prop · GH03135 · 1994-01-01 00:00:00 — Barn- och arbete sker i nära samarbete med berörda departement. Till delegationen har därför knutits en särskild statssekreterargrupp. Ur Allmänna arvsfonden fördelas ekonomiskt stöd till bl.a. projekt som avser att främja fostran av ungdom. I regeringens proposition (1993/94:124) Allmänna arvsfonden föreslås en ny lag för arvsfonden samt att en ny myndighet knuten till , Arvsfondsdelegationen, inrättas. Den nya myndigheten övertar därmed uppgiften från Barn- och att pröva frågor om stöd ur fonden enligt de medelsramar som regeringen bestämmer och efter regeringens riktlinjer. Regeringen kan härutöver bl.a. besluta om vissa särskilt riktade insatser samt delegera uppgiften att fördela medel för detta ändamål även till andra myndigheter. är en självständig myndighet som inrättades (SFS 1993:710). Regeringen har utsett till ombudsman för barn och ungdom upp till . har till uppgift att bevaka barns och ungdomars rättigheter och intressen. Ombudsmannen skall särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmer överens med åtaganden enligt . skall enligt lagen (1993:335) om Barnombuds-man bevaka frågor som angår barns och ungdomars rättigheter och intressen. Uppgiften är att definiera innebörden av samt att utforma riktlinjer och modeller för lagstiftning, regeltillämpning och samhällsplanering utifrån intentionerna i konventionen. Ett av verksamhetens mest framträdande drag är opinionsbildning på olika nivåer i samhället. Ett viktigt led i det arbetet är att ta del av barns och ungdomars synpunkter och ge dem en röst i den allmänna debatten samt att påverka beslutsfattares, allmänhetens och organisa-tioners förhållningssätt till barns och ungdomars livsvillkor. Barn- ombudsmannen skall bedriva ett nära samarbete med frivilligorga-nisationerna och med de myndigheter som arbetar med barn- och ungdomsfrågor på olika nivåer i samhället. uttalanden och den rapport som lämnas till regeringen är betydelsefulla verktyg i opinionsbildningen. Rapporten skall innehålla en beskrivning av de områden där barnombudsmannen anser att barns och ungdomars rättigheter kränks eller där inte efterlever samt ge förslag till förbättringar på området. ungdomsutbyte bildades av staten, för ungdomsorganisationer och . Stiftelsens övergripande uppgift är att främja internationellt ungdomsutbyte. Stiftelsen svarar för utveckling och uppbyggnad av ett nationellt databaserat informationssystem kring ungdomsutbyte. Stiftelsen har också ansvar för medverkan i EG:s utbytesprogram Ungdom för samt för ett ungdomsutbytesprogram med tredje världen, det s.k. World Youth-programmet. Regeringen har tillkallat en särskild utredare om ungdomars levnads-villkor och framtidsutsikter (, C 1992:07, dir. 1992:107). Utredaren skall beskriva och analysera ungdomars levnadsvillkor i ekonomiskt och socialt hänseende samt föreslå konkreta åtgärder som syftar till att underlätta ungdomars inträde i vuxenlivet. Särskild vikt skall läggas vid deras möjligheter att etablera sig på bostads- och arbetsmarknaderna. I uppdraget ingår att göra en jämförande studie av situationen för dagens ungdomar och tidigare ungdomsgenerationer. Vidare skall utredaren visa i vilken utsträckning det finns risk för ökade generationsklyftor i samhället i fråga om medborgarnas sociala och ekonomiska levnadsvillkor och deras möjlighet till förmögenhetsbildning. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild arbetsgrupp (C 1991:B) inom för samordning av insatser för utsatta ungdomar. Arbetsgruppen har ställning av myndighet inom . I arbetsgruppen ingår, förutom representanter för och , företrädare för , , , och . Arbetsgruppen har antagit namnet Plus-gruppen (Projektet lokal utveckling genom samverkan). Syftet med arbetet är att främja en utveckling av såväl individuella som allmänt förebyggande insatser för ungdomar i eftersatta bostads-områden. Arbetet bygger på en nära lokal samverkan mellan olika offentliga och ideella verksamheter utifrån gemensamt utarbetade handlingsplaner. Sammanställning av regeringens aktuella åtgärder för ungdomar Arbetet med ungdomsfrågor spänner över många verksamhetsområden. I det följande redovisas en sammanställning av regeringens aktuella åtgärder för ungdomar. Uppgifterna är i huvudsak hämtade års budgetproposition (1993/94:100). 1 Ungdomar och utbildning Utbildningspolitiken inriktas på att ställa behovet av kunskap och kompetens i fokus. De senaste årens skolreformer syftar till att förstärka familjernas ställning och öka skolornas självständighet genom en omfattande avreglering av skolväsendet. Förändringarna inom den högre utbildningen syftar till att för-stärka kvaliteten, att öka studenternas valmöjligheter och att frigöra lärosätena från tyngande statlig reglering. Inom utbildningsväsendet pågår ett utvecklingsarbete i syfte att ställa kompetensfrågorna i fokus. Ambitionen är att stimulera en diskussion om vilken kompetens framtiden kräver och hur kompetensbehoven skall tillgodoses. Detta arbete, som bedrivs under namnet Agenda 2000 - kunskap och kompetens inför nästa århundrade har engagerat en rad institutioner, akademiker, organisationer, företag och fristående de-battörer. Resultaten av arbetet kommer att redovisas i etapper . I de senaste årens reformarbete har en viktig utgångspunkt varit att de nya och högre kvalitetsambitionerna endast kan uppnås om vi kan åstadkomma större mångfald och variation inom utbildningsväsendet - när det gäller utbildningsvägar, upplåtelseformer och pedagogiska metoder. Detta kan i sin tur endast uppnås om de enskilda aktörerna - skolor, universitet och högskolor - och ytterst de närmast berörda - lärare, familjer, elever och studenter - får ett avgörande inflytande över utbildningarna. Möjligheter till alternativ och fria val har införts eller utvidgats. Nya läroplaner har fastställts och den högre utbildningens linjesystem har ersatts med en flexiblare ordning. System för utvärdering och kvalitetsgranskning har införts. Det nya styrsystemet, som innebär en övergång från regelstyrning till målstyrning av skolan är med de nya läroplanerna och det nya betygssystemet på väg att få fullt genomslag. ingår bidragen för , gymnasieskolan, den kommunala vuxenutbildningen och svenska för in-vandrare, som inte omfattas av det kommunala flyktingmottagandet, i det statliga utjämningsbidraget till kommunerna. Bidragen för särskolan och särvux ingår i skatteutjämningsbidraget till landstingen. Bidragen utgår som ett finansiellt stöd för verksamheten i kommuner respektive landsting, som själva beslutar om bidragens användning. kom den första samlade rapporten från upp-följningsverksamhet, Bilden av skolan 1993. I rapporten dras slutsatser såväl om starka sidor som kvalitetsmässiga brister i skolan. Rapportens påpekanden om brister i bl.a. skolans undervisning i naturvetenskapliga ämnen (framför allt fysik), sexårsverksamheten och elevernas inflytande över undervisningen har rönt stor uppmärksamhet. Regeringen kommer att överlämna en skrivelse till med en utvecklingsplan för skolväsendet. har också beslutat om riktlinjer för en ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan samt om riktlinjer för en ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och sär-vux. Regeringen har därefter utfärdat dels en läroplan för det obliga-toriska skolväsendet (Lpo 94), dels en läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). De nya läroplanerna utformas för att kunna användas i en målstyrd skola, där regering och riksdag anger de nationella målen och utvärderar resultaten, medan kommunerna svarar för att verksamheten bedrivs så att målen nås. Målen i läroplanerna anger riktlinjerna i skolans arbete. De kommer att vara av två slag, mål att sträva mot och mål att uppnå. I läroplanen görs vidare en klar ansvarsfördelning mellan skolans olika befattningshavare. Det framgår att skolan skall ses som ett stöd för familjer i deras ansvar för att ge nästa generation en god grund att stå på. Ett sådant synsätt kräver ett aktivt engagemang från föräldrar och elever i skolans arbete. I läroplanerna lyfts också elevernas rätt till inflytande och ansvar fram. har även beslutat att kursplanerna i skall ha en struktur som anger vilken kravnivå alla elever skall ha nått upp till i varje ämne. Nationella utvärderingar kommer att genomföras under elevernas grundskoletid för att kontrollera att eleverna uppnått kravnivåerna. Alla elever skall garanteras en total undervisningstid i , en undervisningstid som också innehåller tid för elevens egna val. Skolorna får ökade möjligheter att påverka undervisningens uppläggning bl.a. genom rätt att profilera undervisningen genom att jämka i timplanen. har vidare angivit riktlinjerna för ett nytt mål- och kun- skapsrelaterat betygssystem. Vikten av information understryks bl.a. genom att dagens kvartssamtal skall utvecklas till utvecklingssamtal. Vid sidan av den muntliga informationen kan skriftlig information ges om föräldrarna önskar det redan från årskurs 1. Från och med årskurs 5 skall eleverna varje termin få skriftlig information om hur det går i skolan. Formerna för den skriftliga informationen kan variera. Från och med årskurs 7 skall eleven få betyg på sina kunskaper i en skala från A (utmärkt) till F (otillräckliga kunskaper). beslut ger kommunerna möjlighet att göra sin gymnasieskola mer kursutformad, vilket ger eleverna större möjligheter att påverka sina studier. De relativa betygen ersätts av ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem, där betyg sätts på varje avslutad kurs efter en fyrgradig skala Icke godkänd (IG), Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG). Rätten att välja skola och fristående skolor I två propositioner har regeringen lagt fram förslag till som innebär stora förändringar av villkoren att välja skola och att starta fristående skolor. har antagit förslagen och rätten att välja grundskola har skrivits in i skollagen. Rätten att välja grundskola innebär konkret två saker. Dels skall föräldrar och elever kunna välja bland kommunala skolor. Dels skall det vara ekonomiskt möjligt att starta fristående skolor, genom att dessa skolor ges offentligt bidrag som är likvärdigt med de bidrag som ges till kommunala skolor. Rätten att välja grundskola innebär att elever och föräldrar kan välja mellan de skolor i hemkommunen som drivs i regi, välja en fristående skola eller en skola i en annan kommun. Valfriheten begränsas av att elever som bor närmast en skola har förtur och att elevers och föräldrars val inte skall ge ekonomiska eller organisatoriska problem för kommunen. Om en elev väljer att gå i en grundskola i annan kommun än hemkommunen eller i en fristående skola, har den mottagande skolan rätt att få ersättning från elevens hemkommun, som motsvarar av den genomsnittliga kostnaden för motsvarande elev i elevens hemkommun. Antalet fristående grundskolor har mer än fördubblats . finns det över 250 fristående grundskolor med över 10 000 elever. En fristående skola skall vara öppen för alla, dvs. den får inte i sina antagningsregler utesluta eller diskriminera individer eller grupper av individer. Eventuella avgifter som de fristående skolorna tar ut skall vara skäliga och får inte verka segregerande. Fristående skolor över grundskolenivå är indelade i två kategorier, fristående gymnasieskolor och kompletterande skolor. Utbildningen vid fristående gymnasieskolor motsvarar den som ges i gymnasieskolan inom det offentliga skolväsendet. En fristående gymnasieskola kan av regeringen förklaras berättigad till offentligt stöd om den uppfyller vissa krav på kvalitet och lärarkompetens. Om en elev väljer att gå i en sådan skola i stället för i den offentliga gymnasieskolan är hemkommunen fr.o.m. /95 skyldig att lämna bidrag till skolan under förutsättning att hemkommunen hade varit skyldig att erbjuda eleven en gymnasieutbildning. En kompletterande skola är en fristående skola som bedriver utbildning som inte erbjuds i gymnasieskolan och som bedöms vara ett från nationell synpunkt värdefullt komplement till det offentliga skolväsendet. En kompletterande skola kan ställas under statlig tillsyn, vilket innebär att eleverna blir berättigade till studiestöd. De skolor som anses särskilt värdefulla kan också i vissa fall få statliga bidrag. Högre utbildning och forskning Liksom skolan har den högre utbildningen förändrats i grunden. Från har varje universitet och högskola det avgörande inflytandet över - och ansvaret för - den utbildning uni-versitetet eller högskolan erbjuder. En grundbult i frigörelsen är varje universitets och högskolas beslutsrätt i fråga om tillträdeskrav. Universitet och högskolor med eget ansvar för utbildningen skapar ett nytt utrymme för verkligt studentinflytande. Mångfalden utbildnings-alternativ gör det möjligt för studenterna att hitta de kombinationer av kunskaper som för var och en framstår som mest ändamålsenliga. Genom det resurstilldelningssystem som fattat beslut om får studenternas val av lärosäte även ekonomisk betydelse. I resurstilldelningssystemet finns också incitament som främjar univer-sitetens och högskolornas omsorg om studenternas tid och engagemang genom en god grundutbildning. För att ge flera möjlighet till högre utbildning på rimliga villkor måste distansutbildningen byggas ut. Regeringen avser att stimulera en utveckling av distansutbildningen genom att särskilt främja denna utbildningsform vid universitet och högskolor som tar initiativ i den vägen. Strukturförändringarna av den högre utbildningen förenas med en betydande utbyggnad av universitetens och högskolornas utbildnings-kapacitet. Sedan höstterminen uppgår kapacitetsökningen till hela 30 procent.Utbyggnaden av den högre utbildningen avser att säkerställa att så snabbt som möjligt får tillgång till en minst lika välutbildad arbetskraft som andra länder. forskningspolitiska beslut underströks betydelsen av att främja en bredare rekrytering till forskarutbildning. Svenska studenter deltar /91 i EG:s program för samverkan mellan högre utbildning och näringsliv, COMETT, och /93 i EG:s utbytesprogram för studenter, lärare och administratörer vid universitet och högskolor, . Från och med öppnas den högre utbildningen i de nordiska länderna för studenter från hela på lika villkor. Utbildningsinsatser med hänsyn till arbetsmarknadsläget m.m. Under innevarande budgetår har utöver reguljära medel anvisats särskilda medel för 40 000 platser i gymnasieskolan, 33 000 platser i komvux och 10 000 i folkhögskolan. Dessutom har folkbildningen fått för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. budgetproposition aktualiserar regeringen tre nya utbildningsformer som bedöms kunna bidra till ökad kompetens på kort sikt i dagens arbetsmarknadsläge men som också förväntas kunna ha långsiktig strukturell betydelse. Dessa är utbildningscheck, trainee-utbildning och sommaruniversitet. Utbildningschecken introduceras som ett led i kompetensutvecklingen av arbetslösa. Den inriktas på åtgärder som på ett generellt sätt förbättrar förutsättningarna för den enskilde på arbetsmarknaden, t.ex. språkutbildning. Traineeutbildningen är tänkt att vara en lärlingsutbildning men på eftergymnasial nivå i en kombination av arbetsplats- eller företagspraktik och kvalificerad teoretisk utbildning. och högskolor utnyttjas sämre än lärosäten i många andra länder . Syftet är att universiteten och högskolorna skall kunna erbjuda kurser ur det reguljära utbudet . Utöver dessa nya utbildningsinitiativ fortsätter en rad insatser som erbjuds detta budgetår också under nästa. Den totala omfattningen av dessa utbildningar, omräknat till helårsplatser, har regeringen beräknat till 77 000 platser. Studiehjälp utgår fr.o.m. kvartalet efter det eleven fyllt t.o.m. vårterminen det år eleven fyller . Studiehjälpen är och utgår . Därutöver kan extra tillägg (behovsprövat) och i vissa fall inackorderinsgtillägg utgå. Studiemedel kan utgå till studerande . Dessa består av studiebidrag och studielån. Studiemedlens storlek är knutet till bas-beloppet. utgör bidraget och det maximala lånebeloppet . Frågan om studiefinansieringen har beretts av Studie-stödsberedningen. Beredningen fullföljs på basis av den diskussions-promemoria som beredningen avlämnat. i skolan har till uppgift att ge hjälp och stöd till kommunerna och till sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn för att underlätta skolgången för elever med funktionshinder. Inom institutet finns en specialpedagogisk konsulentorganisation. Institutet skall även producera läromedel för synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/döva samt elever med utvecklingsstörning. Barn som inte kan gå i därför att de är utvecklingsstörda, synskadade, döva, hörselskadade eller talskadade kan fullgöra sin skolplikt i specialskolan eller särskolan. För ungdomar som inte kan gå i gymansieskolan därför att de är utvecklingsstörda finns gymnasiesärskolan. kommun anordnar - i enlighet med överenskommelse mellan staten och kommunen - inom sin gymnasieskola utbildning för döva och hörselskadade elever från hela landet. För ungdomar som är svårt rörelsehindrade, dvs. sådana ungdomar som på grund av sitt handikapp inte kan följa reguljär studiegång i gymnasieskolan finns Rh-anpassad utbildning med tillgång till särskilda omvårdnadsinsatser i form av habilitering och också boende i elevhem på fyra orter i landet. De kärva ekonomiska omständigheterna till trots, föreslår regeringen i årets budgetsproposition betydande förstärkningar för att förbättra skolsituationen för elever med vissa funktionshinder. Satsningarna avser utbyggnad av konsulentorganisationen, utveckling och utökning av läro-medelsproduktionen och en försöksverksamhet med utgivning av läro-medel för bl.a. dyslektiker. För att stödja studenter med funktionshinder finns speciella medel avsatta, vilka fördelas av . /94 uppgår dessa medel till . Undervisning av unga asylsökande m.m. Den svenska tar emot ett betydande antal elever från utlandet. De kommer från olika skolsystem och har mycket varierande skolbakgrund. Eleverna från krigs- eller katastrofområden har kanske bara sporadiskt kunnat delta i skolarbetet. Barn som är bosatta i omfattas enligt skollagen (1985:1100) av skolplikt. För barn som vistas i i avvaktan på beslut i ett ärende om uppehållstillstånd eller under liknande omständigheter och som skulle haft vanlig skolplikt, om de var bosatta i riket, gäller enligt grundskoleförordningen (1988:655) följande. Barnen skall tas emot i i den kommun där de vistas, så snart skolgång är lämplig för dem med hänsyn till deras förhållanden. Regeringen utfärdade en särskild förordning om grundskoleundervisning av asylsökande barn (SKOLFS 1993:21) med föreskrifter om undervisningens omfatt- ning och om viss medverkan av . Ungdomar får tas emot i gymnasieskolan om de har er- forderliga förkunskaper och i övrigt är behöriga och om det finns plats på den sökta utbildningen. Detta innebär att endast ett litet antal asylsökande ungdomar kan få plats i gymnasieskolan. I propositionen om mottagande av asylsökande m.m. redovisar regeringen sin bedömning av hur en verksamhet med undervisning i svenska och andra ämnen skall kunna läggas upp för företrädesvis ungdomar i åldern inom ramen för den organiserade verksamheten för asylsökande. Regeringen har gett ett uppdrag att närmare utreda formerna för en skolverksamhet för dessa ungdomar. Genom den nya läroplanen för det obligatoriska skolväsendet ges invandrarelever möjlighet att läsa hemspråk som alternativ till B-språk. Möjligheter finns också att utnyttja utrymmet för elevens och skolans val av fördjupade studier i svenska och hemspråk. Hemspråksundervisningen tas också upp i budgetpropositionen, där vissa inskränkningar föreslås i kommunernas skyldighet att erbjuda hemspråksundervisning. 2 Ungdomar och arbete Arbetsmarknadspolitiken inriktas på en fortsatt hög nivå på insatser som - förebygger långtidsarbetslöshet och utslagning, - utnyttjar den reguljära arbetsmarknaden, - stimulerar rekryteringen till näringslivet, - ökar jämställdheten på arbetsmarknaden, - effektiviserar medelsanvändningen. Det är de som skall träda ut på arbetsmarknaden som påverkas mest av konjunkturförändringar. Under den långa högkon-junkturen kunde även många ungdomar utan längre utbildning och arbetslivserfarenhet få arbete. I lågkonjunktur ökar däremot arbets-livserfarenhet och utbildning i betydelse för möjligheterna att få arbete. Lågutbildade ungdomar med eller utan arbetslivserfarenhet får därmed särskilt svårt att hävda sig på arbetsmarknaden. Ofrivillig arbetslöshet är negativ för alla men särskilt allvarlig för ungdomar som befinner sig i ett skede då de skall bilda sig en uppfatt-ning om sitt egenvärde, lära sig ta till vara sin initiativförmåga och utveckla sitt oberoende. Regeringen och har därför satt in åtgärder för ungdomar som snabbt skall ge dem möjligheter till en meningsfull sysselsättning. Ungdomspraktiken infördes för att förhindra lång-tidsarbetslöshet hos ungdomar. Ungdomspraktiken är avsedd för ungdomar som fullföljt en treårig gymnasieutbildning. Arbetslösa ungdomar med kortare gymnasieutbildning skall i första hand erbjudas ett tredje gymnasieår i stället. Kommunerna har för innevarande budgetår fått möjlighet att inrätta ytterligare 40 000 platser för ett tredje gymnasieår. Avsikten med det tredje gymnasieåret är att ge ungdomar som inte har en treårig gymnasieutbildning en utökad kompetens så att de kan konkurrera med sina något yngre kamrater som genomfört sina studier i den nya treåriga gymnasieskolan. Andelen studerande ungdomar i åldrarna visade en ökning med . I åldrarna har antalet studerande ungdomar ökat , från till . I fanns ca 793 500 ungdomar i åldrarna . Av de , som räknas till arbetskraften, var ca 87 200 arbetslösa. av alla ungdomar 18 - befann sig i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Ungdomspraktik har varit den vanligaste åtgärden. Av alla ungdomar i åldern i åtgärder har nära tre fjärdedelar befunnit sig i ungdomspraktik. Antalet ungdomar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder har dock sjunkit sedan föregående år. Denna minskning har skett som de arbetslösa ungdomarna ökat med 32 500, en ökning . Erfarenheterna av ungdomspraktiken är genomgående goda. Det har varit stor efterfrågan på ungdomspraktik från såväl arbetsgivare som ungdomar. På så sätt har ungdomspraktiken motsvarat sitt syfte, att snabbt få ned den stora ungdomsarbetslösheten. Många ungdomar har genom ungdomspraktiken fått chansen till ovanliga och löftesrika prak-tikplatser som under andra omständigheter inte stått dem till buds. Det är väsentligt att fler långtidsarbetslösa ungdomar får möjlighet att delta i ungdomspraktiken. Det är väl känt att långtidsarbetslöshet kan ge bestående negativa effekter och den som är ung löper större risk än den som är äldre att bli svårplacerad utanför arbetslivet. påbörjades ett system med ungdomspraktik för nyutexaminerade 25 - 29-åriga ungdomar med högskoleutbildning om minst 120 poäng. Praktiken bör övergå till anställning med rekryteringsstöd. fanns nära 500 personer i denna särskilda form av ungdomspraktik. Akademikerpraktiken har ännu inte nått den eftersträvade volymen på 3 000 platser i genomsnitt. Nya åtgärder kräver för att få genomslag i förmedlingarnas arbete. Det är dock angeläget att arbets-förmedlingarna aktivt använder denna åtgärd för att unga akademiker skall få omsätta sina teoretiska kunskaper i relevant praktiskt arbete. Ungdomspraktiken är en tidsbegränsad åtgärd som bör leda till reguljärt arbete. Ett antal ungdomar får också arbete när deras ungdomsplats upphör, hos samma eller annan arbetsgivare. I genomsnitt har av ungdomarna fått arbete efter att de avslutat sin ungdomspraktik. Den ändring av ungdomspraktiken (prop. 1993/94:66, 1993/94:AU5, rskr.