall uppnås betonas i den nya lagen, liksom att lagen främst siktar till att förbättra kvinnors villkor i arbetslivet. Särskilt viktigt är att parterna gemensamt verkar för att utjämna och förhindra skillnader som beror på kön när det gäller löner och andra anställningsvillkor. Förbuden mot könsdiskriminering skärptes på vissa punkter. Det gällde främst förbudet mot lönediskriminering som anpassades till vad som gäller inom EG. Ett uttryckligt förbud mot indirekt diskriminering infördes också i lagen. JämO:s ansvar för information och rådgivning vidgades dessutom till att omfatta även utbildningsområdet. Vissa ytterligare ändringar i jämställdhetslagen föreslås i denna proposition (se avsnitt 2 och 7). Sexuella trakasserier i arbetslivet Enligt intentionerna i handlingsplanen uppmärksammades frågan om skydd mot sexuella trakasserier i arbetslivet inom ramen för utvärderingen av den tidigare jämställdhetslagen. Som framgår ovan ledde det till ett förstärkt skydd i den nya lagen. beviljade regeringen medel ur anslaget för särskilda jämställdhetsåtgärder för några projekt på området. Året därpå inbjöds arbetsmarknadens parter att inkomma med projektansökningar för att synliggöra och motverka sexuella trakasserier på arbetsplatserna på bredare front. Elva organisationer beviljades sammanlagt till projekt som successivt avslutas. En samlad redovisning kommer att presenteras . Regional- och näringslivsfrågor Inom detta område föreslogs i handlingsplanen bl.a. åtgärder för att minska antalet dispenser från könskvoteringsregeln inom det regionalpolitiska stödet, insatser för kvinnliga företagare samt en kartläggning av andelen kvinnor i beslutande positioner i näringslivet. Könskvoteringsregeln inom det regionalpolitiska stödet, som infördes , innebär att av de anställningar som skapas till följd av stödet skall förbehållas vartdera könet. Länsarbetsnämnderna i stödlänen, som då hade att besluta i frågan, inkom på regeringens uppdrag med handlingsplaner för att nedbringa antalet dispenser. har nämndernas roll ändrats genom att beslut om stödet överfördes till länsstyrelserna . har kvinnornas andel av de nytillkomna jobben legat på 36, 35, 30, . För att stödja kvinnor som startar eller driver företag initierade regeringen ett treårigt projekt hos , vars arbete på området sedan drivits vidare av (). Utveck- lingsfondernas verksamhet som särskilt riktar sig till kvinnor har ökat . I de flesta fall är det fråga om rådgivning och utbildning samt åt- gärder för att stimulera nätverk och gemensamma marknadsföringsinsatser. Regeringen har gett två nya uppdrag, där det ena avser ett treårigt handlingsprogram för att främja kvinnors företagande inom stödområdet och det andra vissa utvidgade insatser generellt i landet under innevarande budgetår. Tjugo respektive har avsatts för dessa båda ändamål. skall redovisa det senare uppdraget samt lämna förslag om framtida inriktning av åtgärderna. Regeringen avser vidare att ge i uppdrag att närmare utreda frågan om finansieringsmöjligheter för kvinnor som startar eget och bl.a. studera om befintliga former behöver ändras eller nya skapas för att bättre passa kvinnors behov. har genomfört en kartläggning av hur stor andel av länsstyrelsernas projektmedel som använts särskilt till att förbättra kvinnornas villkor i länen /88-89/90 (, R 1992:15). Den kartläggningen tillsammans med senare uppföljningar visar att andelen ökat från marginella i början av perioden till /91, för att de båda följande åren minska. /93 uppgick andelen till . Två län har tagit fasta på den regionalekonomiska kommitténs förslag (betänkandet Fungerande regioner i samspel SOU 1989:55) om s.k. resurscentra för kvinnor och har introducerat en samverkan regionalt och lokalt i denna form för att stärka kvinnornas position. Intresset för liknande satsningar är stort i många andra län. , som tillkom , har initierat ett programområde för kvinnor och etablerat sig som en viktig part i arbetet med att stärka kvinnornas villkor i glesbygd och på landsbygd. Även Lantbruksstyrelsen/har tagit viktiga initiativ på området som länsstyrelsernas lantbruksenheter bygger vidare på. De tre län som ingår i stödområde 1 har haft s.k. särskilda infrastrukturmedel som bl.a. använts till ett programområde för kvinnor. Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) har av regeringen fått i uppdrag att särskilt uppmärksamma kvinnornas situation i samband med studier av små och medelstora arbetsmarknaders utvecklingsmöjligheter. I sitt forskningsprogram fastslår ERU att kvinnoperspektivet skall finnas med i vart och ett av de tre huvudområden som är aktuella . Regeringens fortsatta regionalpolitiska insatser för kvinnor kommer att be- handlas i den särproposition om regionalpolitiken som läggs fram för . SCB har på regeringens uppdrag kartlagt andelen kvinnor i ledande ställning inom såväl privat som offentlig sektor (Man är chef, 1992). Studien visar att av cheferna inom privat sektor var kvinnor , medan motsvarande andel inom offentlig sektor var . tillsatte regeringen en särskild utredare med uppgift att undersöka möjligheterna till en jämnare könsfördelning på chefsnivå inom näringslivet. Utredningens förslag som presenterats (betänkandet Mäns föreställningar om kvinnor och chefskap SOU 1994:3) behandlas i denna proposition (se avsnitt 5.3). Pilotkommuner för jämställdhet Enligt handlingsplanen borde väsentligt bättre förutsättningar för jämställdhet på lokal nivå kunna uppnås genom en samordning av insatserna inom flera olika politikområden. En femårig försöksverksamhet genomfördes med en sådan samordning i tre kommuner. En utvärdering av denna "pilotverksamhet" i , och kommer att vara slutförd . En preliminär bedömning är att det varit betydelsefullt med en central placerad projektledare som lyft fram jämställdhetsfrågorna och synliggjort problemen. Därigenom har kommunerna kommit att ta ett större ansvar för det aktiva jämställdhetsarbetet. 4 Jämställdhet i utbildningen Sammanfattning av utvecklingen: Könsuppdelningen på olika studievägar i gymnasieskolan och inom universitet och högskolor består _ med några undantag. I ett längre perspektiv har andelen flickor inom teoretisk teknisk utbildning stadigt ökat. Andelen män/pojkar har också ökat inom utbildning för vård och omsorg. Studieavbrotten har minskat totalt. De elever som gjort ett otraditionellt val avbryter dock oftare sina studier än andra elever. Tyngdpunkten i jämställdhetsarbetet inom utbildningen har förskjutits från en strävan att uppnå jämn könsfördelning på olika utbildningsvägar till frågan om hur innehåll och metoder i undervisningen bör förändras för att ge varje individ, oavsett kön, samma möjligheter att utveckla sina personliga ambitioner, intressen och talanger. Andelen kvinnliga skolledare har ökat markant. En jämnare fördelning av flickor och pojkar, kvinnor och män på olika utbildningsvägar kommer att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Handlingsplanens mål för utbildningsområdet formulerades med detta som utgångspunkt. Det långsiktiga mål som sattes upp för såväl gymnasieskolan som universitet och högskolor var att ingetdera könet skulle vara representerat med inom de olika utbildningarna. För en femårsperiod sattes därutöver upp konkreta mål för vissa studievägar. Särskilda åtgärder föreslogs inom både skolan och den högre utbildningen för att målen skulle nås. Åtgärder föreslogs även för att öka andelen kvinnliga skolledare liksom insatser i form av fortbildning av lärare och annan skolpersonal, utvecklingsarbete och fortsatt forskning. De kvantitativa mål som formulerades för handlingsplanens om en jämnare könsfördelning på olika studievägar i gymnasieskolan och den högre utbildningen har inte i något fall uppfyllts. Även om positiva tendenser kan avläsas i ett längre perspektiv med en ökad andel kvinnor på teoretiska tekniska utbildningsvägar och fler män på vissa vård- och omsorgsutbildningar är utvecklingen inte entydig. Det finns förändringar som visar på motsatsen. Som exempel kan nämnas den industriella-tekniska linjen där kvinnor antogs . Motsvarande andel var . och högskolor var antalet institutioner där nyantagna studenter till dominerades av det ena könet omkring 130, /89. /92 hade antalet ökat till 140, dvs. en förstärkning av könsuppdelningen har skett. De informationssatsningar och kampanjer som genomförts i syfte att minska könsbundna studieval har oftast givit tillfälliga framgångar som avklingat när kampanjerna upphört. Målet om en ökad andel kvinnliga skolledare har uppfyllts och t.o.m. överträffats. var andelen kvinnliga rektorer och andelen kvinnliga studierektorer . Det finns dock geografiska skillnader. I några kommuner är könsfördelningen bland skolledarna relativt jämn medan det i andra inte finns någon enda kvinnlig skolledare. Även om målen bara delvis uppfyllts har handlingsplanen lett till en rad åt- gärder som syftar till att främja jämställdhet i utbildningen. Särskilda satsningar har gjorts både inom skolan och universitet och högskolor för att bryta det könsbundna studievalet och stimulera särskilt flickors intresse för naturvetenskap och teknik. Ett exempel är de sommarkurser i teknik som många kommuner anordnar för flickor i högstadiet. Särskilda medel anslås /86 i statsbudgeten för den verksamheten. Syftet med kurserna är, förutom att stimulera teknikintresset, att pröva pedagoiska metoder som också kan användas i den vanliga skolundervisningen. Nya undervisningsformer prövas också inom de teknik- och naturvetarcentra som byggts upp på olika håll i landet. Dessa centra är fristående verksamheter som sinsemellan arbetar på olika sätt. De utnyttjas ofta av skolorna och har en viktig funktion när det gäller fortbildning av lärare. Regeringen har i årets budgetproposition (1993/94:100, bil. 9) föreslagit att skall ställas till förfogande för att stödja befintliga och blivande teknik/ och naturvetarcentra. Andra insatser för att på lång sikt öka rekryteringen till tek- nisk/naturvetenskaplig utbildning är dels ett uppdrag till Rådet för grund- läggande högskoleutbildning, dels ett uppdrag till och Verket för högskoleservice (VHS). skall användas av för utveckling av både innehåll och utbildningsformer inom den tekniska/naturvetenskapliga högre utbildningen i syfte att göra utbildningen mer attraktiv för kvinnliga studenter. får och använda (1993-98) för att sprida goda idéer och modeller och för att ta fram en övergripande strategi för metodutveckling av undervisningen i teknik och naturvetenskap. Särskild uppmärksamhet skall ägnas kvinnliga studenter. För att bredda rekryteringsunderlaget till teknisk/naturvetenskaplig hög- skoleutbildning inrättades ett tekniskt/naturvetenskapligt basår. Det vänder sig till dem som gått samhällsvetenskaplig eller ekonomisk linje i gymnasieskolan. Kvinnliga studerande ges förtur vid antagning. Jämställdhet - ett utbildningspolitiskt mål Genom den pågående reformeringen av utbildningsväsendet har en ny an- svarsfördelning mellan stat och kommun och ett nytt system med en mål- och resultatorienterad styrning av skolan och universitet och högskolor genomförts. Klart uttalade mål för jämställdhetsarbetet i skolan har funnits . Det är emellertid först genom det införda styrsystemet som krav ställs på återkommande uppföljning och utvärdering på nationell nivå. Detta ger regering och riksdag betydligt ökade möjligheter att följa utvecklingen av arbetet för att förverkliga jämställdhetsmålet. I 1 kap. 2 § skollagen (1990:1477) slås fast att "alla barn och ungdomar skall, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom". Vidare är enligt 2 kap. 8 § skollagen varje kommun skyldig att i sin skolplan redovisa vilka åtgärder som kommunen avser att vidta för att uppnå jämställdhet mellan könen inom skolområdet. Från och med /95 gäller en ny läroplan för de frivilliga skol- formerna. Från samma tidpunkt skall vissa delar av den nya läroplanen för det obligatoriska skolväsendet också kunna tillämpas. Av riktlinjerna (prop. 1992/93:220 och prop. 1992/93:250) för de nya läroplanerna framgår att jämställdhet mellan kvinnor och män tillhör den värdegrund, som skolans verksamhet skall bygga på. redovisar i sin anslagsframställning för åren 1994/95-1996/97 arbetet med att utveckla en strategi för utvärdering och utveckling av jäm- ställdhetsfrågorna inom ungdomsskolan. Bland annat framhålls att intresset framöver mer måste "riktas mot kritisk granskning av hur kunskaper förmedlas och införlivas samt effekterna av innehåll och budskap i läromedel och undervisning." En programövergripande plan för jämställdhetsfrågor skall vara klar . Syftet är dels att definiera begreppet jämställdhet utifrån ett skol- och elevperspektiv och ange vägledande principer för arbetet, dels att ta fram en modell för hur samlade erfarenheter och kunskaper inom jämställdhetsområdet kan nyttiggöras bl.a. lokalt på de enskilda skolorna. Hur jämställdhet som kunskapsområde och pedagogisk fråga skall hanteras i lärar-, skolledarutbildning och fortbildning är ett annat område i planen. För att förnya och blåsa nytt liv i jämställdhetsarbetet och fördjupa kun- skaperna om könstillhörighetens betydelse för flickors och pojkars olika villkor och förutsättningar i skolan har tillsatt en ar- betsgrupp om kvinnligt och manligt i skolan. Gruppen skall redovisa hur skolans arbetsformer, undervisningens utformning, ämnenas förläggning i tiden och hur exempelvis skillnader mellan flickors och pojkars intressen och förhållningssätt i olika åldrar kan bli en tillgång - och inte ett hinder - i skolan. En slutrapport med åtgärdsförslag skall lämnas . Ramar för jämställdhetsarbetet vid universitet och högskolor anges i hög- skolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100). Av högskolelagen 1 kap. 5 § framgår att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid skall iakttas i högskolornas verksamhet. I högskoleförordningen 1 kap. 8 § framhålls också jämställdhetslagen (1991:433) och jämställdhetsförordningen (1984:803) som bestämmelser för anställda vid universitet och högskolor. För studenterna anges i 8 kap. 8 § i högskoleförordningen att "vid i övrigt lika meriter får urval ske med hänsyn till kön i syfte att förbättra rekryteringen av studenter från kraftigt underrepresenterat kön". Dessa övergripande mål för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i högre utbildning och forskning har följts upp i de beslut som , , fattat om ramar för ett treårigt utbildningsuppdrag till universitet och högskolor (prop. 1992/93:169, Högre utbildning för ökad kompetens) och om forskningspolitiken för perioden /94-1995/96 (prop. 1992/93:170, Forskning för kunskap och framsteg). Av propositionerna framgår att regeringen anser det angeläget att främja jämställdhet mellan kvinnor och män inte bara som en självklar rättviseaspekt utan som ett led i en strävan att höja kvaliteten i utbildningen och stärka som kunskapsnation. I ett tiopunktsprogram (prop. 1992/93:170) presenterades åtgärder dels för att främja jämställdhetsarbetet inom universitet och högskolor och bl.a. öka andelen kvinnliga forskarstuderande och lärare, dels för att stödja kvinno- och jämställdhetsforskningen. De åtgärder som vidtagits med anledning av programmet kommer regeringen att redovisa . arbetar en särskild grupp inom med jämställdhetsfrågor inom högre utbildning och forskning, den s.k. JÄST-gruppen. Jämställdhetsfrågor i lärarutbildningen inbjöds samtliga högskolor med lärarutbildning att ansöka om medel för utvecklingsinriktade projekt i syfte att få en utbildning som ger blivande lärare bättre kunskaper om jämställdhet mellan kvinnor och män. 14 högskolor fick stöd från anslaget Särskilda jämställdhetsåtgärder. Flera olika modeller för lärarutbildningen har tagits fram liksom läromedelsanalyser, undervisningsmaterial och underlag för en bättre metodik. En särskild satsning har också gjorts för att stimulera och stödja kvinnor med yrkesteknisk grundutbildning att utbilda sig till yrkeslärare. Regeringen inbjöd på liknande sätt högskolor med förskollärar- och fritidspedagogutbildningar att söka projektmedel för att utveckla kurser eller moment om jämställdhetsfrågor som skulle ingå i grundutbildningen. Nio högskolor har beviljats medel. Jämställdhetskurser har tagits fram, läromedel har granskats och särskilda satsningar har genomförts för att öka andelen män på dessa utbildningslinjer. 5 Jämställdhet i familjen av utvecklingen: Trots kraftfulla satsningar på information, opinionsbildning och projektverksamhet av olika slag har fäders uttag av föräldrapenning inte ökat i nämnvärd utsträckning. År l988 tog fäderna ut av det totala antalet föräldrapenningdagar. var motsvarande siffra . Målet att öka andelen män i barnomsorgen har inte uppnåtts . Män och föräldraledighet Ett viktigt mål i handlingsplanen var att andelen män som utnyttjar möjlig- heterna till en längre sammanhängande period av vård och omsorg om det egna barnet bör öka. Detta mål konkretiseras något i propositionen Olika på lika villkor, om en ny jämställdhetslag m.m. (prop. 1990/91:113), där det sägs att vid utgången av bör minst två tredjedelar av fäderna i någon utsträckning använda möjligheten att utnyttja föräldrapenningen med anledning av barns födelse. Både aktivt arbete med opinionsbildning riktad till män och projektverksamhet har företagits i syfte att öka fäders uttag av föräldrapenningdagar. Idégruppen för mansrollsfrågor har genom egna undersökningar, seminarier och ett flertal rapporter, som fått stor spridning, starkt bidragit till opinionsbildningen. Gruppen avslutade sin verksamhet . har regeringen anslagit medel för särskilda informationsinsatser på området. Arbetsplatser inom både privat och offentlig sektor har beviljats bidrag för att påverka attityder och förhållanden i arbetslivet och därmed underlätta för fäder att vara föräldralediga. Informationskampanjer har genomförts och utvecklingsarbete har bedrivits. och /94 genomfördes också annonskampanjer om pappaledighet. tillsattes även den särskilda arbetsgruppen om papporna, barnen och arbetslivet med uppdrag att utarbeta förslag och modeller för att undanröja hinder för en mer allmänt utnyttjad föräldraledighet av fäder. Gruppen lämnade sin första delrapport. Trots dessa satsningar på information, opinionsbildning och projektverksamhet av olika slag har fäders uttag av föräldrapenning ökat mycket lite. På vissa orter där t.ex. informerat särskilt om pappaledighet eller där särskilda pappagrupper bildats inom ramen för föräldrautbildningen har man dock kunnat konstatera att fäder tagit ut fler föräldrapenningdagar än vad som gäller i genomsnitt för riket. tog fäderna ut av det totala antalet föräldrapenningdagar. var motsvarande siffra . Uppgift för föreligger först . Ytterligare insatser för att öka fäders uttag av föräldrapenning föreslås i denna proposition (se avsnitt 8). Män i barnomsorgen Det är angeläget att barn får både kvinnliga och manliga förebilder i barn- omsorgen. Därför var ett allmänt mål i handlingsplanen att andelen män i barnomsorgen borde öka. Projektverksamhet har varit ett av medlen för att nå detta mål. Projekten har bl.a. handlat om att intressera manliga ungdomar för att välja vårdlinjen på gymnasiet eller förskollärarutbildning. För att belysa frågan om fler män i barnomsorgen har inbjudit till två seminarier, 1989 och 1993. Båda seminarierna finns dokumenterade, det senaste i rapporten vill killar inte jobba på dagis och fritids? (1993 ). Även inom Nordiska ram har initiativ tagits till ett nordiskt projekt om män i barnomsorgen. Inom projektet kommer förslag och handlingsstrategier att presenteras . var andelen män i barnomsorgen ; var motsvarande andel . En förklaring till att andelen män sjunkit kan vara att antalet anställda inom barnomsorgen totalt sett har ökat . Siffrorna visar dock med all tydlighet att målet att öka andelen män inom barnomsorgen inte har uppnåtts .