prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — En ekonomisk politik med mindre utgiftsminskningaroch en passiv hållning till arbetslösheten skulle få betydligt allvarligareföljder De stora underskotten skulle fortsätta att växa, vilket skulle ge enkraftig press uppåt på räntan. Hushållen skulle drabbas direkt genom ökadeutgifter för bl.a. boende och indirekt genom lägre investeringar och en svagareutveckling av sysselsättningen. De ökande kostnadema för räntan på stats- skuldenskulle dessutom snabbt tränga ut även de mest angelägna sociala Prop.1994/95:100 utgiftema och därmed öka välfärdsklyftoma. De kommandegenerationer- Bilaga I na skulle tvingas ta över en stor skuld och därmed fålägre disponibla inkomster och sämre offentlig service. En hög och beståendearbetslöshet är det största hotet mot välfärden och en rättvis fördelning. Det bästa sättet att minska utgiftema för deoffentliga transfereringaraa är att på olika sätt minska antalet arbetslösa.Det handlingsprogram för minskad arbetslöshet som presenteras i dennaproposition innebär att arbetslinjen sätts framför bidragslinjen. Allt flermäimiskor kommer att åter kunna försörja sig själva. Rehabiliteringsinsatseroch andra åtgärder kommer på liknande sätt att minska utgiftema förlångtidssjukskrivning och förtidspension. Vid bedömningen av olika altemativ att direktminska ersättningama inom familjepolitiken och socialförsäkringen, harfördelningspolitiska hänsyn vägts mot andra viktiga mål. Åtgärder som medförökad användning av inkomstprövning eller sänkta ersättningstak isocialförsäkringen kan visserligen kortsiktigt ge mindre negativafördelningseffekter, men de riskerar att underminera stödet för den generellavälfärdspolitiken. Dessutom medför de högre marginaleffekter, vilket motverkararbetslinjen. Minskat utbyte av arbete kan dessutom skapa risker författigdomsfällor, som indirekt kan öka utgiftema för transfereringar. Inkomstprövningeller sänkta ersättningstak bör därför användas restriktivt. När resursema är begränsade, måste de emellertidutnyttjas effektivare. Åtgärdema i familjepolitiken och socialförsäkringen ärutformade så att välfärdspolitiken behåller sin generella karaktär och ger ettförsvarligt stöd till alla dem som måste kunna lita på den offentliga socialatryggheten. De sammanlagda fördelningseffektema avåtgärdsprogrammen i den ekonomisk-politiska propositionen och i dennaproposition redovisas i diagrammen 5.1-5.4, Kalkylen baseras på 1992 årsSCB-undersökning av hushållens inkomster, framskriven till ekonomiskaoch demografiska förhållanden. Diagrammen visar de kombinerade direkta (statiska)effektema av i stort sett alla åtgärder inom skatte- och transfereringssystemendå alla åtgärder trätt i kraft . Det är viktigt att framhålla att någonhänsyn inte har tagits till de förväntade effektema på räntor ochsysselsättning. Av de föreslagna budgetförstärkningama bidrarhushåll i decilgmpp 10 (de med högst ekonomisk standard) med 28procent. Hushåll i decilgmpp 9 bidrar med ytterligare . Hushålleni decilgmppema 1 och 2 (med lägst ekonomisk standard) bidrar tillsammans medca , se diagram 5.1. Analysema visar också en något större procentuellminskning av den disponibla inkomsten för hushåll i lägre decilgmpper än fördem med genomsnittliga inkomster De av hushållen med högst ekonomiskstandard beräknas emeUertid få den största minskningen, se diagram 5.2. Diagram5.1 Andel av den totala budgetförstärkningen som respektive decilgrupp /95 100 bidrar med ' Anm.: Samtliga hushåll decilindelade efter disponibelinkomst per konsumtionsenhet. Diagram 5.2 Decilgmpper. Förändring av disponibel inkomst1998 genom skatte- octi transfereringsåtgärderna Anm.: Samtliga hushåll decilindelade efter disponibelinkomst per konsumtionsenhet. Sammantaget medför regeländringama en oförändradinkomstpridning (mätt med den s.k. Gini-koefficienten). Åtgärdema harvisserligen en svagt regressiv fördelningsprofil över decilgmppema 2 till 8.Det beror på att minskningaraa av transfereringaraa för hushåll med lägre ekonomiskstandard inte fullt ut uppvägs av de ökade skatter som får betalas av hushållmed högre inkomster Många hushåll med låga och genomsnittliga inkomster hardock ekonomiska bekymmer till följd av arbetslösheten och de gynnas viden ökad sysselsättning. Även efter dessa mycket omfattande åtgärdsprogram harSverige fömtsättningar att bevara en jämn fördelning av de ekonomiska resursemajämfört med andra länder. Indelningen i familjetyper visar att de föreslagnanedskäraingama i främst bambidragen, flerbamstilläggen och bostadsbidragenmedför att familjer med tre eller fler bam får den största minskningen av dendisponibla inkomsten. Detta uppvägs inte av effektema av inkomstför-stärkningama.Den totala effekten av ändrade skatte- och transfereringsregler beräknas blica större för familjer med tre eller fler bam jämfört medövriga familjetyper Bamfamiljer gynnas dock särskilt av att den kommunalaverksamheten prioriteras, genom t.ex. rimliga avgifter och god kvalitet ibamomsorgen, bra utbildning och sjukvård osv, se diagram 5.3. 1994/95:100 Bilaga 1 Diagram 5.3 Familjetyper. Förändring av disponibel inkomst1998 genom skatte- och transfereringsåtgärderna 4)0' iö«'';vAe(s9-' *-* ö*.»'* övSi* gais .x->- >X< '-"" ■-'-■'- ' En uppdelning på s.k. socio-ekonomiska gmpper visaratt effekten av åtgärdema blir störst för hushåll med högre tjänstemän ochlägst för arbetarhushåll, se diagram 5.4. Även med denna indelning skiljer siggenomsnittseffekten för olika gmpper med högst Beräkningamahar vidare visat att nettoeffektema av åtgärdema i genomsnitt är lika förkvinnor och män. Män berörs i högre grad av skatteåtgärdema, kvinnor av deändrade transfereringaraa. Gmppen ålderspensionärer beräknas få ungefär sammaförändring av den ekonomiska standarden som genomsnittshushållen. Hushåll iåldem utan barn berörs i något mindre utsträckning av åtgärdema. Diagram 5.4 Socio-ekonomiska grupper. Förändring avdisponibel inkomst 1998 genom skatte- ocli transfereringsåtgärderna 1994/95:100 Bilaga 1 K\de'S' Sammantaget ger den fördelningspolitiska analysen vidhanden att åtgärdema slår relativt jämnt för olika gmpper av hushåll; ingaundantas från de krav som ställs för att sanera de offentliga finansema. Degrapper som berörs något mer än andra har antingen gynnats av de senaste årensskattepolitik, eller kommer att dra störst fördel av handlingsprogrammet motarbetslöshet och av politiken för att väma kvaliteten i bamomsorg, utbildning,vård och andra offentliga verksamheter. Med en starkare ekonomisk återhämtning- med bl.a. ökad sysselsättning och sänkt ränta -blir fördelningseffektema mergynnsamma än vad som framgår av den här redovisade statiska beräkningen avregeländringar Det sanmianhän-ger med de positiva effektema av lägrearbetslöshet och utgiftsräntor, särskilt för bamfamiljer och ungdomar. Åtgärdemas fördelningsprofil och den antagnaekonomiska utvecklingen /95:100 skulle bli betydligt mer ogynnsam medantagande om en mer passiv eko- Bilaga 1 nomisk politik ochsysselsättningspolitik. Följderna av en sådan politik skulle ännu kraftigaredrabba just barnfamiljer, handikappade, pensionärer och andra svaga gmpper -genom ökad arbetslöshet, kraftigt sänkt ekonomisk trygghet och nedskärningar iutbildningen, sjukvården, barnomsorgen, äldreomsorgen osv. 6 Budgetförslaget ochförstärkningar av den offentliga sektorns finanser 6.1 Samlade förstärkningar av de offentliga finanserna Ipropositionen om Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. (prop. 1994/95:25)föreslogs förstärkningar av de offentliga finanserna på sammanlagt 56,4miljarder kronor . Dessutom aviserades att förslag ombudgetförstärkningar med ytterligare skulle föreläggasriksdagen i budgetpropositionen. Sammantaget innebär förslagen ibudgetpropositionen, EU-finansiering exkluderad, förslag till utgiftsminskningarmed , varav infaller /96. De samlade budgetförstärkningarna som förelagtsriksdagen i den ekonomisk-politiska propositionen och i budgetpropositionenuppgår därmed till 1998, varav 39,4 miljarder kronorberäknas få effekt 1995/96 (12 månader), exkl. konsekvenser av EU ochregeringens handlingsprogram mot arbetslösheten. Tabell 6.1 Samlade förstärkningar för den offentligasektorn 1995/96 och 1998* Miljarder kronor, 1994/priser och volymer (12 månader) 36,6 -0,3 Utgiftsminskningar Avgår inkomstbortfall Summa 12,1 -2,0 10,1 24,8 -4,7 20,1 Summa Vissa ekonomisk-politiska åtgärder 12,1 -1,6 -0.9 9,6 24,6 -2,1 -0,8 21,7 Förstärkning av den offentliga sektorns finanser ' 1 tabellen särredovisas ej EU-avgiften och dessfinansiering (se avsnitt 6.4) och ej heller regeringens handlingsprogram motarbetslöshet. I budgetförslaget lägger regeringen fram ettomfattande handlingspro- Prop. 1994/95:100 gram mot arbetslöshet. Programmetinnebär en genomgripande omlägg- Bilaga 1 ning av den hittillsvarandearbetsmarknadspolitiken - innebärande att merparten av åtgärderaa kanfinansieras inom hittillsvarande budgetramar En tillfällig merbelastninguppstår på statsbudgeten med 1995/96 (12 månader).Regeringen avser att finansiera denna merbelastning med engångsvisa åtgärder.Dessutom föreslås en rad smärre reformer inom diverse departementsområden. Vid sidan av arbetet med att återställa balansen ide offentliga finansema krävs andra insatser för att öka kontrollen överinkomst- och utgiftsutvecklingen. Regeringen redovisar under avsnittetEkonomisk styrning av statlig verksamhet strategin för dessa insatser Ettväsentligt inslag i detta arbete är att göra budgetdokumenten mer heltäckandeoch lättöverskådliga. 6.2 Budgetförslaget och jämförbarhet Budgetförslagetför 1995/96 kan vara svårt att jämföra av två anledningar. För det första omfattar det konunande budgetåret en18-månadersperiod (t.o.m. ). Detta som enövergångslösning till det system med kalenderbudgetår vilket börjar gällafro.m. år'l997. För det andra görs en övergång till ökadbmttoredovisning på statsbudgeten. Motivet för detta är att ge en tydligarebild av statens åtaganden och underlätta förståelsen av statsbudgeten samt attskapa större likhet mellan det redovisade budgetsaldot och statens lånebehov.Det är av olika skäl inte möjligt att redan fr.o.m. föreliggande budgetförslaggenomföra en fullständig övergång till bmttoredovisning. Utgiftema för sjuk- och föräldraförsäkringenredovisas till på inkomstsidan, dvs. dessa utgifter redovisassom minskade inkomster Fro.m. /96 kommer samtliga utgifter försjuk-och föräldraförsäkringen att budgeteras och redovisas på statsbudgetensutgiftssida. Denna förändring innebär att inkomstema och utgiftema ökar medsamma belopp. Budgetsaldot påverkas följaktligen inte. Vidare föreslås de inkomster och utgifter somtillhör arbetsmarknadsfonden fortsättningsvis redovisas över statsbudgeten.Denna förändring innebär att budgetens redovisade omslutning ökar samt att detredovisade budgetsaldot försämras till följd av att arbetsmarknadsfonden förnärvarande uppvisar ett negativt finansiellt sparande. Försämringen av budgetsaldotmotverkas av att nettoupplåning minskar med samma belopp.Förändringaraa är således endast redovisningsmässiga vilket framgår av attstatens lånebehov inte påverkas. Med övergången till bmttoredovisning påstatsbudgeten ges en mer korrekt bild av statens samlade åtaganden i ekonomiskatermer än med den redovisning som tillämpats. attunderlaget för diskussionen om budgetpolitiken görs mer lättillgängligt,vilket är angeläget också av demokratiska skäl. Detvå förändringar som föreslås är de volymmässigt dominerande. Det återstårdock ett antal mindre förändringar för att uppnå fullständig bmttoredovisning.Regeringen avser återkomma med förslag om sådana förändringar. Inedanstående tabell görs en jämförelse mellan hur budgetsaldo och lånebehovm.m. skulle sett ut med de gamla redovisningsprinciperaa och hur de nu presenteras. Tabell 6.2 Statsbudgeten ocli statens lånebehovbudgetåren 1993/94-1995/96 1994/95:100 Bilaga 1 -177,1 -192,0 -153,4 -170,5 -218,5 -243,4 -82,4 -75,0 -53,5 -89,5 -114,4 Enligt föreslagna redovisningsprinciper. 6.3 Åtgärder för att förstärka budgeten Regeringensbudgetförslag innebär utöver de förslag som beslutats i anledning avpropositionen 1994/95:25 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m.budgetförstärkningar på totalt för och 15,1miljarder kronor för /96. Av de föreslagnabudgetförstärkningama exkl. EU-finansiering utgör 22,5 miljarderkronor utgiftsminskningar. I det följande redogörs för besparingama i på denstatliga konsumtionen samt därefter förslagen område för område. Regeringenaviserade i propositionen 1994/95:25 om Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder,m.m. sin avsikt att återkonuna till med förslag till konkreta förslagtill besparingar på den statliga konsumtionen. Regeringen presenterar nu konkretaförslag till besparingar på sammantaget budgetåret1995/96 och . Utgångspunktenför regeringens förslag har varit att samtliga myndig- Prop. 1994/95:100heters anslag fram till skall reduceras Bilaga I jämfört med redan fattade beslut. Besparingama skall inledas redan den1 . Vid utgången av 1996 skall besparingen motsvara en nivåsänkningpå . Vissa avsteg från det generella sparkravet har emellertidgjorts. Det gäller t.ex. vissa myndigheter som får nya omfattande uppgifter vidett EU-medlemskap, myndigheter som har genomgått en större omstmktureringoch myndigheter som är relativt nybildade. Även myndigheter vars verksamhet ärutsatt för ett omfattande efterfrågetryck eller får nya arbetsuppgifter, åläggsett mindre omfattande sparkrav. Det gäller t.ex. kriminalvården,arbetsförmedlingama och skattemyndighetema. InomJustitiedepartementets område föreslås att utgiftema reduceras med 0,4miljarder kronor för /96 (12 månader). Därefter föreslåsutgiftema inom rättsväsendet minskas med ytterligare såatt den sammanlagda besparingen uppgår till I miljard kronor . Åtgärdemainnebär bl.a. att stödet till politiska partier reduceras och att polisväsendetsparar Domstolama sparar vidare ochkriminalvården arbete kan förväntas ledatill ökade möjligheter att begränsa kostnader för allmän rättshjälp. För1995/96 föreslås därför att en besparing motsvarande tas utpå rättshjälpsanslaget. InomUtrikesdepartementets verksamhetsområde föreslår regeringen utgiftsbegränsningarom totalt för /96 (12 månader) och år 1998uppnås Ca av dessa är minskadeutgifter för bistånd, Östeuropa-samarbete, EFTA m.m. som vidtas som en följdav medlemskapet i EU. Utöver förslagen i den ekonomisk-politiska propositionenom biståndsramen föreslås nu ytterligare besparingar, främst inomutrikesförvaltningen. Besparingamainom Försvarsdepartementets område föreslås uppgå till 1,3 miljarder /96. beräknas besparingen uppgå till 2 miljarderkronor Förslagen aviserades i den ekonomisk-politiska propositionen. Regeringen har vidare aviserat yttertigare utgiftsbegränsningar i Prop-1994/95:100 samband med nästa försvarsbeslut om det säkerhetspolitiska lägetså Bilaga 1 tillåter, vilka motsvarar . För /96 (12 månader) föreslås engenerell besparing på statlig konsumtion om Vissastmkturella åtgärder föreslås, som t.ex. avveckling av . Regeringen avser vidare att medge attFörsvarsmakten senarelägger materielbeställningar m.m. om ca 500 miljonerkronor InomSocialdepartementets område föreslås nettobesparingar /96 (12 månader)uppgående till föreslås besparingar på 7,8miljarder kronor utöver de förslag som redovisades i den ekonomisk-politiskapropositionen (se Appendix). Huvuddelen av besparingama faller påregelförändringar i transfereringssystemen. Besparingaraa 1995/96 (12 månader) fördelas mellanförmåneraa för sjukvård, pensioner och familjepolitik. föreslåsbesparingar även i sjukförsäkringen. Nedan ges kortfattade konunentar tillbesparingaraa de första tolv månaderaa 1995/96 inom respektive område. Den största besparingen inom det familjepolitiskaområdet utgörs av att barabidraget sänks med . Detta gällerdock ej ensamstående med bara. Dämtöver minskas bostadsbidragen (och avskaffashelt för äldre hushåll utan bam). En förskjutning av utbetalningstid-punktemagenomförs. Åtgärdema innebär att den utredning, som aviserades i propositionenom Vissa ekonomisk politiska åtgärder, m.m., preciseras och delvistidigareläggs. Folkpensionsförmånen för gift pensionär förändraspå så sätt att förmånen alltid skall uppgå till av basbeloppetoavsett om den andra maken arbetar eller inte. Folkpensionsförmånen för förtidspensionärerföreslås sänkas som pensionstillskottet höjs imotsvarande grad. Nuvarande gmndnivå inom förtidspensioneringen ligger därmedfast och besparingen uppstår genom att pensioner utöver gmndnivå reduceras. Vidare föreslås förändringar i beräkningen avbostadstillägg till pensionärer samt förändringar i beräkningen av detsärskilda gmndavdraget för pensionärer inom det familjepolitiska områdetförskjuts ut-betalningstidpunkteraa. Sjukvårdsförmånema reduceras genom höjdaegenavgifter i läkemedels-och tandvårdsförsäkringama. Vidare höjspatientavgiften vid sjukhusvård för pensionärer. föreslås enhetligaersättningsnivåer på inom sjuk- och föräldraförsäkringen. Därigenomavskaffas karensdagen i sjukförsäkringen och ersättning för långtidssjuka höjs.Förhöjd ersättning utgår vid rehabilitering liksom iden tillfälliga föräldrapenningen och i föräldraförsäk- Prop. 1994/95:100 ringen som inte kan överlåtas på den andra föräldem. InomKommunikationsdepartementet föreslås besparingar om sammantaget 2,9 miljarderkronor . Av dessa kommer att få /96 (12 månader). Dessutom återbetalar en skuldpå 50 miljoner /96 (12 månader). Besparingsförslagen avser bl.a. minskningar i investeringsanslagenför vägar och jämvägar Detta innebär att det investeringsprogram som beslutadesår senareläggs. Vidare minskas anslaget Ersättning till förrikstäckande betalnings- och kassaservice. Dessutom minskas bidragen tillenskilda vägar och kommunala flygplatser PåFinansdepartementets område föreslås besparingar på samtliga myndigheterSammantaget fram föreslås besparingar på knappt 1,5 miljarderkronor, varav kan hänföras till tolvmånadersperioden1995/96. För att fillförsäkra skatteförvaltningen goda resurser förskatteindrivning och skattekontroll föreslår regeringen att besparingen förskatteförvaltningen mildras i jämförelse med det generella besparingskravregeringen ställt på statlig konsumtion. Besparingen på skatteförvaltningenuppgår trots detta till 0,3 miljarder . Till följd av Sverigesmedlemskap i /95 bortfaller en betydande mängdadministrativa mtiner för den svenska utrikeshandeln. Den besparing som därmedriktas mot tullen föreslås uppgå till , eller knappt 0,4 miljarderkronor fram . Dämtöver sker en besparing genom att bidraget tillEES avvecklas /95. Denna besparing bör dock ses som endelfinansiering av medlemsavgiften till EU. InomUtbildningsdepartementets område föreslås besparingar om totalt 2,4 miljarderkronor Av dessa kommer att få genomslag /96(12 månader). Dämtöver medför den minskade indexeringen av basbeloppet, somföreslogs i prop. 1994/95:25, en besparing på 1995/96 (12månader) respektive 1998 på studiemedelsanslaget. På skolområdet föreslås besparingar med nästan 95miljoner kronor de första 12 månadema av /96. Den sammantagnanivåsänkningen beräknas till ca inom skolområdet. Gmndskolan och motsvarande skolformer undantas dock helt från Prop. 1994/95:100 besparingskrav. och högskolor uppgårbesparingsförslagen till den . Nivåsänkningen inom högskolesektom kommer att uppgå tillnågot mer än I miljard kronor . Besparingsförslagen inom forskningsområdet uppgårtill den första . Forskningensnivåsänkning , där den största besparingen föreslås påforskningsrådsmedel, blir Förslagen inom studiestödet innebär bl.a. minskadestudiebidrag vid gymnasiestudier, slopat baratillägg i vuxenstudiestödet,minskade resurser för korttidsstudiestöd samt att det statliga bidraget tillstuderandes resor upphör Besparingsförslagen den första tolvmånadersperiodenuppgår till ca Inom det studiesociala området beräknasnivåsänkningen, inkl. vissa ytterligare åtgärder , uppgå till ca 0,9miljarder kronor InomJordbmksdepartementets område föreslås besparingar 1995/96 (12 månader) om ca1,De största besparingama avser EG:s miljöprogram, 1 miljardkronor, samt EG:s stöd till mindre gynnade områden i , 150miljoner kronor Vidare görs betydande besparingar inom utbildnings- ochforskningsområdet, Övriga besparingar uppgår till knappt0, Fram t.o.m. kommer utöver de besparingarsom föreslås /96 (12 månader) ytterligare attsparas. Huvuddelenav de föreslagna besparingaraa inom område bestårav regeländringar inom arbetslöshetsförsäkringen och inomarbetsmarknadspolitiken. Besparingama uppgår 1995/96 (12 månader) till knappt 6miljarder kronor och ca . Den största besparingen görs genomregelförändringar inom arbetslöshetsförsäkringen. Inom arbetsmarknadsområdetgenomförs besparingar genom sänkning av ersättningsnivåema för vissautbildningsbidrag. Vidare föreslås en stegvis nedtrappning av lönebidraget vidanställning av arbetshandikappade. Regionalpolitikens anslagsnivå minskas med 0,5miljarder kronor . Medlemskapet i EU innebär dock att Sverigekommer att få ett betydande återflöde från på ca 2,4miljarder kronor Åtgärder inom Invandringm. m. Prop. Bilaga I Regeringen föreslog i prop. 1994/95:25 attutgiftema för invandring m.m. kan minskas med år 1998jämfört med tidigare planer Regeringen bedömer nu att utgiftema i stället kanreduceras med Reduceringama kan åstadkommas dels genomförbättrad inressekontroll och regel- och organisationsförändringar som görasylprövningsprocessen och verkställighet av avlägsnandebeslut effektivare,dels genom att vidareutveckla de förslag som diskuterades i densocialdemokratiska propositionen om lindring av orsaker bakom flykt ochpåtvingad migration samt planeringsramar för invandring (prop. 1990/91:195). Konkreta förslag för hur besparingsåtgärderna kanuppnås skall lämnas av den parlamentariska kommitté som har till uppgift att seöver invandrings- och flyktingpolitiken. Kommunala förslag bör kunnagenomföras fro.m. InomKulturdepartementets område föreslås besparingar i statlig konsumtion, vilketberäknas ge i besparing. Vidare föreslåsbesparingar i utgiftema för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamhetenpå . Koncessionsavgiftema från TV4 föreslåstillföras statsbudgetens inkomstsida. Inom områdeföreslås också ett reformutrymme på InomNäringsdepartementets område föreslås åtgärder för /96 (12 månader) omsammantaget Förslaget till besparingar inomNäringsdepartementets område hänför sig främst till europeiskt FoU samarbete,där anslagen även nedräknats med avseende på bortfallande EES-avgifter InomSveriges geologiska undersökning sker avveckling av den maringeologiskaverksamheten. Produktivitets- och effektivitetskrav har utlagtspå myndighetemas förvaltningsanslag, bidragsanslag samt övriga anslag förstatlig konsumtion. T.o.m. föreslås, utöver tidigareföreslagna åtgärder, budgetförstärkningar om ytterligare Reformema inom område hänförsig främst till teknisk forskning och utveckling. Åtgärder inomCivildepartementets område Prop. Bilaga I Inom verksamhetsområdeföreslås besparingar motsvarande . För budgetåret1995/96 (12 månader) uppgår besparingama till Besparingamai den statliga konsumtionen avser i huvudsak åtgärder som berör länsstyrelserna.I övrigt berörs Kammarkollegiet, och Allmännareklamationsnänmden. Vidare görs besparingar på statsbidragen tillideella organisationer Nära hälften av neddragningama görs på de bidrag sominnehåller lokalstöd dvs. stöd till allmänna samlingslokaler och trossamfund. Regeringenföreslår att besparingar på netto genomförs undermandatperioden. För /96 föreslås varaktiga besparingar på 215miljoner kronor samt reformer för 115 miljoner varav 100 miljoner engångsvis. Åtgärderbeträffande de kyrkliga kommunema Regeringenuttalade i den ekonomisk-politiska propositionen att även de kyrkligakommuneraa bör bidra till saneringen av statens finanser Mot denna bakgmndlämnade regeringen förslag om att de kyrkliga kommunema skall ersätta statenför administrationen av kyrkoskatten.