prop · GH03148 · 1994-01-01 00:00:00 — Därutöver har i tredje stycket ordet "psykiskt" strukits med anledning av ändrad terminologi (se prop. 1992/93:159). Anvisningarna till 33 § 8. Avdrag för barnomsorgskostnader medges enligt första stycket om den skattskyldige förvärvsarbetat eller studerat under sammanlagt minst halvtid och kostnaden avser barnomsorg som inte tillhandahållits av en kommun eller fått bidrag av en kommun. Avdrag medges enligt andra stycket med högst det belopp som erhållits i vårdnadsbidrag för barnet. Avdrag medges således inte för kostnader för barnomsorg eller barnomsorg som fått bidrag av en kommun. träder vissa ändringar i socialtjänstlagen (1980:620) i kraft som avser barnomsorgen. Dessa ändringar innebär bl.a. att kommunerna blir skyldiga att ge bidrag till enskilda 13.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta 5 § Enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta skall fysiska personer som är bosatta utomlands och som uppbär skattepliktig inkomst betala en särskild inkomstskatt på av skattepliktig inkomst till staten. Enligt ett tillägg, en ny punkt 13, i denna paragrafs första stycke utgör vårdnadsbidrag en skattepliktig inkomst enligt lagen. I punkt 9 har ordet "erkänd" före arbetslöshetskassa strukits med anledning av att detta begrepp inte längre finns i lagen (1973:370) om 13.6 Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) 3 § 2 mom. Preliminär A-skatt för inkomståret skall i princip betalas av den som har tilldelats A-skattsedel eller som saknar skattsedel på preliminär skatt, för ersättning av arbete som lämnas helt eller delvis i pengar och för vissa räntor och utdelningar. I detta hänseende likställs med ersättning för arbete vissa andra inkomster, till vilka vårdnadsbidraget kommer att höra enligt punkt 4 i andra stycket. Ändringen i tredje stycket innebär att skatteavdrag skall göras oberoende av vilken typ av skattsedel mottagaren har. 4 § 2 mom. I denna bestämmelse anges när avdrag för preliminär A-skatt skall göras med ledning av särskilda skattetabeller. För vårdnadsbidrag skall avdrag för preliminär A-skatt inte göras med ledning av särskilda skattetabeller. Med anledning därav och då bestämmelsen hänvisar till inkomster som avses i punkt 12 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) har ett uttryckligt undantag gjorts för vårdnadsbidraget. 13.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990: 325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 2 kap. 14 § I ett nytt tredje stycke har föreskrivits att den som yrkar avdrag för barnomsorgskostnader måste ange namn och person- eller organisationsnummer på den som man har lämnat ersättning till för barnomsorgen. 3 kap. 13 § Enligt ett tillägg i paragrafen skall lämna kontroll- uppgift om vårdnadsbidrag. Kontrolluppgift skall lämnas för den som har fått 13.8 Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) 18 a § För att underlätta hantering av vårdnadsbidrag har i denna paragraf föreskrivits att kommunen skall lämna uppgift om vilka barn mellan ett och som har plats inom kommunens förskoleverksamhet. Försäkringskassorna får på så sätt möjlighet att kontrollera att de barn för vilka det begärs eller lämnas fullt vårdnadsbidrag inte har plats inom sådan verksamhet. I 69 § föreskrivs att enskilda förskolor som får bidrag av en kommun också skall lämna sådana uppgifter. 48 § Av tillägget i andra stycket följer att socialnämnden inte får delegera vad som ankommer på nämnden enligt 14 § lagen om vårdnadsbidrag. 69 § I paragrafen föreslås att enskilda förskolor som får bidrag av en kommun skall lämna uppgift till om vilka barn mellan ett och som har plats inom verksamheten. Motivet för detta är detsamma som för den föreslagna 18 a § som gäller förskoleverksamhet. 13.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag 4 § Tillägget i denna paragraf innebär att den som får vårdnadsbidrag inte på grund därav riskerar att få minskat bostadsbidrag. Vårdnadsbidraget skall inte räknas som inkomst vid beräkningen av bostadsbidraget. Å andra sidan skall inte heller vid taxeringen avdragsgilla barnomsorgskostnader beaktas vid beräkningen av bostadsbidraget. För att underlätta läsningen har paragrafen utformats i 13.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Utbetalningar för såväl barnbidrag som vårdnadsbidrag sker . Rätten att uppbära vårdnadsbidrag knyts till att man uppbär barnbidrag. Den anknytning till visst kvartal som finns i denna paragraf innebär då tidsmässiga förskjutningar i fråga om rätten till vårdnadsbidrag som inte är önskvärda när vård av ett barn på ett hem för vård eller boende börjar eller upphör. Den kvartalsvisa anknytningen föreslås därför ändras till . 13.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension I konsekvens med att vårdnadsbidraget inte skall påverka bostadsbidraget föreslås att vårdnadsbidraget även undantas från inkomstunderlaget vid beräkning av bostadstillägg till folkpension. Förteckning över organisationer och myndigheter som inbjudits till hearing om arbetsgruppens förslag till vårdnadsbidrag m.m. (De som inte deltagit anges kursivt) i i akademikers i Centerkvinnorna kommun och G. Sammanställning av synpunkter framförda vid hearing om arbetsgruppens förslag till vårdnadsbidrag m.m. (De muntliga synpunkterna har i vissa fall kompletterats med skriftliga Allmänna synpunkter på vårdnadsbidraget , (KdS-K), Centerkvinnorna, och Samhälle samt HARO - för Valfrihet, Jämställdhet & Föräldraskap tillstyrker uttryckligen införandet av vårdnadsbidrag. Faluns kommun finner det logiskt att ett vårdnadsbidrag medverkar till ökad valfrihet och ger möjligheter till ökad samvaro med barnen. framhåller att vårdnadsbidraget är ett led när det gäller att skapa ökad rättvisa mellan de föräldrar som vårdar och fostrar barn i det egna hemmet utan att erhålla något stöd från det offentliga KdS-K framhåller att vårdnadsbidraget, som man hellre vill kalla vårdlön, innebär ett steg i rätt riktning för barnfamiljer. Man pekar på att olika valfrihetsreformer genomförts . Det är därför naturligt att föräldrarnas valmöjligheter när det gäller val av barnomsorgsform också ökar. Centerkvinnorna framhåller att man stöder förslaget till vårdnadsbidrag eftersom detta innebär att barnen sätts i centrum. anför att vårdnadsbidraget kommer att öka föräldrarnas valfrihet att lösa barnomsorgen, att barnomsorgsarbetet inom hemarbetet ekonomiskt erkänns, att alla ensamstående får ett ekonomiskt stöd, att föräldrarnas möjlighet att vara tillsammans med sina barn ökar samt att vårdnadsbidraget kommer att bli betydelsefullt för glesbygder och mindre orter med begränsade kommunikationer och få daghem. HARO konstaterar med tillfredsställelse att regeringen med detta förslag tagit ett väsentligt, men inte slutgiltigt, steg mot den utlovade valfrihets- revolutionen. Detta steg är dock inte tillräckligt för att få bort alla orättvisor mot dem som utför det osynliggjorda vård och omsorgsarbetet. i (LO), (), Kvinnopolitiska utskottet , och kommun avstyrker förslaget. LO framhåller att föräldraförsäkringen gör det möjligt att kombinera förvärvsarbete med att fostra barn. Den ger rättigheter och valfrihet för både män och kvinnor och den ger en ersättning som det är möjligt att existera på. TCO framhåller att man stöttar tanken på att de som vill vara hemma skall ha ekonomisk möjlighet till detta, men önskar att detta sker genom en utbyggd föräldraförsäkring. Kvinnopolitiska utskottet och anför liknande synpunkter men pekar också på att vårdnadsbidraget motverkar jämställdhetssträvanden. Även framhåller risken med att vårdnadsbidraget kan få konsekvenser för jämställdheten. kommun anser att det är fel att genomföra en så dyr reform i dagens ekonomiska läge. Man pekar på att det inte gått att presentera ett förslag som inte skapar nya orättvisor eller som inte påverkar redan befintliga stöd till barnfamiljer negativt. och framhåller att familjepolitiken inte i grunden är en fråga. har därför inga principiella synpunkter på vårdnadsbidragsreformen som sådan. De statliga myndigheterna tar inte ställning till vårdnadsbidragsreformen som sådan. och familjeekonomen vid anför att ett obeskattat vårdnadsbidrag skulle gjort vårdnadsbidragsreformen enklare och administrationen billigare. , , , HARO och familjeekonomen motsätter sig arbetsgruppens förslag att enbart kostnader för , eller av kommunen stödd, barnomsorg skall vara avdragsgill vid beskattningen. anser det självklart att alla styrkta barnom- sorgskostnader skall vara avdragsgilla, således även kostnaden för privat barnomsorg. Förbundet anser vidare att frågan om avdragsrätt bör utredas i ett vidare perspektiv med sikte på skatt efter bärkraft. Frågan om eventuellt införande av s.k. negativ skatt bör även utredas i detta sammanhang. Förbundet föreslår även att man undersöker den franska modellen med checkar för arbete i hemmet, vilka köps på posten och lämnas till den som utför arbetet. KdS-K framhåller att många föräldrar föredrar att under småbarnsåren på olika sätt ordna barnomsorgen "svart" efter det att föräldrapenningen tagit slut. Vårdnadsbidraget/vårdlönen ger ökade möjligheter att få olika "vita" barnomsorgsformer där alla dess fördelar i trygghetssystemet bör lyftas fram. framhåller att avdragsrätten är positiv och för bättre kvalitet på vården. HARO framhåller att man får förutsätta att de allra flesta föräldrar använder avdraget till barnets bästa. framhåller att det i och för sig är riktigt att om kostnaden för privat barnomsorg inte ökar så får de familjer som valt privat barnomsorg behålla mer av vårdnadsbidraget än de som valt barnomsorg. är positiv till arbetsgruppens förslag om att enbart kostnader för eller kommunalt stödd barnomsorg skall vara avdragsgill. Styrelsen menar att förslaget innebär en viss form av kvalitetskontroll. och påpekar riskan för att föräldrar vars barn placerats i barnomsorgen av sociala skäl inte låter 61 barnen vara kvar om hela vårdnadsbidraget därmed går till en förhöjd avgift. Synpunkter på förslaget till lag om vårdnadsbidrag Kammarrätten i påpekar att eftersom rätten till vårdnadsbidrag anknyts till barnens biologiska ålder medför detta att adoptivbarn om fyllt vid ankomsten till föräldrarna inte berättigar till vårdnadsbidrag. I lagarna om föräldrapenning och rätt till ledighet för vård av barn jämställs däremot tidpunkten för barnens ankomst med biologiskt barns födelse. Kammarrätten föreslår vidare ett klargörande i specialmotiveringen till 7§ angående vem som är skattskyldig när vårdnadsbidraget efter beslut av försäkringskassa betalas ut till annan än vårdnadshavare eller den som fostrar barnet. Vidare bör i 16§ hänvisning ske till återbetalningsskyldigheten enligt 12§ och ej till 13§. understryker arbetsgruppens uppfattning att rätten till bidrag liksom rätten att uppbära bidraget bör följa samma regler som barnbidrag. Det är vidare enligt RFV av särskild vikt att de båda bidragen alltid utbetalas till samma mottagare. Det bör vidare klargöras i specialmotiveringen till 1 § dels att vårdnadsbidrag lämnas först när uppehållstillstånd har beviljats asylsökande, dels att vårdnadsbidrag med stöd av endast lämnas medborgare i EES-land som arbetar i . RFV föreslår vidare vissa förtydliganden beträffande till vem som kontrolluppgift skall lämnas när barnet enligt socialnämndens beslut placerats hos annan än förälder/vårdnadshavare. Vidare bör enligt RFV återbetalningsskyldigheten i 12 § ha samma lydelse som i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Slutligen bör första stycket i 15 § överföras till en ny 17 §. Den föreslagna 17 § kan utgå då motsvarande bestämmelse finns i 20 kap 13 § lagen om allmän försäkring till vilken hänvisas i 16 §. påpekar att 7 § innehåller föreskrifter om att det i undan- tagsfall finns möjligheter för på framställan av socialnämnd att förordna att vårdnadsbidrag betalas ut till annan än vårdnadshavaren eller den som fostrar barnet. Även om en liknande regel finns för både allmänt barnbidrag och bidragsförskott anser att dessa bidrag är av ett annat slag än vårdnadsbidrag som ju mer skall betraktas som en inkomst till "föräldern". Om situationen är den beskrivna anser att andra åtgärder behövs. i ifrågasätter om socialnämnden skall ha rätt att uppbära vårdnadsbidraget vid vård i familjehem. hävdar för sin del att bestämmelserna i 12 § om återbetalningsskyldighet bör utformas på samma sätt som motsvarande bestämmelser i 12 § lagen om allmänna barnbidrag. Förbundet ifrågasätter vidare arbetsgruppens förslag i den del det innebär olika regler beträffande vem som skall uppbära vårdnadsbidraget för barn som vårdas i ett hem för vård eller boende inom resp. genom socialnämndens försorg placerats i enskilt hem. Undantag från rätten att uppbära vårdnadsbidrag bör enligt förbundet framgå av lagtexten. Lagen om allmän försäkring påpekar att eftersom föräldrapenning kan lämnas med 1/4 av hel föräldrapenning bör den föreslagna höjningen av garantinivån fastställas till ett belopp som är jämnt delbart med fyra. I bestämmelserna om frivillig sjukförsäkring finns en koppling till garantinivån enligt 4 kap 6 §. Därmed höjs också den högsta nivån för den frivilliga sjukförsäkringen om in hänvisningen tas bort. I annat fall får det bl.a. vissa kostnadskonsekvenser. Kammarrätten i , och kräver vidare vissa klarlägganden beträffande övergångsbestämmelserna till 4 kap. 3 och 6 §§. Lagen om rätt till ledighet för vård av barn,m.m. Kammarrätten påpekar att enligt förslaget kommer en förälders rätt till ledighet att gälla även barn som är födda före . Av övergångsbestämmelserna bör därför framgå att en ny anmälan krävs enligt 7 § samma lag för ledigheter som pågår vid ikraftträdandet. kommun finner det troligt att längre ledighet kommer att ytterligare försämra kvinnors möjligheter att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. framhåller att kvinnans rätt till yrkesarbete efter vårdåren bör lagstadgas. Kammarrätten i och föreslår vissa smärre justeringar och förtydliganden beträffande förslaget till lydelse av 33 § och anvisningarna till samma §. Lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter påpekar att den av arbetsgruppen redovisade lagtexten är den som gäller taxering. års taxering gäller nya regler för förenklad självdeklaration. Till följd härav föreslår verket vissa följdändringar i lagförslaget. påpekar vidare att eftersom vårdnadsbidraget i skattesammanhang enligt förslaget likställs med arbete bör löneexekution kunna ske i vårdnadsbidraget för skulder avseende den som uppbär bidraget. Man framhåller i sammanhanget att kronofogdemyndigheterna vid beräkning av förbehållsbelopp särskilt beaktar eventuell kostnad för barnomsorg. Att räkna vårdnadsbidraget som inkomst i löneexekutivt sammanhang medför således ingen nackdel för den familj som erhåller vårdnadsbidrag som man har utlägg för barnomsorg. framhåller att förslaget anger att kontrolluppgift skall lämnas på utbetald ersättning. Skall kontrolluppgift även redovisas för vilket barn och med vilket belopp måste omfattande förändringar göras i ADB-system, eventuellt med utbyggnad av nya delsystem, eftersom nuvarande system endast medger vad mottagaren erhållit i bidrag/ersättning. och påpekar att reglerna om minskning av dagpenning numera återfinns i 31 och 32 §§. Den nya samordningsregeln innebär att dagpenning minskas med en annan förmån i regel endast om förmånerna avser och/eller samma inkomstbortfall. framför för sin del att vårdnadsbidraget har karaktären av ett allmänt familjestöd. Av den anledningen anser förbundet att någon samordning av dagpenning med vårdnadsbidrag inte bör förekomma. anser att vårdnadsbidraget bör påverka arbetslöshetsersättningen på samma sätt som det föreslås påverka bostadsbidrag och socialbidrag. Kammarrätten i föreslår att de föreslagna reglerna om avräkning skall inordnas under 29 § istället för 30 §. påpekar att genom införandet av vissa övergångsbe- stämmelser som arbetsgruppen inte uppmärksammat är det inte nödvändigt för regeringen, att på det sätt arbetsgruppen föreslagit, meddela någon föreskrift med stöd av 4 kap 22 § studiestödslagen. Arbetsgruppen har föreslagit att ett ADB-system för vårdnadsbidrag konstrueras genom att uppgifter hämtas från bidragsregistret och sjukförsäkringssystemet. I avvaktan på att ett i annan ordning föreslaget socialförsäkringsregister träder i kraft föreslår att ett sådant särskilt vård- nadsbidragsregister författningsregleras. I annat fall krävs tillstånd från Datainspektionen för ett sådant register. Datainspektionen, som principiellt från integritetsskyddssynpunkt anser att varje försäkringskassa skall ha egna lokala register, framhåller att de två register som är aktuellt att använda förs med tillstånd från Datainspektionen. En blandad reglering, dvs. att uppgifter till ett nytt förordningsreglerat register inhämtas från register som förs med stöd av till- stånd avstyrks av Datainspektionen. Av två olika möjliga lösningar förordar Datainspektionen att inrättandet av ett vårdnadsbidragsregister prövas av Datainspektionen och alltså regleras genom tillstånd. Konsekvenser för rätt till socialbidrag påpekar att alla föräldrar har rätt till ledighet och i samband med barns födelse, nämligen med föräldrapenning, med belopp enligt garantinivån och utan ersättning. Föräldrar som inte har inkomst upp till socialbidragsnorm har rätt till kompletterande socialbidrag. Med vårdnadsbidraget får föräldrarna rätt till ledighet till dess barnet fyller . Föräldrarna har rätt till föräldrapenning och vårdnadsbidrag med /månad . I förslaget framgår inte om föräldrar som är berättigade till vårdnadsbidrag också bör vara berättigade till kompletterande socialbidrag om den sammanlagda inkomsten inte når upp till norm för skälig levnadsnivå. Enligt bör det klart framgå huruvida detta skall vara möjligt i de fall barnomsorg kan erbjudas. Konsekvenser för rätt till underhållsbidrag och bidragsförskott instämmer i arbetsgruppens bedömning att kravet på jämkning av underhållsbidrag kommer att öka pga vårdnadsbidraget kan innebära ändrade ekonomiska förutsättningar för föräldrarna. I promemorian föreslås att konsekvenserna av vårdnadsbidraget i fråga om underhållsbidrag lämpligen bör uppmärksammas i samband med det utredningsarbete som pågår om de allmänna försäkringskassornas medverkan vid fastställande av underhållsbidrag m.m. Denna utredning skall emellertid inte vara slutförd förrän . Lagen om vårdnadsbidrag skall enligt förslaget träda i kraft . Konsekvensen för underhållsbidragen måste enligt uppfattning därför lösas tidigare. Administrativa effekter för kommunerna pekar på att kommunerna kommer att få väsentligt ökad administration om förslaget genomförs. , och Faluns kommuner framhåller att admini- strationen av vårdnadsbidraget måste hållas i sär från kommunernas barnomsorgs- avgifter. föreslår i stället att följande alternativ ytterligare utreds och prövas. sköter hela administrationen, dvs. såväl utbetalning som återredovisning. Kommunerna administrerar återbetalningen - men inte genom rundgången via statbidragsregleringen - utan direkt genom återbetalning av de ökade avgifter som till följd av vårdnadsbidraget faktiskt erlägges. ställer sig tveksam till arbetsgruppens beräkningar av avgiftsintäkterna. Enligt förbundet kan dessa uppgå till maximalt 2,1 miljarder jämfört med arbetsgruppens . och ifrågasätter om kostnaderna för vårdnads- bidraget i praktiken kommer att bli enligt arbetsgruppens beräkningar. KdS-K, , HARO och familjeekonomen anser inte att vårdnadsbidraget skall inräknas i den bidragsgrundande inkomsten vid beräkning av bostadsbidrag. framhåller att en familj med bostadsbidrag får behålla mindre netto av vårdnadsbidraget än en familj som inte får bostadsbidrag. För- slaget kan därmed i många fall sägas missgynna familjer med lägre inkomster. instämmer i arbetsgruppens förslag att utbetalning skall ske genom sjukförsäkringssystemet. Det innebär emellertid att det vid varje insättning av ersättning på konto också måste sändas ut ett s.k. insättningsbesked. Det medför att kostnaden för porto tillkommer med ytterligare 230 000 x x 2,90 x 12 = /år utöver arbetsgruppens förslag. pekar på att arbetsgruppen beräknat att kostnaderna för hanteringen av vårdnadsbidrag blir desamma som för barnbidrag. Förbundet menar att hanteringsrutinerna borde likställas med ålderspension. Administrationskostnaderna blir då i stället för de av arbetsgruppen beräknade . kostnader för utarbetande av allmänna råd och för ut- bildning beräknas till . Försäkringskassornas kostnader för del- tagande i utbildning beräknas till . konstaterar att tiden mellan förväntat riksdagsbeslut och föreslagen genomförandetidpunkt är osedvanligt kort. Verket understryker därför kraftigt att en förutsättning för ett genomförande är dels att verket får beslut om tilldelning av extra resurser för förberedelsearbetet, dels att regelsystemet för det nya bidraget får den utformning som arbetsgruppen föreslagit. , som pekar på de nya arbetsuppgifter som följer av , ny bostadsbidragsadministration, ersättning till personliga assistenter till svårt funktionshindrade m.m., bedömer att arbetsläget för försäkringskassorna blir mycket ansträngt . Ur administrativ synpunkt vill förbundet framhålla att genomförandet flyttas till en senare tidpunkt. anser att vårdnadsbidraget bör tidigareläggas, förslagsvis fr.o.m. . Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vårdnadsbidrag skall lämnas som bidrag till vård av barn enligt bestämmelserna i denna lag. 2 § Frågor om vårdnadsbidrag handläggs av och de allmänna Barn som vårdnadsbidrag utges för 3 § Vårdnadsbidrag lämnas för barn som är svenska medborgare och bosatta i . Vårdnadsbidrag lämnas också i andra fall för ett barn som är bosatt i , om barnet eller någon av föräldrarna vistas i . 4 § Ett barn som lämnar skall fortfarande anses bosatt här 1. om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst , 2. som barnet följer med en förälder som arbetar i ett annat land för en svensk statlig arbetsgivares räkning, 3. om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst , i de fall barnet följer med en förälder som är anställd i utlandet av , ett svenskt trossamfund, ett organ som är knutet till ett sådant samfund, eller en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet. 5 § Fullt vårdnadsbidrag är . Om barnet har plats inom barnomsorg eller enskild barnomsorg som får bidrag av en kommun, är vårdnadsbidraget om platsen avser och om platsen avser . Om platsen avser mer än utges inget vårdnadsbidrag. 6 § Vårdnadsbidrag utges inte för tid 1. då dagbidrag enligt 9 § lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. lämnas för barnet, eller 2. då barnet vårdas i ett hem för vård eller boende inom . 7 § Vårdnadsbidrag utges från och med månaden efter den då barnet fyllt och till och med den månad då barnet fyller . Om vårdnadsbidrag på grund av andra ändrade förhållanden än som avses i första stycket skall börja utges, upphöra eller ändras, skall bidraget påverkas från och med månaden efter den då förhållandena ändrades. Om de ändrade förhållandena gäller från och med den 1 , skall bidraget påverkas från och med samma Rätten att uppbära vårdnadsbidrag 8 § Rätten att uppbära vårdnadsbidrag för ett barn har den som uppbär det allmänna barnbidraget enligt 4 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. 9 § Ärenden om vårdnadsbidrag prövas av den allmänna försäkringskassa som den som gör anmälan om vårdnadsbidrag eller den bidragsberättigade är inskriven hos eller skulle ha varit inskriven om åldersvillkoret i 1 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring varit uppfyllt. 10 § Anmälan om vårdnadsbidrag och om höjning av bidraget skall göras skriftligen hos den allmänna försäkringskassa som anges i 9 § av den som har rätt att uppbära bidraget enligt 8 §.