prop · GH0325 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringen avser också att föreslå minskade subventioner till tandvård, läkemedel, sjukvård och sjukresor. Ett förslag om reformerad tandvårdsersättning kommer att läggas . Vidare föreslår regeringen nu en indexering av olika miljö- och punktskatter, som på lång sikt ger en förstärkning av statsfinanserna med ca . På området företagandets villkor har redan mycket gjorts sedan regeringsskiftet. Skatter på produktion och sysselsättning har sänkts. Regeringen har lagt fram förslag om sänkt skatt för egenföretagarna, så att de inte missgynnas jämfört med aktiebolagen. En kvittningsrätt införs för att stimulera nyföretagare. Bolagsskatten sänks till och periodiseringsfonder införs. Dessutom avskaffas dubbelbeskattningen på aktier för att förbättra företagens försörjning med riskkapital. Sänkningen finansieras bl.a. inom ramen för företagsbeskattningen. För att bl.a. göra det lättare för företagen att nyanställa, ersätta övertidsuttag med nya jobb och underlätta för de mindre företagen har regeringen föreslagit förändringar i arbetsrätten. Nyanställningar underlättas av att visstids- och provanställning förlängs . Den fackliga vetorätten mot entreprenader slopas, stridsåtgärder mot enmans- eller familjeföretag förbjuds. Arbetsgivare ges rätt att undanta två personer i varje turordningskrets från turordningsreglerna vid uppsägning. Fastän ekonomin alltjämt präglas av stora obalanser, så finns ljuspunkter. Industrins produktion och investeringar likaså. Hushåll och företag ser något mer optimistiskt än de gjorde tidigare. Det finns också ett exceptionellt stort bruk av övertid inom industrin, vilket brukar föregå en konjunkturuppgång. Den övertid som tas ut motsvarar ca 50 000 jobb. För att uppmuntra arbetsgivarna att snabbt omvandla övertiden i fler jobb och förmå dem att tidigarelägga nyanställningar föreslår vi nu ett generellt anställningsstöd, GAS. Arbetsgivare som nyanställer får en sänkning av arbetsgivaravgiften för de nyanställda. Reglerna gäller fram till utgången av 1994. Förhandlingarna om svenskt medlemskap i fortskrider planenligt med sikte på inträde . Med medlemskapet ökar förmåga att dra till sig investeringar och nya jobb. Genom en fortsatt förtroendeskapande ekonomisk politik kan förutsättningar skapas för en stabilisering av statsskulden och lägre räntor som kronan stärks. På detta vis minskar risken för en tudelning av ekonomin. Ekonomin kan expandera utan att obalanser mellan olika sektorer förstärks. Saneringen av de offentliga finanserna och bättre villkor för företagande lägger grunden för nya jobb i . Med nya jobb i näringslivet bidrar vi till att lösa våra två största balansproblem; arbetslösheten och underskottet i de offentliga finanserna. 5 De internationella förutsättningarna 5.1 Svag internationell konjunktur De europeiska länderna genomgår nu en svår och utdragen anpassningsprocess som beror dels på en sedvanlig konjunkturavmattning av hög tillväxt, dels på strukturella problem. Den bristande flexibiliteten på arbetsmarknaden är ett stort gemensamt problem för de europeiska länderna. Konjunkturen utvecklas svagt i flertalet europeiska länder. BNP föll kraftigt i vilket fick återverkningar i hela . Av de stora länderna är det endast som befinner sig i en uppgångsfas. Stigande arbetslöshet och fortsatt höga realräntor i flertalet länder bidrar till mycket låga förväntningar hos hushållen. En stabilisering av den europeiska konjunkturen väntas inträffa , men en tydlig uppgång förutses inte . befinner sig den japanska ekonomin i stagnation som ett resultat av en pågående anpassning hos hushåll och företag efter 1980-talets spekulationsekonomi. Återhämtningen i den amerikanska ekonomin tycks relativt säker även om uppgången är ovanligt svag. 5.2 Det ekonomiska samarbetet i Två stora frågor har dominerat det ekonomiska samarbetet inom EG : den svaga utvecklingen av tillväxt och sysselsättning samt vägen mot en ekonomisk och monetär union (EMU). Oron i över tillväxt och sysselsättning har stigit . Vid i beslutades om ett tillväxtinitiativ för att främja en ekonomisk återhämtning i . Tillväxtinitiativet innehåller åtgärder på nationell nivå och på gemenskapsnivå, och har som övergripande syfte att återställa förtroendet hos de ekonomiska aktörerna. Inom den ram som sätts av kraven på medelfristig budgetkonsolidering och låg inflation utnyttjas utrymmet för stimulansåtgärder. Länderna skall främja privata och offentliga investeringar, stimulera små och medelstora företag samt verka för en återhållsam löneutveckling. En strävan är att växla över de offentliga utgifterna från konsumtion och transfereringar till mer tillväxtfrämjande utgiftsslag som infrastrukturinvesteringar. Vidare uppmanades länderna att förbättra ekonomiernas funktionssätt med strukturella åtgärder, speciellt på arbetsmarknaden. hölls ett första gemensamt möte mellan finans- och ekonomiministrarna i EG och EFTA. Det förelåg betydande samstämmighet om att den höga arbetslösheten och den låga tillväxten måste angripas inom ramen för en strategi, där sunda offentliga finanser och låg inflation sätter ramar för åtgärder på kort sikt. Ett nytt gemensamt ekonomi- och finansministermöte kommer att äga rum . Även i det nordiska ministerrådet och i EFTA-kretsen har åtgärder för ökad tillväxt diskuterats. På svenskt initiativ äger ett gemensamt nordiskt stats- och finansministermöte rum . De offentliga finanserna i visar stora och växande underskott. ekonomi- och finansministrar, , har uttalat att det mest verkningsfulla bidraget som budgetpolitiken kan ge till en återhämtning är att minska de offentliga underskotten. Därigenom möjliggörs lägre räntor. Det ökade penningpolitiska utrymmet som formellt uppkommit efter vidgningen av de gränser inom vilka valutorna inom ERM-samarbetet får fluktuera har ännu inte lett till några större räntesänkningar. Fortsatta stegvisa lättnader i penningpolitiken är dock troliga. Nedgången i den ekonomiska aktiviteten i har fortsatt . har frågan om långsiktiga konkurrens- och anpassningsförmåga blivit alltmer aktuell. har fått i uppdrag att före Europeiska rådets toppmöte utarbeta en s.k. vitbok om en medelfristig strategi för tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. EG- och senare även EFTA-länderna inbjöds att inkomma med synpunkter och förslag till Kommissionens arbete med . lägger i sitt bidrag särskild vikt vid tre områden: klimatet för små och medelstora företag, utbildning, samt arbetsmarknadernas flexibilitet. En överordnad målsättning är att alla former av protektionism måste bekämpas och att liberaliseringen av världshandeln måste fortsätta. Planerna på en ekonomisk och monetär union har blivit mer osäkra mot bakgrund av svårigheterna att hålla samman växelkursmekanismen . Efter beslutet att temporärt vidga gränserna för valutornas rörelser inom till +/-har ERM:s funktionssätt i grunden förändrats. Flertalet valutakurser i är nu i praktiken flytande. är dock formellt sett alltjämt i funktion, trots att stora svängningar i kurserna numera tillåts. EG:s medlemsländer har uttalat att planerna på EMU ligger fast, och att EMU:s fas II skall starta som planerat vilket bl.a. förutsätter att ett europeiskt monetärt institut (), embryot till en europeisk centralbank, inrättas. Den gemensamma granskningen av medlemsländernas ekonomiska politik kommer att bli tydligare. Denna granskning syftar till att främja konvergens, dvs. att länderna får en likartad ekonomisk utveckling för att möjliggöra bildandet av en valutaunion. I denna process är de s.k. konvergenskriterierna, och särskilt de som avser den offentliga sektorns finanser samt inflationen, avgörande för bedömningen av om ett land är kvalificerat att delta i valutaunionen. har, som nämnts ovan, också s.k. real konvergens, dvs. att sysselsättning och tillväxt utvecklas på ett likartat sätt, kommit alltmer i blickfånget även om kriterier för detta inte slås fast i . Enligt skall EG anta breda riktlinjer för den ekonomiska politiken. Dessa riktlinjer skall utgöra en grund för ut- värderingen av ländernas och gemenskapens ekonomiska politik. utarbetar förslag till sådana riktlinjer för behandling vid i . I de svenska medlemskapsförhandlingarna är målet att vara medlem - en målsättning som EG delar i enlighet med uttalandet vid i . deltar aktivt i utformningen av den europeiska ekonomiska politiken. Våra ekonomiska problem måste i hög grad lösas tillsammans med andra länder. har aktivt drivit på för att initiera ett utvidgat europeiskt samarbete för att förbättra den ekonomiska utvecklingen, särskilt kring strukturella åtgärder för att främja sysselsättningen. 5.3 Utsikterna för den internationella ekonomin Återhämtningen i den amerikanska ekonomin förfaller stabil men har inte nått normal styrka . Den inhemska efterfrågan har emellertid vuxit i god takt . väntas företagens investeringar fortsätta att öka. Fortsatt låga räntor och förutses underbygga denna process. Stigande dollarkurs och tilltagande inhemsk efterfrågan förmodas leda till fortsatta underskott i handelsbalansen. Den relativt måttliga efterfrågeökningen väntas inte leda till ökat inflationstryck. Utsikterna för den japanska ekonomin har försämrats ytterligare i takt med den stigande yenkursen. Industriproduktion, orderingång och kapacitetsutnyttjande har fortsatt att avta. Utvecklingen av detaljhandelsförsäljning, bostadsinvesteringar och företagens investeringar tyder på svag inhemsk efterfrågan och . Expansiv penningpolitik och ett tredje finanspolitiskt stimulanspaket väntas inte kunna motverka dessa tendenser i någon större utsträckning. på nästan två decennier förutses nolltillväxt i den japanska ekonomin. I västra förefaller industrikonjunkturen ha stabiliserats. Inflationen ligger fortfarande kvar även om det underliggande inflationstrycket i ekonomin är lägre. En mycket svag återhämtning kan inledas under loppet av 1994. Den inhemska efterfrågan kommer att hållas tillbaka, dels av höjd inkomstskatt och höjda indirekta skatter, dels av minskade transfereringar till hushållen. Utrymmet för räntesänkningar ökar dock. Den försämrade konkurrenskraften till följd av apprecieringen av D-marken och höga löneökningar bidrar också till en svag utveckling. som var först i nedgången befinner sig nu i en uppgångsfas. Ekonomin har börjat växa. Lättnaderna i penningpolitiken har inneburit att skuldanpassningen bland hushållen och företag har gått snabbt, varför både privat konsumtion och privata investeringar väntas öka. Den underliggande inflationen ligger kring och förväntas stiga det närmaste året. Penningpolitiken kan därför komma att stramas åt något . Underskottet i de offentliga finanserna har emellertid ökat och ett konsolideringsprogram för de offentliga finanserna beslutats av regeringen och kommer att sättas i kraft . I fortsätter de negativa konjunkturtendenserna att överväga. Framtidsförväntningarna hos hushåll och företag sjunker fortfarande. En viktig orsak till detta är den höga och växande arbetslösheten. En vändning i konjunkturen förutses , förutsatt att realräntorna sjunker. Detta väntas dock inte kunna hindra att arbetslösheten fortsätter att stiga och att den privata konsumtion därmed utvecklas svagt. Investeringsaktiviteten förutses inte heller visa någon stark uppgång mot bakgrund av bl.a. det låga kapacitetsutnyttjandet. En avgörande fråga är om den ökade penningpolitiska friheten kommer att utnyttjas eller ej. I har den danska ekonomin fortsatt att försvagas . Industriproduktionen har avtagit och kapacitetsutnyttjandet har fallit drastiskt. En ljuspunkt är att detaljhandelsförsäljningen ökade . och beräknas efterfrågan öka starkt bl.a. till följd av de fallande räntorna. Det underliggande inflationstrycket i den danska ekonomin är synnerligen lågt. I väntas ekonomin karaktäriseras av tudelningen mellan en expansiv exportsektor och sviktande inhemsk efterfrågan. Hög skuldsättning och en hög arbetslöshet har inneburit att alla de inhemska efterfrågekomponenterna fallit. har exporten ökat betydligt mer än beräknat. väntas 1993 uppleva ett tredje år med kraftigt negativ BNP-tillväxt och först en blygsam BNP-tillväxt. Trots den stora deprecieringen av valutan är inflationen låg. Den ekonomiska aktiviteten i avtog under årets första hälft. Inget tyder på någon uppgång i privatkonsumtionen då hushållen fortfarande brottas med hög skuldsättning och höga realräntor. Lägre privat konsumtion väntas tillsammans med dämpad exporttillväxt och minskade offentliga utgifter leda till en måttlig BNP-tillväxt 1993 som återhämtar sig och blir relativt stark 1994. Den underliggande inflationen är mycket låg och väntas fortsätta att vara det . Vissa länder i antas nå positiv tillväxt efter det kommunistiska systemets sammanbrott. väntas återhämtningen i fortsätta, medan den höga tillväxten mattas något i . Utvecklingen på dessa marknader utgör både möjligheter och hot. I flera av länderna i Öst- och är arbetskraftens utbildningsnivå hög som lönekostnaderna är låga. Detta kommer att ställa svensk industri inför stora framtida omställningskrav som nya avsättningsmarknader uppstår. Exempel på en sådan utveckling utgör länderna i som inte bara är konkurrenter till västvärldens industrier utan även betydande och växande marknader. Närmare hälften av den svenska exportökningen gick till detta område. Tabell 5.1 Internationella förutsättningar Årlig procentuell förändring 1992 1993 1994 1995 BNP 2,6 23/4 3 31/2 1,3 0 1 3/4 3 ,5 -21/2 1/4 11/4 1,4 -1 3/4 13/4 ,6 11/2 2 1/2 23/4 0,1 - 1/4 2 21/2 0,8 - 3/4 1 1/4 2 Total 1,6 3/4 2 23/4 KPI 3,0 3 3 1/2 4 1,7 1 1 1/4 2 ,0 4 3 21/2 2,4 21/4 2 2 Storbritannien3,7 2 3 3/4 4 2,3 2 2 1/2 23/4 3,8 31/4 3 1/4 31/2 Total 3,0 23/4 3 31/2 Källor: och . BNP-tillväxten inom OECD-området väntas mot denna bakgrund uppgå till 3/respektive 1994 för att först öka till 2 3/. Detta är en nedrevidering jämfört med bedömningen då en tillväxt i OECD-området på 1 1/4 och 2 3/förutsågs resp. 1994. Bara fyra länder, , , och , uppvisar nu tillväxt 1993. Arbetslösheten minskar först från en hög nivå. Inflationen väntas ligga kvar på en låg nivå . Ett osäkerhetsmoment i konjunkturbilden utgörs av de möjliga effekterna av de nya gränserna för valutornas rörelsefrihet inom . Den ökade flexibilitet som de nya gränserna medför kan underlätta en återhämtning i den europeiska konjunkturen. Den ökade osäkerheten om valutakurserna på lång sikt kan dock utgöra en motverkande faktor. Det råder också osäkerhet om i vilken utsträckning företag och hushåll hunnit anpassa sin skuldsituation till de nya förutsättningar som råder. Denna anpassning av skulderna har haft stor påverkan på konsumtion och investeringar. Växande underskott i de offentliga finanserna i många europeiska länder innebär därtill osäkerhet om konsekvenserna för de offentliga utgiftssystemen . Osäkerheten kvarstår även vad gäller den för för den internationella tillväxten så viktiga Uruguay-rundan inom , där man ännu inte har kunnat nå en överens- kommelse. har upprepade gånger agerat för att GATT-förhandlingarna skall kunna slutföras innan det amerikanska förhandlingsmandatet löper ut. Ett avtal skulle ha stora positiva återverkningar på den internationella ekonomiska utvecklingen. 6 Politik för tillväxt och sysselsättning De viktigaste uppgifterna för den ekonomiska politiken är att öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och eftersträva prisstabilitet. Detta kan bara ske genom ökad och uthållig tillväxt. De nya jobben måste komma i den privata sektorn. Den ekonomiska politiken inriktas på att * fullfölja saneringen av de offentliga utgifterna, * skapa allmänt bättre förutsättningar för ekonomisk utveckling och sysselsättning genom större flexibilitet och utvecklingskraft. Centralt för tilltron till den svenska ekonomin är således saneringen av de offentliga finanserna. Omfattande åtgärder på har föreslagits av regeringen och beslutats av under de gångna två åren, tabell 6.1. Dessa åtgärder innebär både att budgeten förstärks och att utgiftssystemen fungerar bättre. I den reviderade finansplanen föreslog regeringen därutöver ett saneringsprogram på , vilket antogs av . Tabell 6.1 Beslut om budgetförstärkningar hösten och finansplanen 1992 15,6 Kompletteringspropositionen 1992 16,8 Nytt system för räntebidrag14,6 Krispaket 1, 30,9 varav Höjd pensionsålder (bereds av pensionsarbetsgruppen)6 Lägre pensioner 3,2 En karensdag och sänkt komp. nivå i sjukförsäkringen 4 Höjd bensinskatt 5,3 Höjd tobaksskatt 2,1 Borttagande av reallöneskydd 1993 och 1994 1,6 Finansplanen 1993 14,3 varav Lägre ers.nivå i arbetslöshetsförsäkringen 3,7 Sänkta ers.nivåer för utbildningsbidrag m.m. 3,6 Räntebidrag 3,1 Samordning sjuk- och arbetsskadebegreppet 1,7 i arbetslöshetsförs. I % av BNP 5,4 Eftersom sysselsättningsökningen skall ske i den privata sektorn är villkoren för privat företagande avgörande. En trovärdig låg inflation krävs liksom goda villkor i övrigt för både befintliga och nya företag. Produktionen inom industrin har ökat med och exporten med sedan bottennivån . Det gynnsamma kostnadsläget gör det möjligt för svenska företag att öka produktionen genom ökade marknadsandelar både på export- och hemmamarknaderna. Förutsättningarna för en återhämtning i den svenska ekonomin förbättras successivt. Ett stort antal strukturella reformer har vidtagits för att underlätta för företag att expandera och öka sysselsättningen. Det gäller skattelättnader, förändringar inom offentlig sektor och socialförsäk- ringssystemen samt åtgärder för ökad konkurrens, avreglering och privatisering. Ytterligare åtgärder med särskild inriktning på de mindre och medelstora företagen kommer att föreslås . Därigenom ökar ekonomins flexibilitet och utvecklingskraft. blir attraktivt för investeringar och jobb. Ett centralt inslag i den smärtsamma omställningsprocess som svensk ekonomi genomgår efter 1980-talets överhettning och höga inflation är de höga realräntorna. Därav följer behov av skuldkonsolidering och anpassning av värden på olika typer av tillgångar, främst fastigheter. har företagens och hushållens finansiella sparande stigit kraftigt, bl.a. har hushållens sparkvot stigit från ca -till av de disponibla inkomsterna. Nedgången i den privata konsumtionen har inte orsakats av en svag inkomstutveckling - de disponibla inkomsterna sjunker först och då bara till nivå - utan just av behovet att betala tillbaka 1980-talets skulder. Denna anpassningsprocess har underlättats av räntefallet . Hushållen liksom företagen tycks nu ha kommit långt i saneringen av sina skulder. Därmed skapas förutsättningar för en stabilisering och en successiv återhämtning av den inhemska efterfrågan. Ökad produktivitet, låga löneökningar, sänkta arbetsgivaravgifter tillsammans med kronans depreciering innebär att de svenska lönekostnaderna per producerad enhet har sjunkit. Tillväxten kan därmed ta fart genom att först nettoefterfrågan från utlandet ökar och därefter genom att hushåll och företag ökar den inhemska efterfrågan. Diagram 6.1 visar hur tillväxten byggs upp främst genom kapitalbildning, vilket är en avgörande skillnad mot utvecklingen då tillväxten baserades på lånefinansierad konsumtion. Diagram 6.1 Konsumtion och kapitalbildning Bidrag till BNP-förändring Källor: , och . Deprecieringen av kronan innebär att de svenska kostnaderna har sjunkit räknat i utländsk valuta. långsiktiga strävan bör dock inte vara att konkurrera med allmänt låga löner. Den långsiktiga utveckling som regeringen eftersträvar innebär istället att utvecklingskraften i den svenska ekonomin byggs på kunskap och hög kvalitet på arbetskraft och företagsledning. som snabbt anpassar sig till föränderliga marknader kan konkurrera med produkter och tjänster som tillåter ett högt men ändå konkurrenskraftigt löneläge. Regeringen lägger ett antal förslag som syftar till att stimulera tillväxt och sysselsättning i hela landet. Avgörande är att saneringsprogrammet fullföljs. De förslag som kommer att läggas redovisas nedan. För att underlätta utveckling av inte minst de mindre och medelstora företagen föreslås betydande förändringar av skatterna. Enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag får enligt förslagen regler som motsvarar vad som gäller för aktiebolag. Skatten på avkastningen på det kapital som investeras sänks från och fr.o.m. . Det blir därigenom möjligt att finansiera en expansion med jämförelsevis lindrigt beskattade medel. Nyföretagandet underlättas genom att den som vill bli företagare men som under den första osäkra tiden inte vill lämna sitt gamla jobb kan kvitta eventuella underskott mot tjänsteinkomsterna. Dubbelbeskattningen på utdelning slopas och dubbelbeskattningen på innehållna vinster lindras. Därigenom förbättras soliditeten, liksom förutsättningarna för riskkapitalanskaffning. Skatten för bolag sänks från . En ny möjlighet att sätta av intäkter för framtida behov införs genom s.k. periodiseringsfonder. Förslagen som avses träda i kraft finansieras inom ramen för företagsbeskattningen genom att beskattningen av utlandstraktamenten likställs med beskattningen av inhemska traktamenten och genom en höjning av arbetsgivaravgiften . som företagande och expansion underlättas genom skatteförändringar måste hinder för sysselsättning undanröjas. Delar av den arbetsrättsliga lagstiftningen innebär att företagen tvekar att nyanställa även när de behöver mera arbetskraft. Övertidsuttaget motsvarar närmare 50 000 jobb. För att underlätta nyanställning föreslås vissa förändringar i arbetsrätten. Möjligheten att anställa vid tillfälliga höga arbetsbelastningar förbättras. Tiden för tillfälliga anställningar förlängs . Möjligheten till provanställning förlängs från . Vid omstruktureringar på grund av arbetsbrist får arbetsgivaren rätt att undanta två personer från turordningsreglerna. Dessa åtgärder leder till att den långsiktiga kostnad som företaget tar på sig vid nyanställning sänks och därmed ökar benägenheten att anställa. För att tidigarelägga den ökning av sysselsättningen som kommer att ske införs ett särskilt, tidsbegränsat generellt anställningsstöd (GAS). Den som - har fler anställda än får en nedsättning av arbetsgivaravgiften för denna sysselsättningsökning. Denna åtgärd som är av generell art stimulerar genom den korta tid den är i kraft till tidigareläggning av sysselsättningsökningar. Vi kan nu se tecken till återhämtning i ekonomin. Efter hand kommer detta att bli märkbart på flera områden. De åtgärder som regeringen nu redovisar leder till att dessa tendenser kan bli starkare och att arbetsmarknaden snabbare kan svara på ökad efterfrågan i den reala ekonomin. Därigenom bör arbetslösheten kunna minska snabbare än vad som tidigare bedömts troligt. För att skall kunna föras ur den ekonomiska krisen krävs att de offentliga finanserna saneras. Den offentliga nettoskulden beräknas till av BNP och stiger snabbt. Den offentliga sektorns finansiella sparande väntas uppvisa ett underskott motsvarande av BNP. Svaga offentliga finanser för med sig en rad problem. Hushållen kan förvänta sig att kraftfulla besparingar i transfereringsutgifterna, eller skattehöjningar, blir nödvändiga. För att gardera sig mot sämre framtida inkomstutveckling ökar de sitt sparande, konsumtionen dämpas och tillväxten hämmas. Finansiella placerare kan kräva en premie för inflationsrisken och osäkerheten. Räntenivån drivs upp, vilket hämmar konsumtion och investeringar. Med hänsyn till det offentliga underskottets storlek finns det inte utrymme för allmänna finanspolitiska stimulanser. Sådana åtgärder skulle riskera att minska förtroendet för det svenska politiska systemets förmåga att verkligen angripa underskottsproblemen och därmed riskera att leda till ökad osäkerhet och högre räntor. Detta skulle minska både konsumtion och investeringar och försämra tillväxtmöjligheterna . Internationella erfarenheter tyder också på att ett utrikeshandelsberoende land har ytterst små möjligheter att driva en ekonomisk politik som på ett markant sätt avviker från den politik som förs i omvärlden.