prop · GH03180 · 1994-01-01 00:00:00 — Verkets beställarkompetens och metoderna för upphandling av väghållningstjänster samt uppföljning och kontroll av denna verksamhet måste utvecklas så att målen för trafiksäkerhet och miljö kan säkerställas. En annan förutsättning för att produktionsverksamheten skall kunna bolagiseras är att marknaden för väghåll- ningstjänster fungerar tillfredsställande. Vidare måste formerna för samverkan, mellan myndighetsutövning och fristående entreprenörer som utför väghållningstjänster, utvecklas. Det är enligt vår uppfattning möjligt att uppfylla de förutsättningar och lösa de problem som vi angivit ovan. bör därför bolagiseras . Tidpunkten möjliggör en utveckling av beställarkompetens vilket kommer att bidra till en fungerande marknad för upphandling av väghållningstjänster. fram till skall det rationaliserings- och effektiviseringsarbete som pågår inom produktionsdivisionen intensifieras. Målet är att en fullständig resursanpassning skall vara genomförd före . Divisionen bör bolagiseras som en sammanhållen enhet. Vår uppfattning är vidare att de beslut om konkurrensutsättning av produktionsverksamhet som riksdag och regering redan har fattat kommer att få en helt avgörande betydelse för verksamhetens fortsatta utveckling. Genom konkurrensutsättningen kommer organisationen att tvingas anpassa sig till de förhållanden som råder på anläggningsmarknaden i stort. Detta kommer bl.a. att leda till en anpassning av resurser och kostnader inom produktionsdivisionen. För att det nybildade bolaget långsiktigt skall kunna överleva måste det förutom genomförandet av den interna resursanpassningen även ges rimliga övergångsförutsättningar. En del i detta är att bolaget, med avsteg från de principer som tidigare lagts fast av riksdag och regering, endast bör ta över den del av pensionsskulden som avser den personal som vid bolagiseringstillfället är aktiv i bolaget. Vidare bör regeringen överväga att ge divisionen möjlighet att fram till bolagiseringen utöka sitt verksamhetsområde. Detta är nödvändigt för att divisionen skall kunna ta sig in på nya marknader och därigenom minska sitt beroende av . Det utökade verksamhetsområdet är i vårt förslag mycket klart avgränsat i syfte att begränsa de risker som är förenade med att gå in på nya marknader. Det är , enligt vår uppfattning, för tidigt att uttala sig om en lämplig framtida huvudman för produktionsbolaget. Produktionsdivisionens utveckling fram kan enligt vår bedömning bli sådan att en privatisering av verksamheten är att föredra. Det kan vidare enligt vår mening bli aktuellt att i samband med en bolagisering undersöka möjligheterna till samgående med andra aktörer på marknaden som kan tillföra kompetens, erfarenhet och övriga resurser inom verksamhetsområden som inte finns inom produktionsdivisionen. Ett samgående kan därigenom möjliggöra att divisionen kan agera på en bredare marknad. I vårt uppdrag har även ingått en översyn av den del av verksamhet som bedrivs i bolagsform. Översynen har inte inkluderat den verksamhet som bedrivs i Svensk-Danska broförbindelsen . Den verksamhet som vi har ägnat oss åt kan delas in i tre områden. (Väginvest) bedrivs finansiell verksamhet i anslutning till avgiftsfinansierade väg- och broprojekt. (SweRoad) exporterar kunnande inom vägsektorn och inom bolaget () bedrivs teknisk utvecklingsverksamhet. Våra förslag vad gäller bolagsverksamheten innebär att den organisatoriska strukturen renodlas med utgångspunkt från de tre verksamhetsområden som beskrivits ovan. Väginvest bör vara ett holdingbolag för de tre verksamhetsgrenarna och ett nytt bolag, , bör inrättas. , som blir ett av bolagen under Väginvest, skall i sin tur vara moderbolag för de projektfinansieringsbolag som finns . SweRoad och RST läggs i vårt förslag direkt under Väginvest. Den föreslagna organisationen innebär att Väginvest får det samlade ansvaret för den övergripande affärsmässiga utvecklingen inom de olika verksamhetsgrenarna. Vi lämnar vidare förslag till generella regler som bör gälla vid bolagisering och utförsäljning av utvecklingsverksamhet som har sitt ursprung i . Förslagen innebär i korthet att inga projekt får bolagiseras utan att det finns en eller flera utomstående delägare som bidrar med minst samma insats i form av riskkapital och andra resurser som . Detta förfarande kommer att leda till att de olika projekten utsätts för en kommersiell granskning som, så långt det är möjligt, säkerställer att projektet har sådana affärsmässiga förutsätt- ningar att det kan överleva på egna meriter. I samband med att ett nytt utveck- lingsbolag bildas skall formerna för långsiktiga engagemang i bolaget klarläggas. Verket skall överväga och sätta upp mål för man har för avsikt att vara engagerad i verksamheten. Dessa generella regler för utvecklingsbolag bör i tillämpliga delar även gälla för det nuvarande utvecklingsbolaget har övervägt möjligheten att föreslå regeringen att begära ett generellt bemyndigande från avseende rätt att bilda utvecklingsbolag. Vi har dock funnit att behovet av nya utvecklingsbolag kommer att vara begränsat och att det därför inte bör vara något problem att inhämta godkännande i varje enskilt fall. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , P. , Regeringen beslutar proposition 1993/94:180 Bolagisering av produktionsverksamhet m.m.