prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — I sådana fall blir den kontraktiva effektenpå konsumtionen större än prognostiserat. Detfmns också ett antal faktorer som väntas påverka konsumtionen i positivriktning . Den mest betydelsefulla faktom är att sysselsättningeninte längre fäller Intemationella dato visar en påtoglig korrelation mellansysselsättningstörändringen och den privato konsumtionen. När en person blirarbetslös påverkas i hög grad den förväntode framtida inkomsten vilketresulterar i en lägre konsumtion. I en situation med fallande sysselsättningpåverkas emellertid konsumtionen inte bara av att de arbetslösa konsumerarmindre, uton även av att de som fortfarande har sy.ssel.sättning upplever enökad risk för arbetslöshet och därmed lägre framtida inkomster En ökadsannolikhet för en försämring av framtida inkomster resulterar i en anpassningav konsumtionen. Den sven.ska sysselsättningen föll med från 1990till 1994. Detto har sannolikt varit en starkt bidragande orsak till attkonsumtionen föll som sparkvoten ökade med nära 9procentenheten väntas sysselsättningen öka med 2,7 resp.1,och den öppna arbetslösheten sjunka från 7,9 till . Detto omslagskulle kunna utgöra en mycket stark stimulans till den privato konsumtionen. 1995/94:100 Bilaga1.1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 Källor: , Slalisliska cenlralhyrån ochFinansdepartementet. En annan faktor som enligt olika studier starktpåverkat den privato konsumtionen är utvecklingen avtillgångsprisema. Avregleringen av kreditmarknaderna vid mitten av 80-tolet, ikombination med stigande fastighetspriser möjliggorde en lånefmansieradkonsumtionsökning. När skattelättnaden för utgiltsräntor begränsades i sambandmed skattereformen började hushållen sträva efter att reducera sina skulderResultotet blev en minskad efterfrågan på småhus och ett prisfall mellan 1991och 1993 på . Som en följd av att fastighetsprisema föll försämradeshushållens balansräkningar, vilket ökade amorteringsbehoven ytteriigare. /1994 har prisema på småhus emellertid ökat . En vissnedgång registrerades , men enligt den senastemätningen stiger prisema åter Eftersom hushållens fmansiella sparande ökatkraftigt och hushållens aktieinnehav stigit i värde hardärmed hushållens förmögenhet, ställt i relation till den disponibla inkomsten,ökat . Den amortering av hushållens skulder som skett frånfjärde kvartolet 1991 har dessutom visat tecken på att avta. Under fjärdekvartalet 1993 och försto kvartalet ökade skuldema något. Under denästföljande två kvartolen amorterades skulderna åter ned, men i en betydligtlångsammare tokt än tidisiare. 1995/94:100Bilaga 1.1 Diagram8.3 Ilushålleiis fiiniiögenlietskvot Förmögenhet i relation lill di.sponibcliiikomst i_ 1 Finansiell lönnögenhet exkl. aktier ii Småhus ochbostadsräller I Börsaktier och fondandelar [:I|-WOT' ,,,j:ji;i;«:s;.! 1980 1982 1984 1986 1! Anm.: Småhus värderade medhj:il|) av la.xeringsviirdcn och köpeskiHingskoefficicnter. Källor:Slalisti.ska ccniralbyrän ocli FinaiisdoparicnieiUot. Från nivån har hushållens inköp avsällanköps-varor fallit med . har den totala privatakonsumtionen, enligt nationalräkenskapema, minskat med . Inköp avsällanköpsvaror är dock i ekonomisk mening att betrakta som investeringarsnarare än konsumtion. Den kraftiga minskningen av inköpen har därför kurmat genomförasutan att den egentliga konsumtionen sjunkit i samma grad. Den låga nivån pånyinköpen innebär emellertid att det successivt byggs upp ett behov avfömyelseinköp. Detta torde leda till att hushållen ökarsina inköp av kapitalvaror, om inte annat så för att undvika en fortsattkonsumtionsminskning. Ökningen av dessa inköp kan då bli betydande. Sammanfattningsvisftnns det krafter som verkar i såväl uppdragande som neddraganderiktning vad gäller utvecklingen av den privata konsumtionen. Trots enminskning av de disponibla inkomstema bedöms konsumtionen bli oförändrad 1995.Därefter väntas en uppgång . Det innebär att sparkvotensjunker med . Det finns en risk föratt derma spar-kvotsnedgång inte kominer till stånd. Denna risk består främst isvårigheten att bedöma i vilken mån de föreslagna budgetförstärkningama är ilinje med hushållens förväntningar Det är inte heller otroligt att det privatosparandet, till följd av en önskan att stärka den egna ekonomiska tryggheten,koimner att ligga på en historiskt sett hög nivå . fmnsdet en möjlighet att den positiva dynamiken, i försto hand till följd av detförändrade arbetsmarknadsläget, är underskattod. Ncttosparandc i relation lill disponibel ijikomsl 1995/94:100 Bilaga1.1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 Källor: St;itisliska cenlralhyrån och Finansdeparlcmcnlct. 9 Investeringar pp- 1994/95: lOO Uppgångeni de totola bruttoinvesteringarna beräknas bli kraftig . Ensnabbt växande produktion och en hög lönsamhet lägger gmnden tillinvesteringsökningen i näringslivet under säväl 1995 som 1996. Därtill germöjligheten till direktovdrag för byggnader i näringslivet ytterligarestimulanseffekt. Vidare bör EU-medlemskapet ha minskat osäkerheten omnäringslivets framtidsfömtsättningan Tabell9.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren Miljarder Ärlig procentuell volymförändring Löpande 1992 1993 1994 1995 1996 pri.ser Näringsliv 114,4 -15,5 -14,3 16,6 20,1 10,1 OffenUiga myndigheter 33,7 0,6 4,3 6,5 9,2 1,7 Bostäder 57,5 -7,3 -31,0 -39,3 -28,4 9,2 Totolt 205,6 -10,8 -17,6 -1,3 9,5 8,5 därav ma.skmer 81,3 -16,0 -14,7 20,0 17,9 11,7 Källor: Konjunkturin.stitutet, Statisti.ska centralbyrånoch Finan.sdcpartementet. Bmttoinvesteringama sjönk preliminärt med år1994. Från en läg utgångsnivå vände näringslivets investeringar kraftigt uppåtunder loppet av året. Ett stort antal outhyrda lägenheter samt en hög realräntoinnebar en fortsatt kraftig tillbakagång i bostodsproduktionen. Den exportledda konjunkturuppgången väntas medföraen betydande investeringsökning inom de exportberoende näringama . Ett växande behov av ersättningsinvesteringar samtmot slutet av perioden ett stigande resursutnyttjande bidrar till envolymökning också i de hemmamarknadsberoende delama av näringslivet. Enförbättring av arbetsmarknadsläget samt svagt stigande bostods-pfiser väntosmedföra en viss återhämtning av bostodsinvesteringama mot slutet av perioden.Tilltagande infrastmkturinvesteringar samt ett stimulanspaket inriktot påbygginvesteringar bidrar också till den snabbt stigandeinvesteringsaktiviteten . Sammantogetberäknas investeringama öka med 1995 och 1996. Investeringskvoten,dvs bruttoinvesteringamas andel av BNP, uppgår trots detto endast till 15 %1996, vilket är en kraftig minskning då kvoten uppgicktill . Frånräknat bostodsinvesteringama närmar sig dock kvoten denlångsiktiga trendnivån. 13 1994/95. 1 saml Nr 100. Diagram 9.1 Bruttoinvesteringar samt bruttoinvesteringar exklusive bostäder Prop. 1994/95:100 som andelar av BNP Bilaga 1.1 Andel av BNP, procent 24 8 1980 1982 1984 1986 1988 19901992 1994 1996 Källor:Stati.stiska centralbyrån och . Efterett kraftigt fall i näringslivets investeringar (-)ägde en markant vändning rum under loppet av 1994. Mätt som årsgenomsnitt stegnäringslivets investeringar med . Uppgångenberodde framfor allt på ett snabbt ökande resursutnyttjande inomexportindustrin och inom de exportrelaterade tjänstesektorema, somnäringslivets lönsamhet förbättrades ytterligare. kommerden höga lönsamheten och det fortsatt höga kapacitetsutnyttjandet inom deexportberoende delama av näringslivet att utgöra en kraftiginvesteringsstimulans. Investeringama inom de henunamarknadsorienterade delamaav näringslivet dämpas dock av den svaga utvecklingen av privat konsumtion ochdet låga bostadsbyggandet. Ett successivt växande behov aversättningsinvesteringar samt förväntode lägre räntor medför dock attinvesteringama förutses öka också inom de henunamarknadsorienterade delama avnäringslivet. medges dessutomdirektovdrag för byggnadsinvesteringar. Genom möjligheten till direktavdragsjunker de reala för-räntningskraven på investeringen. Effekten på byggnadsinvesteringamaberäknas till ca . Till största delen är detta eneffekt av tidigareläggning, vilket medför tärre byggnadsprojekt efterstiinulansperiodens utgång. 'Tabell 9.2 Bruttoinvesteringar i näringslivet -20,1 -4,2 -37,0 -21,7 -22,7 -18,3 -9,2 -10,1 -2,9 -14,8 -22,1 -15,5 -14,3 -11,8 -13,3 -17,9 -14,9 1994/95:100 Bilaga1.1 Industrins investeringar ökade 1994 efteratt ha fallit med . Uppgången var mest markeradinom den exportinriktode delen av industrin, men även inom den mer hemmamarknadsberoendes.k. övriga industrin noterades ökade volymen Kapacitetsutnyttjandetsteg under loppet av 1994 och uppgick till ,vilket är en uppgång jämfört med föregåendeån Mot bakgrund av den prognostiserade produktionsuppgången är därmed behovetav kapacitetsutbyggnad stor. Stotistiska centralbyråns investeringsenkät frånoktober 1994 indikerarockså en mycket kraftig investeringsökning . Enkäten besvarades dessutom före EU-omröstningen och den ekonomisk politiska propositionen, vilket innebär att en del av industriföretogen san nolikt konmier att upprevidera investeringsplanema . De ekonomiska förutsättningama för en kraftigindustriell expansion är mycket gynnsamma . Industrinshöga lönsainhet har inneburit att soliditeten stärkts vilket höjerkreditvärdigheten. Möjligheten till egenfinansiering har ock.så ökat i toktmed allt större vinster. Bara beräknas industrins driftsöverskottbrutto uppgå till , vilket kan jämföras med de totolainvesteringama på 54 miljarder kn konjunkturbarometer bekräftarbilden av en betydande kapacitetsutbyggnad inom industrin. Realräntoma ärvisserligen fortfarande höga men väntas sjunka något . Enlägre räntenivå är central för att investeringsvolymerna skall kunna stigaockså inom de hemmamarknadsorienterade företagen i takt med att den inhemskaefterfrågan växer Mot bakgmnd av de goda investeringsfömt-sättningama beräknasdärför industrins investeringar öka med 1995 föratt stiga med ytteriigare 1996. Det medför att kapitolstocken växer med 2,5 resp respektive år. Ett osäker hetsmoment i bedömningen är dock utvecklingen av utländska företogs expansion i . Blir den stor kan eventuellt investeringsuppgången ha underskattats nägot. fördelaktiga kostnadsläge, låg företogs- beskattning, hög kompetensnivå hos arbetskraften samt en väl utvecklad industriell tradition, börunder de närmaste aren utgöra storka incitoment Prop. 1994/95:100 för etoblering i . Basindustrins investeringar ökade kraftigt redan1994. Utgångsnivån var dock mycket låg. Lönsamheten har snabbt förbättratsefter deprecie-ringan av kronan och prishöjningar på världsmarknaden. Denöverkapacitet som tidigare ansågs råda i har minskat i tokt med denoväntot storka produktionsuppgången. Inom verkstadsindiislrin bedöms investeringamaöka med 37 resp 1995 och 1996. är det framförallt maskin-och transportmedelsindustrin som genomför kapaci-tetshöjande investeringan Enbetydligt lägre investeringsuppgång kan förväntas inom s.k. ö\rig industri.Det låga kapacitetsutnyttjandet och den fortsatt svagahenunamarknadsefterfrågan begränsar uppgången. Investeringama inom öviigt näringsliv dämpasfortfarande av en svag hemmamarknad och ett överskott på kommersiella lokalerinom stora delar av landet. Den låga investeringsnivån under perioden1990-1993 har dock inneburit att kapitalstockarna anpassats till en merlångsiktig nivå. Alltfler tecken tyder också på att utvecklingen är på väg attvända. Prisema på kommersiella fastigheter har under loppet av 1994 stigitsvagt () som vakan.sgraden, dvs andelen lediga lokaler i förhållandetill stocken, har stabiliserat.s. I ett internationellt perspektiv är intevakansgraden anmärkningsvärt hög. Från en mycket Lig utgångsnivå steg ocksåinvesteringama i kommersiella lokaler . Denna utveckling väntasfortsätta. Många av tjänstesektorerna, bl.a. denexportrelaterade uppdrags-verksamheten, redovisar mycket expansivaproduktionsplaner, vilket förväntos medföra en kraftig investeringsexpansion.En del av den beräknade uppgången inom övrigt näringsliv beror påinfrastmkturinvesteringama inom samfärdselområdet som t.ex. ochÖresundsbron. Lönsamheten har också stärkts inom övrigt näringsliv vilket gerutrymme för större investeringar i takt med att aktiviteten i ekonomin stigerDen svaga utvecklingen av den privata konsumtionen medför dock att nivån påinvesteringama inom varuhandel samt inom restaurang- och hotellbranschenförblir låga under hela prognosperioden. Trots det blir den procentuellaökningen stor också i dessa sektoren Direktavdraget för byggnader medfördessutom att en del investeringar tidigareläggs. Saimnantaget innebär detta attinvesteringama inom övrigt näringsliv stiger med 1995 och med ca 8 %1996. "9,2 Offentliga investeringar Tabell 9.3 Offentliga investeringar 1994/95:100Bilaga 1.1 Miljarder Ärlig procentuell volymförändring Löp.inde 1992 1993 1994 1995 priser Stjitligamyndigheter Statliga affiirsverk Staten Kommunala myndigheter Kommunala affiirsverk Konununema -19,6 -10,1 -0,1 -7,6 -2,8 -6,7 -3,3 -7,9 -23,1 -10,7 5,7 -5,6 3,9 1,4 -2,9 -0,9 -3,6 Källor: , StalLstiska ceiur.albyrån och . steg de offentliga investeringama meddrygt på gmnd av ökade stotiiga infrastmktursatsningar beslutadeRiksdagen om ekonomiska ramar på totalt för väg- och jämvägsinvesteringarför . Utöver planeringsramen har för /95anvisats , vilka är avsedda för länsvägan Besluten innebär attinfrastmkturinvesteringama väntas kulminera för att sedan liggakvar på en hög nivå . I vilken tokt som infrastmkturplanema kangenomföras efter 1996 beror dock av hur stotens finanser utvecklar sig. 1jämförelse med tidigare planer sänks anslagen något för prognosperioden1995-1996. De StatUga myndigheternas investeringar steg medöver främst som en följd av expansion.Vasakronans (f.d ) investeringar registreras efter den 1oktober FrånräknatVasakronan ökade därför de stotiiga myndighetemas volymer med undersamma period. 1994och 1996 beräknasinvesteringama i gator och vägar öka ytterligare. Därmed stiger de statligamyndighetemas investeringsvolymer med . Investeringsökningenför de statliga affärsveiken beräknas till mellan 1994 och 1996.Detto beror främst på ökade infrastmkturinvesteringar inom SJ och Banverketsamt volymökningar av . Övriga stotiiga affärsverk beräknas öka volymema ibegränsad omfattning. Dekommunala investeringarna ökar i långsam takt under prognosperioden.Kommunemas finansiella situation utgör en restriktion för fortsatt utbyggnad avverksamheten. Den låga bostadsproduktionen samt de begränsadeinvesteringama i kommersiella lokaler minskar också behovet av konununalinfrastruktumtbyggnad. Uppdragande på investeringama är dock de ROT-medel somtillförs för eftersatta kommunala behov om sarrunanlagt ca 800 miljonerkn Det gäller bl.a. medel för uppmstning av lokaler, bullerdämpande åtgärdersamt utbyggnad av . Bostadsinvesteringarnaföll mycket kraftigt . Antolet påbörjade lägenheter gick ned till ca9000 vilket kan jämföras med 70 000 påbörjade lägenheter som noterades år1990. De successivt minskade bostods-subventionema, högre realräntor efterskatt samt ett stort antol outhyrda lägenheter (54 000 ) har medförtatt prisnivån på andrahandsmarknaden i allmänhet understigernyproduktionspriset vilket gör det olönsamt att bygga. Diagram9.2 Antal outhyrda lägenheter respektive antal påhiirjade lägenheter 1994/95:100 Bilaga1.1 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 Anm: Antalet oulhyrda lägenheter avser den l.o.in. 1993, samt antalet outhyrda lägenheter i september 1994.Antalet p.åbörj.idc lägenheter omfattar både flerfamiljshus och sm.åhus.Källor: och Finsmsdepartementet. Enligt för Byggnadsforskningskulle prisema på andrahandsmarknaden behöva stiga med åtminstone innanbostodspro-duktion generellt sett åter blir lönsam. är prisema påexisterande bostodsfastigheter i vissa centralt belägna områden dock tillräckligthöga för att göra nyproduktion lönsam. Förutsättningama för en ökadnybyggnation förbättras gradvis. Prisema på både egnahemoch hyreshus har stigit med somproduktionskostnaden legat stilla. Under både 1995 och 1996 förväntos räntomafälla något som antalet outhyrda lägenheter väntos sjunka avsevärt.Det sistnämnda är en följd av det förbättrade arbetsmarknadsläget och det lågaantalet påbörjade lägenheter under 1993-1994. Därigenom kan produktionen avlägenheter i attraktiva områden och på orter med en begynnande bostadsbristkomma att öka. Höjningenav fastighetsskatten från till Prop. 1994/95:100bedöms bara i mindre omfattning dämpa bostadsbyggandet. Ett osäker- Bilaga 1.1hetsmoment är dock de allmännyttiga bostodsbolagens låga självfinansieringsgradvilket kan fördröja uppgången när staten drar ned sitt risktogande genomminskade subventionen Antalet påbörjade lägenheter väntos stiga till 14 000respektive 18 000 lägenheter 1995 och 1996. Utvecklingen av den faktiskabyggvolymen följer dock inte detta antol. Till följd av den lågaigångsättningen faller nybyggnadsvolymen även under 1995.Nyinvesteringsvolymen beräknas falla med för att sedan stigamed 1996. Enligt långsiktiga bedömning som till en delbaseras på demografiska faktorer kan bostodsproduktionen efter 1996 stiga tillmellan 30 000 och 35 000 bostäder åriigen. Miljarder kr 1993 Löpande priser -19,1 -35,1 2,5 -34,5 -64,8 -51,9 -57,5 -37,9 -22,0 -25,1 -16,8 23,6 44,9 -10,6 -25,1 -17,8 -44,1 -20,5 -22,2 -34,2 -45,8 -4,0 -10,0 -7,3 -31,0 -39,3 -28,4 Källor: Konjunkturin.stitutet, Stati.stiska centralbyrån och . Det förhållandevis höga påbörjandet av ombyggnaderunder beror delvis på att viss ombyggnation fortfarande utfördes till 1992års mer fördelaktiga subventionsregler Nedtrappningen av bostadssubventionemasamt den svaga utvecklingen av hushållens disponibla inkoinster har dockmedfört att omfattningen av varje ombyggnad i genomsnitt blivit mindre. Densvaga fastighetsprisutvecklingen har sarmolikt också bidragit till detto. Under1990 uppgick den genomsnittliga ombyggnadskostnaden.till ca 600 000 kn År 1994hade kostnaden per lägenhet minskat till Vid dessa mindre omfattandeombyggnader är kreditrestrik-tionema mindre än vid nyproduktion av bostädervilket innebär att antolet påbörjade ombyggnader beräknas bli relativt högtunder hela prognosperioden. Dessutom verkar de särskilda bidrag som kanerhållas uppdragande. Det gäller bl.a. bidrag för förbättring avinomhusklimat samt ombyggnadsmedel för äldre- och handikappbostäder Trots detfortsätter volymema att falla under hela prognosperioden. De fallandeombyggnadsinvesteringama är en anpassning till en mer långsiktig nivå. Boverketräknar med att ca 30 000 lägenheter behöver byggas om under 1990-talet.Enligt prognosen kommer ca 29 000 ombyggnationer att påbörjas . Miljarder kronor, 1991 årspriser 100- Prop.1994/95:100 Bilaga 1.1 80 60 40 20 I----- 1---- 1---- 1---- 1---- 1--- 1---- 1---- 1---- 1---- 1---- 1---- 1---- 1---- f----- 1---- ,---- ,----- 1---- 1---- 1---- 1---- 1---- r- 1970 1974 1978 1982 1986 1990 1994 Källor: Suitisti.ska centralbyrån ochFinaii.sdcpartemenlct. De totola lagerstockama beräknas ha ökat meddrygt . Industrins totala lager var i stort sett oförändrade,efter att ha minskat med året innan. Lagren av färdigvarorminskade ungefär i samma takt som , medan en betydande ökningregistrerades för in.sat.svarulagien och varor i arbete. Inom partihandelnskedde en betydande lageruppbyggnad som detoljhandels-lagren varrelativt oförändrade. Tabell 9.5 Lagervolyiiifiirändringar Miljarder kr, 1991års priser -0,3 -5,2 -0,5 -2,8 -0,6 -0,5 -1,3 -0,2 -0,5 -10,1 -0,3 Källor: , Suitisti.ska centralbyrånoch . Industrins lager av färdigvarorbefinner sig på en historiskt låg nivå. Det förefaller därför troligtatt man skulle önska en viss ökning ■ äv dessa . En fortsatt högefterfrågan, i synnerhet ifrån utlandet, väntas dock irmebära attfärdigvamlagren förblir oförändrade för att sedan öka något under1996. I tokt med att produktionen stiger bedöms dock lagren av insatsvaror ochvaror i arbete öka successivt . tjänstebarometer tyder på attlagemppbyggnaden inom partihandeln till viss del var ofrivillig och att manavser att minska lagren . Även detaljhandelslagren uppges varastörre än önskat. väntas därför såväl detalj- sompartihandel minska sina lager ytterligare. 1994/95:100Bilaga 1.1 Diagram 9.4 BNP-utveckling och lagerbidrag Procent resp. procentenheter 8 1970 1974 1978 1982 1986 1990 1994 Källor: , Slalisliska centralbyrån ochFinansdepartementet. Lagerinvesteringamas bidrag till tillväxten uppgickpreliminärt till en procentenhet 1994. Jämfört med prognosi november är det en upprevidering med knappt en halv procentenhet. Bakom detstörre bidraget ligger dels ökade lagerinvesteringar , men också enbetydande nedrevidering av investeringama . Under 1995 och 1996förutses de totala lagerinvesteringama bli av samma storlek som 1994, vilketinnebär att tillväxtbidraget blir obetydligt. bedöms omslaget ilagerinvesteringama i hög grad ha bidragit till den snabba ökningen avimporten. Den prognostiserade lagemtvecklingen väntas leda till att importensökningstakt dämpas, i synnerhet 1995. 10 Den offentliga sektorn Denoffentliga sektoras finanser försämrades kraftigt ,huvudsakligen till följd av den långa och djupa lågkonjunkturen. För 1994beräknas underskottet i den offentliga sektoras finansiella sparande tillmotsvarande av BNP. Underskottet minskar successivt under denärmaste två åren och beräknas 1996 motsvara av BNP. Förbättringenav det finansiella sparandet sker inom den stotiiga sektora, medan AP-fondensoch kommunsektoms sparande minskar. 1994/95:100 Bilaga 1.1 10.1 Den konsoliderade offentliga sektom Underförsto hälften av 1970-tolet hade den offentliga sektora finansiellasparandeöverskott motsvarande av BNP. Den svaga ekonomiska utvecklingen islutet av decenniet och under de försto åren av 1980-tolet medförde en kraftigförsämring av de offentliga finansema. När konjunkturen bottnade uppgickunderskottet i det finansiella sparandet till motsvarande av BNP.Konjunktumppgången bidrog till att underskottet minskade till av BNP år1985. Sparandet förbättrades sedan ytterligare under den långa högkonjunkturenoch 1990 uppnåddes ett fmansiellt överskott motsvarande av BNP, sediagram 10.1. Diagram10.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande 1970-1996 Andel av BNP, procent 8 1970 1974 1978 1982 1986 1990 1994 " minskade underskottethuvudsakligen genom att Prop. 1994/95:100 utgiftema exklusive räntor föll med 3procentenheter som andel av BNP. Bilaga 1.1 Hälften av denna nedgång berodde påen relativt långsam real utveckling av den offentliga konsumtionen. Den fortsattstorka förbättringen i de offentliga fmansema under 1980-tolets andra hälftförklaras i huvudsak av att skattekvoten (skatteraa som andel av BNP) steg från50 % 1985 till 1990, samt av att ränteutgiftena minskade när denfinansiella ställningen förbättrades. Bakom ökningen av skattekvoten låg flerafaktorer De tilltogande löne- och prisökningaraa, i kombinationmed de icke inflationsskyddade storkt progressiva skatte-skaloma, medförde attskatteuttoget ökade. Skatteinkomstema ökade också genom att tillväxten leddesav den högt beskattode privato konsumtionen, som t.o.m. översteghushållens disponibla inkomsten Löneandelen ökade och vinstondelen inäringslivet sjönk. Eftersom löner är avsevärt högre beskattode än vinster,särskilt på kort sikt, bidrog detto också till den ökade skattekvoten. Överskottet i den offentliga sektoms finansiellasparande 1990 förbyttes på endast till ett underskott 1993 på ca 13,5 %av BNP. Denna mycket kraftiga försämring är huvudsakligen en följd avövergången från en högkonjunktur till en djup lågkonjunktur Från 1990 till 1993sjönk antolet sysselsatto med sammanlagt ca 490 000 eller . Därigenomminskade skatteinkomstema som kostnadema för arbetsmarknadspolitikenoch ersättning till arbetslösa steg. Därtill kommer utgiftema för bankstödet1993. beräknas underskottet i det finansiellasparandet ha minskat till av BNP. Förbättringen fortsätter underprognosperioden och 1996 beräknas sparandeunderskottet uppgå till avBNP. Det iimebär att underskottet halveras .