prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Avgiftens storlekuppgår till och skall beräknas på det underlag som gäller förarbetsgivaravgifter respektive egenavgifter till folkpensioneringen enligtlagen (1981:691) om socialavgifter Som en konsekvens härav höjs också desärskilda löneskatterna och premieskatten på gmpplivförsärkringar Avgiftsskyldigheten omfattar alla som betalararbetsgivaravgifter, således även statliga myndigheter Betalningen av den allmänna löneavgiften och av desärskilda löneskatterna bör för /95 betalas samlat fråntillgängliga medel på inkomsttitel Statliga pensionsavgifter, netto. Regeringen avser att återkomma i 1995 årskompletteringsproposition med förslag till hantering av den allmännalöneavgiften för /96. Budgetförslaget och statens gff '' 1 Beräkning av statsbudgetensinkomster och utgifter för budgetåren 1994/95 och 1995/96 statsbudgetenbudgetåren 1994/95 och 1995/96 () har redovisat en beräkning av statsbudgetensinkomster för budgetåren 1994/95 och 1995/96. De antaganden som RRV gmndat sinaberäkningar på framgår av tabell 1. Dessa antaganden, dvs. pris- ochlönesummeutvecklingen samt utvecklingen av den privata konsumtionen ärfundamentala för beräkningen av statsbudgeten. En sammanfattning av beräkningenfinns i bilaga 1.2. Under slutskedet av arbetet med den preliminäranationalbudgeten har antagandena om den ekonomiska utvecklingen reviderats. Detinnebär att de beräkningar som regeringen nu redovisar baserar sig på denekonomiska utveckling som presenteras i finansplanen, bilaga 1 (avsnitt 4).Även vissa av dessa antaganden återfinns i tabell 1. 1 övrigt finns ingenanledning att avvika från RRVs beräkningsfömtsättningar Antaganden otn den ekonomiska utvecklingen 1.2 Statsbudgetens inkomster ochutgifter under /95 RRV:ssenaste beräkning av budgetutfallet för /95 utgörs av verketsbudgetprognos nr 2/3 från . Beräkningama av inkomsternaför /95 redovisas även i verkets inkomstberäkning. Isin inkomstberäkning, publicerad , har RRV för budgetåret1994/95 beräknat inkomstema till Till följd av attantagandena om den ekonomiska utvecklingen reviderats justeras inkomsttitelnFysiska personers inkomstskatt ned med Det revideradeantagandet om den privata konsumtionens utveckling m.m. föranledernedjustering av inkomsttiteln inkomstskatt med 310 miljonerkronor samt en nedjustering av inkomsttiteln med 65 miljonerkronor Med hänsyn till att nedsättningsregeln avseende koldioxidskatt förenergiintensiva företag blir kvar även efter den m.m. harinkomsttiteln justerats ned med InkomsttitelnJordbruks- och sockeravgifter och inkomsttiteln föralkoholinspektionens verksamhet justeras upp med 20 respektive 4 miljonerkronor Sammantaget medför justeringama en beräknadminskning av inkomstema med jämfört med RRVs beräkning. Ändringarnaframgår av tabell 2. Avvikelser mot RRVs beräkningar avstatsbudgetens inkomster /95 1994/95:100 Bilaga I llll Fysiska personers inkomstskatt 1121 Juridiska personers inkomstskatt 1411 Mervärdesskatt 1428 Energiskatt 1473 Jordbruks- octi sockeravgifter 2544 Avgifter för alkoholinspektionens verksamhet Summa avvikelser enligt regeringen -1 088 000 +4 000 -2 369 000 RRV:s beräkningar föranleder i övrigt inte någonerinran. Sammantaget medför justeringama av RRV:s beräkningar att regeringenberäknar inkomsterna för /95 till ' för innevarande budgetår uppgår utgiftema på statsbudgetenfill RRV har i sin prognos beräknat de totalautgifterna till 585 802 miljoner kronon RRVhar beräknat belastningen på anslaget Räntor på statsskulden m.m. till RRV baserar sin prognos på s.k. stoppränta, dvs. den räntenivåsom gällde vid beräkningstillfället antas gälla under hela beräkningsperioden.Med anledning av att regeringen bygger sin beräkning på de räntenivåer sompresenteras i finansplanen, bilaga 1 (avsnitt 4) beräknar regeringenbelastningen på anslaget för /95 till Räntor på statsskulden /95 1994/95:100 Bilaga 1 Beräkningtill grund för statsbudgeten Räntor pålån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta Valutaförluster, netto Medanledning av, i huvudsak, andra ränteantaganden justeras anslaget Studiemedelm.m. ner med i förhållande till RRV:s prognos. Till följd avatt i län, efter regeringsbeslut, har betalat ut 3,7miljoner kronor till Järnvägskonsortiums donationsfond belastasanslaget Oförutsedda ittgifter med ytterligare Vidare görs en nedjustering av anslaget Stöd tilljordbruket och Uvsmedelsindustrin i norra , med tillföljd av att konstmktionen av stödet till norra från och med medlemsskapeti EU blir en annan samt att utbetalningarna kommer att göras vid andratidpunkter under budgetåret . Tillföljd av framför allt nya beräkningsgmnder från Europeiska Investeringsbankenräknas anslaget Bidrag till Europeiska Investeringsbanken upp med 50 miljonerkronor Slutligen räknas utgifterna upp med med anledning avregeringens förslag om tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret1994/95 (prop. 1994/95:105). EnligtRRV kommer de totala Anslagsbehållningarna på reservationsanslag underinnevarande budgetår att öka med 1 561 miljoner 'Vissa anslag inom Försvarsdepartementets område har iregleringsbreven justerats för lokalkostnader (prop. 1993/94:150. bil.l.). InomUtbildningsdepartementets område har anslagen till univertsitetet och högskolorjusterats med anledning av övergång till lånefinansiering avanläggningstillgångar (prop. 1993/94:100, bil. kronoroch uppgå till vid iimevarande budgetårs 1994/95:100 slut. Regeringen ansluter sig till RRV:s bedömning. I tabell 4 redovisas utvecklingen avanslagsbehållningama mellan budgetåren 1993/94 och 1994/95. Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren1993/94 och 1994/95 Huvudtitel /94 1994/95 9 274 8 984 4 802 6 336 Summa 35 466 37 027 RRV har för Tillkommande utgiftsbehov, netto tagitupp -I Dessa utgifter bör beräknas till 2 000 miljonerkronor Sammantagetleder ovan nämda justeringar av RRV:s beräkningar till en uppjustering avutgiftema med Utgiftsanslagen beräknas därmed till Utgiftema beräknas därmed sammantaget till för /95. Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto Summa 519 939 585 802 586 347 Ovanståendetabell visar stora avvikelser mellan regleringsbrevens beslutade utgiftsnivåoch regeringens nuvarande prognos. Den viktigaste förklaringsfaktorn tillavvikelsen är räntor på statsskulden som i den nuvarande prognosen överstigernivån i regleringsbreven med Det beror på en högre räntenivåunder hösten samt att regeringen därmed gör en annan bedömning av räntan fördet återstående budgetåret . Detta får till följd att de i vårasprognosticerade överkurserna nu väntas övergå i underkurser vilket innebär attdet uppstår en kraftig ökning av statsskuldräntorna. En annan stor enskildökning av utgifterna som har tillkommit är avgiften till EU till följd av attSverige blivit medlem i den Europeiska Unionen fro.m. ,vilket påverkar utgiftsanslagen. Förändringen i tillkommande utgiftsbehovförklaras i allt väsentligt av de beräknade intäktema av försäljningen avPharmacia som i regleringsbreven låg under posten Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto. 1.3 Statsbudgetens inkomster ochutgifter under /95:100 1995/96 Bilaga 1 Isyfte att tydliggöra och underlätta förståelsen av redovisningen påstatsbudgeten kommer vissa utgifter att bmttoredovisas i statsbudgeten från ochmed /96. Påinkomsttitel , Sjukförsäkringsavgift, netto, redovisas avutgiftema för sjuk- och föräldraförsäkringen. Övriga redovisas på anslagpå utgiftssidan. Från och med /96 kommer samtliga utgifter försjuk- och föräldraförsäkringen att budgeteras och redovisas på budgetensutgiftssida. Detta innebär att de redovisade inkomsterna på inkomsttiteln 1221ökar med , och att de sammanlagda utgiftema på anslagen A3och Bl - B3 på område ökar med motsvarande belopp.Förändringen innebär följaktligen att statsbudgetens omslutning ökarBudgetsaldot liksom upplåningsbehovet påverkas däremot inte. Inkomsteroch utgifter som regleras via arbetsmarknadsfonden kommer från och /96 att redovisas över statsbudgeten. inbetalasarbetsmarknadsavgifter till statsbudgeten men dessa inkomster förs sedan, medundantag för den del som avser finansiering av utbildningsbidrag, vidare tillarbetsmarknadsfonden. Från fonden utbetalas medel förarbetslöshetskasseersättning och KAS m.m. Fondens saldo påverkar sedanRiksgäldskontorets upplåningsbehov. Från och med /96 kommerdessa inkomster och utgifter att redovisas över statsbudgeten. Inkomsternakommer att redovisas under en ny inkomsttitel, 1254, Arbetsmarknadsavgift, ochutgifterna kommer att redovisas över anslaget A5 Bidrag tillarbetslöshetsersättning inom huvudtitel påstatsbudgetens utgiftssida. Denna omläggning påverkar både statsbudgetensomslutning och saldo. Omslutningen stiger och saldot förändras medarbetsmarknadsfondens finansiella sparande med undantag för den del avutgifterna som avser utbildningsbidrag. Eftersom Arbetsmarknadsfonden förnärvarande uppvisar ett negativt finansiellt sparande leder omläggningen försämring av det redovisade budgetsaldot. Denna försämring av detredovisade saldot uppgår till /96.Förändringen påverkar dock inte statens lånebehov och försämrar inte de Omläggningen ger däremot en bättre överensstäm- 1994/95:100 melse mellan det redovisade budgetsaldot och statens lånebehov. Efterbeslut i om att ändra budgetårets periodicitet, kommer statsbudgetenfrån och med 1997 att omfatta ett kalenderår i stället för att som omfattaperioden - . /96 kommer som en övergångslösning,att omfatta tiden - , dvs. 18 månader För attunderlätta jämförelser bakåt i tiden redovisas i vissa av de översiktligatabellerna i budgetförslaget även beräkningar av hur /96 skullesett ut om det endast hade omfattat , dvs. perioden juli1995 -. RRVberäknar statsbudgetens inkomster till för budgetåret1995/96. Inkomsterna påverkas av de förändrade redovisningsprinciper somregeringen föreslår i denna proposition. Dessa redovisningstekniskaförändringar leder till att beräkningarna av inkomsterna justeras upp med De skillnader i antaganden om pris- ochlöneutveckling som tidigare redovisats samt vissa förändringar som föreslås iförslaget till statsbudget för nästa budgetår m.m. föranleder regeringen attjustera ned inkomstema med Inkomsttiteln justeras upp med I Vidare justerasinkomsttiteln inkomsskatt ned med ,och inkomsttiteln upp med InkomsttitelnSjukförsäkringsavgift, netto, justeras ned med I Medanledning av en reviderad prisutveckling justeras inkomsttitlarna Bensinskatt,, Skatt på spritdrycker, Skatt på vin och Skatt på maltdrycker nedmed sammanlagt Med hänsyn till att nedsättningsregeln vadavser koldioxidskatt för energiintensiva företag blir kvar även efter den 1 januari1995 m.m. justeras inkomsttiteln ned med 2 264 miljoner kronorAvgifter för Alkoholinspektionens verksamhet justeras upp med 43 500 tusenkronor Sammantaget innebär avvikelserna från RRVisberäkningar en uppskrivning av inkomsterna för /96 med Regeringen beräknar således statsbudgetens inkomster för budgetåret1995/96 till Förändringarna i förhållande till RRV:sberäkningar framgår av tabell 6. Avvikelser mot RRVs beräkningar llll Fysiska personers inkomstskatt + 1 421 000 1121 Juridiska personers inkomstskatt -1 336 000 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto -6 697 000 -1 096 000 1425 Skatt på spritdrycker 1426 Skatt på vin 1427 Skatt på maltdrycker -2 264 000 2544 Avgifter till alkohol inspektionens 728 006 884 ' Summa avvikelser enligt regeringen -3 059 500 Summan i Riksrevisionsverketsberäkning är korrigerad så att den bruttoredovisas på samma sätt somregeringens förslag till statsbudget. (Se avsnitt 1.3) Avslutningsvis redovisasförändringarna i indelningen av statsbudgetens inkomster i förslaget tillstatsbudget för /96 (tabell 7). Förslag till förändringar i uppställningen avstatsbudgetens inkomster för /96 1994/95:100Bilaga I Inkomsttitel/Inkomsthuvudgrupp/Inkomstgrupp 1000 1142 1143 1200 1221 1222 1250 1251 1252 1253 12541255 1256 1257 1260 1261 1262 1281 1311 1470 1472 1473 2521 2544 3124 3125 6110 6111 6112 6113 6114 6115 6120 6121 6122 6200 övrigaskatter m.m. på import' Avgifterför alkohol inspektionens verksamhet' Statskontoretsinkomster av försålda datorer m.m. Bidragfrän EU m.m.' EG-fmansieradestrukturstöd inom livsmedelssektorn' EG-fmansieraderegionala stöd till jordbruket' Bidrag från ' Bidrag från ' Bidrag frän ' Bidrag från EG:ssocialfond' Bidrag från ' Extraordinära medel från EU'Återbetalning avseende avgiften till gemenskapsbudgeten' NamnändringUpphör Upphör Namnändring Namnändring Namnändring Ny inkomstgrupp NamnändringNy inkomsttitel Ny inkomsttitel Ny inkomsttitel Ny inkomsttitel Ny inkomsttitelNy inkomsttitel Ny inkomstgrupp Ny inkomstgrupp Ny inkomsttitel Ny inkomsttitelUpphör Namnändring Ny inkomsttitel Ny inkomsuitel Ny inkomsttitel Nyinkomsttitel Upphör Ny inkomsttitel Ny inkomsttyp Ny inkomsthuvudgrupp Nyinkomstgrupp Ny inkomsttitel Ny inkomsttitel Ny inkomsttitel Ny inkomsttitel Nyinkomsttitel Ny inkomstgrupp Ny inkomsttitel Ny inkomsttitel Ny inkomsthuvudgruppNy inkomsttitel Ny inkomsthuvudgrupp Ny inkomsttitel Ny inkomsthuvudgrupp Nyinkomsttitel Ny inkomsttyp Inkomsttiteln införd fr.o.m. /95 Regeringen återkonuner i sambandmed sin behandling av anslaget till Försvarsmakten om att låta Försvarsmaktenta del av vissa av de inkomster som redovisas på inkomsttiteln 4525Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor. utgifterberäknade 1994/95:100 Bilaga I 1 förslaget till statsbudget /96 uppgår utgiftema sammanlagt till Utgiftsanslag exkl. statsskuldräntor svarar då för Statsskuldsräntorna beräknas till 129 000 miljonerkronor för /96. Beräkningen är baserad på underlag frånRiksgäldskontoret och de ränteantaganden som redovisats i den preliminäranationalbudgeten (bilaga 1.1, avsnitt 1). emitterar statsobligationermed i förväg bestämda kupongräntor Dessa kupongräntor avspeglar således intedet aktuella ränteläget vid emissionstillfället. Detta leder till att detuppstår s.k. under- och överkurser vid emissionstillfället. 1 avsnitt 1.4 görsen kompletterande redovisning med periodiserade över-och underkurser Anslagsbehållningarna på reservationsanslagberäknas minska med under /96. 1 syfte att förslaget till statsbudget skall visaen realistisk budgetbelastning förs på budgetens utgiftssida upp postenBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Denna beräknas till 16 000 miljonerkronor Vid beräkningen av denna post har en uppskattning gjorts av sådanautgifts-och inkomstförändringar som inte redovisats på något annat ställe iförslaget till statsbudget. Statsbudgetens utgifter /96 Utgiftsanslag exkl. statsskuldräntor 820 379 Förändring av anslagsbehållningar 3 000 Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto 16 000 1.4 Statsbudgetens saldo förbudgetåren 1994/95 och 1995/96 Medhänvisning till redovisningen i det föregående avsnittet beräknas utfallet avstatsbudgetens inkomster och utgifter för innevarande budgetår och förslagettill statsbudget för /96 såsom framgår av tabell 9 och tabell12. Sammanfattningsvis beräknas budgetunderskottet till192,/95 och till /96. Statsbudgeten och statens lånebehov 1993/94 - 1995/96 -177,1 -192,0 -153,4 -170,5 -218,5 -243,4 -82,4 -75,0 -36,4 -53,5 -89,5 -114,4 Enligt nuvarande redovisningsprinciper Enligt föreslagnaredovisningsprinciper Över-respektive underkurser uppstår när emitterarstatsobligationer som har en kupongränta som över- eller understiger denaktuella marknadsräntan vid emissionstillfället. Över- respektive underkurser är således nuvärdet avmellanskillnaden mellan den kupongränta långivaren erhåller och den ränta hanskulle ha fått om kupongräntan varit lika stor som marknadsräntan. 1regeringens budgetförslag redovisas nettot av över- och underkurser motstatsbudgeten vid det prognostiserade emissionstillfället, dvs. redovisningenär utgiftsmässig i enlighet med principema för redovisning mot statsbudgeten. Justering för periodiserade över/underkurser -13,6 -6,1 -7,7 För att tydliggöra den underliggandebudgetutvecklingen görs även en kompletterande kostnadsmässig redovisning, ivilken nettot av över- och underkurserna har fördelats ut över lånets löptid. Justerat budgetsaldo för över- och underkurserbudgetåren 1994/95' 100 1994/95 - 1995/96 muao i Miljarder kronor Bilaga 1 -178,3 -164,4 -235,8 1994/95:100Bilaga 1 1 cno o ■ r-1 o o 1 (N o o f t o I o t .-I c H cn t 0\ m to [ "TI in vo \o .-H vo m Tf o o o o o oo .-I t-~ o\o (N o Tj- 1 ( in cn VD -H c Tt vo U-) (M -H CTn >0 oo m vo cn r~ .- :« ■+- O O O O O O O o o o o o o o o o o o o o o "T o o ON o o o Ti- cn o o o o o m >n t 00 o o o (M m o Tt \o (M o vo vo cn S -i: T3 cr E H (L) försal av läi a inko från E a med mster mster betaln ylmäs ag m. a ordi o 4- .i* l- U- £ £< pa tu 2 Underliggande budgetutveckling /95: lOO Denunderliggande utvecklingen av statsbudgetens saldo erhålls när det redovisadesaldot korrigeras för effekter som är av tillfällig art eller sammanhänger medförändringar i redovisningsprinciperna. Som bas används de förhållanden somgäller för innevarande budgetår' Den underliggande budgetutvecklingen i ettbudgetförslag kan inte jämföras med de redovisningar som gjorts itidigare års finansplaner och reviderade finansplaner Det bör betonas att det ofta är en bedömningsfrågaom en enskild post skall betraktas som en reguljär inkomst eller utgift ellersom en tillfällig sådan. Trots att avgränsningama i det enskilda fallet inte ärhelt självklara anser regeringen det ändå angeläget att redovisa en beräkningdär tillfälliga inkomster eller utgifter uteslutits, så att statsbudgetensunderliggande utveckling inte undanskyms. På inkomstsidan betraktas bl.a. följande effektersom tillfälliga vid framräkning av det underliggande budgetsaldot: vissa engångsvisa höjningareller sänkningar av skatter och avgifter tillfälliga extra inleveranserfrån affärsverk och myndigheter till statsbudgeten vissa engångseffekter vidmedlemsskap i EU vad gäller moms m.m. försäljning av statliga företag På utgiftssidan betraktas bl.a. följande effektersom tillfälliga vid framräkning av det underliggande budgetsaldot: valutaförluster ellervalutavinster som uppstår vid amortering av statens utlandslån periodiseringseffekter tillföljd av att emitterar statsobligationer till under-respektive överkurser. Tabell 13 visar statsbudgetens underliggandeutveckling /94-1995/96. Underliggande budgetsaldo för budgetåren1993/94-1995/96 1993/94 1994/95 1995/96 1995/96 (12 mån) (18 mån) Underliggande budgetsaldo -170,0 -178,8 -146,4 -209,8 Som andel av BNP 11,11,8, 3 Lånebehov och statsskuld 1994/95: lOO Bilaga 1 Statliga utgifter som beslutats avriksdagen och som inte täcks av statsinkomster, finansieras genom upplåning avRiksgäldskontoret. Budgetunderskottet utgör den viktigaste beståndsdelen iRiksgäldskontorets lånebehov (tabell 14). Det är emellertid inte detredovisade budgetutfallet baserat på inkomst- och utgiftsmässiga principer somär relevant i detta sammanhang, utan i stället dess kassamässiga motsvarighet,dvs. utfallet på statsverkets checkräkning i . I tabellen ärskillnaden mellan redovisat budgetutfall och rörelserna på statsverketscheckräkning angiven som kassamässiga korrigeringar Dessa korrigeringar kan iallmänhet endast göras i efterhand när utfallen är kända. 1 prognosperspektivetantas att de kassamässiga flödena är lika med budgetsaldot. Det är viktigt attbetona att detta antagande görs då den kassamässiga korrigeringen de senasteåren gett upphov till relativt stora avvikelser mellan det budgeteradelånebehovet och det faktiska utfallet. har en omfattande utlåning tillaffärsverk och andra myndigheter bl.a. till förstudielån. Statsskuldens förändring påverkas dämtöver av olikatyper av skulddispositioner, dvs. transaktioner av dispositiv karaktär som Riksgäldskontoretgör Av störst betydelse därvidlag är valutaomvärderingar till följd av attvalutaskulden löpande omvärderas till aktuella valutakurser somavräkningen mot statsbudgeten enbart avser de realiserade valutadifferenserna.Prognosen för skulddispositionerna innehåller beräknade realiseringar avvalutadifferenser och omvärdering av valutaskulden. De övrigaskulddispositionema kan inte prognosticeras. 1994/95:100Bilaga 1 1995/96(18 mån) CSN, studielån m.m. -8,5 Tilläggspensionsavgift (inlåning) -3,8 -11,4 Finansiering av underskott i Arbetsmarknadsfonden i Lönegarantifonden inkl. ränta -0,2 -1,4 -0,6 -3,4 -3,8 -13,1 -4,8 -0,1 -3,0 -0,8 -8,4 -15,5 -13,9 -21,4 Statsskuld vid utgången av resp. budgetår Som andel av BNP Anm: Inbetalning markeras med minustecken. ' /96 tillämpas bruttoredovisning och såledesredovisas Arbetsmarknadsfondens underskott inom statsbudgeten (se avsnitt1.3). 4Redovisning av verksamheten med statliga 1994/95:lOO garantier m.m. för /94 ' () har lämnat preliminär redovisning av verksamheten med statligakreditgarantier inklusive gmndfondsför-bindelser Uppgiftema bygger påmyndigheternas rapportering till RRV:s system för kreditgarantiredovisning(System KG) och vissa myndigheters årsredovisningar Den definitivaredovisningen kommer att återfinnas i RRV:s publikation Årsredovisning förstaten /94. Uppgifterna avser garantistockens ställning per den30 . De redovisade utgifterna och inkomsterna för verksamheten /94. Garantier i utländska valutor redovisas till den kurs somgällde . Hänsyn till senare kursfluktuationer har alltså intetagits. I det följande lämnas en sammanställning av ochkommentarer till de uppgifter som garantiförvaltande myndigheter lämnat. 1redovisningen ingår uppgifter om statens ansvarsförbindelser i form avkreditgarantier och borgen samt gmndfondsförbindelser Kreditgarantierna är tillskillnad från grundfondsförbindelserna kopplade till en viss kredit. En kreditgarantiär ett statligt borgensåtagande som oftast gäller såsom för egen skuld. Engrundfondsförbindelse är en förbindelse att betala ett bestämt belopp för attundvika en likvidation eller se till att garantimottagarens kapital hållsintakt. Kreditgarantiernaanvänds av staten som ett näringspolitiskt medel för att stödja verksamheter avsamhälleligt intresse. Kreditgarantier tjänar därvid som ett komplement tillfinansieringsmöjligheter på den allmänna kreditmarknaden. Kreditgarantieranvänds, respektive har använts, för att stödja exempelvis jordbmket,varvsindustrin, energiförsörjningen, exporten och bostadsbyggandet. Undersenare år har kreditgarantier använts i samband med bankkrisen och förinvesteringar i infrastmkturen. Gällandegarantiramar per uppgår totalt till ,vilket är mer än föregående år En stor beloppsökning harskett av () garantiram med på grundav omfattande engagemang avseende pensionsåtaganden till bolagiseradeaffärsverk och övertagande av en garanti som tidigare administrerats avTeleverket. Andra ändringar är en utökning av Statens bostadskreditnämnds (BKN)garantiram med och en minskning av ()garantiram med För de myndigheter som inte har enspecificerad garantiram räknas garanterad kapitalskuld som garanti- 1994/95:100 ram. Detta gäller BKN och BSN. Gjordagarantiutfästelser per uppgår till ,vilket innebär en ökning med jämfört med föregående årDenna nettoökning hänför sig till RGK 18,4, BKN 6,8 och () BSN har minskat sina utfästelser med 9,5 ochTeleverket med garanti flyttades till RGKefter bolagiseringen. Gjorda garantiutfästelser är summan av garanteradkapitalskuld samt gjorda utfästelser som ej tagits i anspråk. För de flestamyndigheter är tiden mellan utfästelse och lanspråktagande kort, vilket innebäratt beloppen för utfästelse och kapitalskuld är lika stora. EKN har dock ettarbetssätt som imiebär att de alltid har en stor mängd utfästelser som inte ärtagna i anspråk. uppgick dessa utfästelser till 47,4 miljarderkronor Dengaranterade kapitalskulden per var ,vilket är mer än . Ökningen hänför sig tillmotsvarande förändringar som redovisats vad det gäller utfästelse permyndighet. Dock har EKN:s kapitalskuld ökat med 3,3 som utfästelsenökat med De sex myndigheter som garanterat störst kapitalskuldär RGK 65,9, EKN 40,0, BSN 20,3, BKN 19,8, 13,0 och SJV 1,9miljarder kronor Dessa myndigheter står för av den totalagaranterade kapitalskulden. Cirka42 000 garantier faims .