prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Metodutveckling kringkretsloppsfrägor har bl.a. skett inom ramen för regeringsuppdrag.Regeringsuppdragen har fullföljts planenligt. Utvärderingen av de statligabidragen till samordnad boendeservice har fullföljts och överlämnats tillregeringen. Arbetet med PBL-systemet har bl.a. riktats in på en bättreanvändning av översiktsplanen cx;h en flexiblare användning avdetaljplaneinstrumenten. har dessutom skaffat en god överblick överplansystem och stadsmiljöfrågor inom EU och om kon.sekvensema för svenskamyndigheter av EU:s arbete på området. Inom verksamhet.somrädet Byggande har nya bygg- ochkonstmktions-reglen BBR 94 och BKR 94, arbetats fram. Dessa trädde i kraft den1 . Antalet regler har begränsats och tekniska detalj föreskri fterhar ersatts med funktionskrav. Övergången till funktionsnormering innebär ökadvalfrihet, incitament för teknisk utveckling samt ökad konkurrens. Verketsinsatser för europeisk harmoni.sering av byggregler har pä gmnd av Sverigesaktiva observatörsskap i EU ökat snabbare än väntat. Insatsema har inriktatspå dels att åstadkomma ett effektivare byggande genom att öppna för ökadkonkurrens och frihandel, dels att svenska krav, såväl brukares somproducenters, beaktas i framtida har-moni.serade tekniska specifikationenFöreskrifter om öppna system för provning och godkännande av bl.a.vattenmätare, värmemätare och hissar har utfärdats. När det gäller frågor omhygien, hälsa och miljö har uppföljningen av den första etappen avfunktionskontrollen av ventilationssystem genomförts. Den visar att betydandebrister fmns i bl.a. skolor och daghem. Inom verk.samhet.sområdet Boende har verketsinsatser för en effektiv och enhetlig administration av stöden inriktats på kortare handläggnings tiden förbättringar i datasystemen samt pä information och utbildning för att få en korrekt handläggning samt tillgänglig och överskådlig informa tion till de bidragssökande. Planen för att minska handläggningstidema under budgetåret i genomsnitt vad gäller beviljan- deärenden har i allt vä.sentligt kunnat uppnås. För förvaltningsärenden bedömer att en handläggningstid kommer att näs planenligt /95. Förbättringar har uppnätts i data- systemenför administration av och beslut om räntebidrag. Antalet försenadeutbetalningar har minskat liksom förseningamas längd. Utredningsverksamheteninom området har inriktats på förbättrade prognoser och prognosunderlag och påförberedelser för den av beslutade av-stämningen efter 1995beträffande bostadsfinansieringen. 1994/95:100 Bil. Det övergripande mål som gäller för treårsperioden /94-1995/96 börligga fast. Resultatredovisningeni årsredovisning visar att arbetet har bedrivits enligt de avregeringen fastlagda riktlinjema. Verksamhetsmålen har i allt väsentligtuppnåtts. Uppdragen har fullföljts planenligt. Regeringen konstaterar att RRV inte har haft någrainvändningar i revisionsberättelsen avseende . Sammantaget innebärregeringens bedömning att de riktlinjer som lades fast i proposition1992/93:172 om anslag till och den regionala administrationen avstatens stöd för bostadsfinansiering, m.m. bör gälla ocksä för budgetåret1995/96. Regeringen vill också erinra om att medlemskap i kommeratt innebära ett ökat engagemang i för unionen gemensamma frågor också inomBoverkets område (x;h därigenom en ny roll för verket. Det gäller i förstahand i samband med deltagande i EU:s kommittéer och arbetsgrupper samt ökadekrav pä medverkan i beredningen av olika frågor i anslutning till EU-arbetet.Utrymme för dessa nya uppgifter måste skapas genom ett delvis förändratarbetssätt och genom omprioriteringar Inomverksamhetsområdena Byggd miljö och hushållning med naturresurser samt fysiskplanering bör arbetet fortsatt inriktas på att stödja en fysisk samhällsplaneringsom främjar en hållbar utveckling cx;h att ut- Prop. 1994/95:100 veckla metoderför detta. Den kommunala översiktsplaneringen, strate- Bil. 13 giskamiljökonsekvensbeskrivningar och flexiblare detaljplanering framstår somsärskilt angelägna instmment i detta sammanhang. har som centralmyndighet ett särskilt ansvar för att beakta nationella och regionalaperspektiv i den mmsliga planeringen. Regeringen vill särskilt understrykavikten av det fortsatta arbetet med en nationell vision för . genomförs omfattande förändringansärskilt inom verksamhetsområdet . kommer den avriksdagen beslutade delreformen av PBL att träda i kraft (prop.1994/95:106, bet. l994/95:BoU8, rskn 1994/95:91). Reformen innebär bl.a. attbygglovsprövningen inte längre skall omfatta byggnademas tekniska egenskapenatt ett nytt system för kontroll av de tekniska egenskapskraven tas i bmk ochatt öppna system för typgodkännande, tillverkningskontroll och personcertifieringinförs. När det gäller införandet av öppna system för provning och godkännandehar det enligt varit svårt att hinna förankra de nya reglema, eftersomarbetet har fått bedrivas under stor tidspress. Regeringen inser atttidsramarna är snäva men måste understryka vikten av att arbetet bedrivs i entakt sä att branschen och berörda myndigheter är väl förtrogna och införståddamed reglema och deras innebörd när de träder i kraft. Regeringen och har etablerat fastareformer för den årliga dialogen om inriktningen och uppföljningen av resultatenav verksamheten. Ett exempel pä detta är den redovisning som förförsta gången kommit in med till regeringen om pågående och planeradutredningsverksamhet som ett underlag bl.a. för utformningen avverksamhetsmålen i verkets regleringsbrev. Till följd av pågående och planeradutredningsverksamhet rörande lagstiftningen och stödsystemen inom flera avBoverkets arbetsområden avser regeringen att skjuta upp den fördjupade prövningenav verket ett budgetär omfattas av regeringens sparkrav påutgifter för statlig konsumtion. /96 har anslaget räknats nedmed 10,4 miljoner kronon Vid årets utgång mot.svarar besparingen ennivåsänkning på . Regeringen föreslår att därutöver nutillförs för att ge verket möjlighet att fördjupa arbetet medatt utvärdera de olika regel- och stödsystem som verket har tillsyn och uppsiktöven Regeringen föreslär att till Boverket:Förvaltningskostnader lör /96 anvisar ett ramanslag pä 207 900000 kn : Uppdragsverksamhet' Prop. 13 1993/94 Utgift 1994/95 Anslag I 000 1995/96 Förslag I 000 'Tidigareredovisat under sjunde huvudtiteln, anslaget . : Uppdragsverksamhet(prop. 1993/94: IOO bil. bedriver s.k. tjänsteexport inom ensärskild organisatorisk enhet, benämnd Swedeplan. Verksamheten bedrivs somuppdrag, främst inom området fysisk planering, men även inom miljövård.Verksamheten är helt självfinansierad genom avgiften Regeringen föreslår att till Boverket:Uppdragsverksamhet för /96 anvisar ett anslag pä I 000 kn 1993/94 Utgift 33 719 999 000 1994/95 Anslag 29 000 000 000 1995/96 Förslag 43 300 000 000 varav 29 400 000 000 beräknat för 1997Beräknad utgift 23 600 000 000 1998Beräknad utgift 16 700 000000 'Tidigareredovisat under sjunde huvudtiteln, anslaget . Räntebidrag m.m. (prop.1993/94:100 bil. Anslaget disponeras för utgifter för statligaräntesubventioner för ny-och ombyggnad av bostäder och för vissa underhälls-och förbättringsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus. Anslaget disponerasvidare för särskilt ombyggnadsbidrag i fräga om äldrebostäder och för s.k. 33§-er-sättning till kommunen Anslaget disponeras dessutom för utgifter somåterstår av statliga åtaganden enligt ett antal stödsystem som är underavveckling. Bestämmelser om räntesubventioner för ny- ochombyggnad av bostäder finns sävitt gäller nya projekt i förordningen(1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention. För äldre projekt fmnsbestämmelser i dels förordningen (1991:1933) om statliga räntebidrag för ny-och ombyggnad av bostäder, dels den numera upphävda nybyggnadsläneförordningenför bostäder (1986:692),respektive ombyggnadsläneförordningen för bostä- der(1986:693), dels bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) och Prop.1994/95:100 förordningen (1989:858) om ersättningslän för bostadsändamål. Bestämmelser om ränresubwntionerför underhålls- ochförbättringsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus, det s.k. RBF-stödet, fums iförordningen (1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring av bostadshus. Bestämmelser om ombyggnadsbidrag för äldrebostäderfmns i förordningen (1993:166) om särskilt ombyggnadsbidrag för äldrebostädenFör bidragsgivningen gäller en beslutsram om sammanlagt 420 miljoner krononUtgifter för bidrag om högst fär belasta detta anslag. Bestämmelser om 33 -ersättning till kommuner och omavlösen av statens ersättningsskyldighet finns i bostadslänekungörelsen(1962:537) och motsvarande äldre lånebestämmelser respektive förordningen (1984:337)om ändrade bestämmelser om statens skyldighet att betala ersättning tillkommuner enligt 33 § bostadslånekungörelsen (1962:537) m.m. Bestämmelser om äldre stödformer som är underavveckling firuis i ett antal upphävda förordningar Det gäller räntebidragenligt förordningen (1977:332) om statligt stöd till energibesparande åtgärderi bostadshus m.m. (upphävd 1980:334), förordningen (1982:644) om län för byggnadstekniskaåtgärder i bostadshus (upphävd 1991:1929), förordningen (1983:40) omräntebidrag för underhållslån i vissa fall (upphävd 1992:1050), förordningen(1984:614) om län för förvärv av vissa bostadshus som har förköpts enligtförköpslagen (upphävd 1992:411) samt förordningen (1987:258) om stöd tillflerbamsfemiljer för köp av egnahem (upphävd 1991:410). Det gäller vidarebidrag enligt förordningen (1982:1285) om statsbidrag till hyresrabatter ibostadshus (upphävd 1992:413), förordningen (1986:1399) om bidrag vidnybyggnad av vissa bostäder (upphävd 1992:414), förordningen (1985:352) om lånm.m. för gatukostnadsersättning i vissa fall (upphävd 1990:648) och förordningen(1986:1398) om bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad (upphävd 1992:415). RRV:s budgetprognos 2/3 för /95visar att utgiftema under räntebidrag.sanslaget beräknas bli 31 100 miljonerkronon Det är mer än vad som tidigare beräknats.Skillnaden beror huvudsakligen pä ändrade ränteantaganden. antagandenligger nu högre för och 3,5 procentenheterhögre för än de ränteantaganden som angavs i denreviderade finansplanen och som tidigare beräkningar byggde på. De ändraderänteantagandena mot.svarar en utgiftshöjning pä ca 1 IOO miljoner krononVidare innebär beslutet att inte genomföra den extra neddragningen avräntebidragen en utgiftshöjning pä ca 400 miljoner kronon Resterande 600miljoner kronor hänför sig främst till ett större bidragsunderlag förombyggnad. 45 000 lägenheter i ombyggnadsprojekt bedöms nu bli färdigställdajämfört med tidigare beräknade 30 000 läcenheten 1994/95. Regeringens överväganden Prop. Förslagom ändring av räntesubventioner för bostäder med anledning av nyokapitalbeskattningsregler Riksdagenhar beslutat att slopa den tidigare beslutade sänkningen fno.m. år 1995av skattesatsen för kapitalinkomster frän (prop. 1994/95:25, bet.1994/95:FiUl, rskn 1994/95:145). Ikonsekvens med att kapitalinkomstskattensåledes inte sänks /95 förordar regeringen att följandeändringar nu görs i systemen för räntesubventioner för ny- och ombyggnad avbostäder för att återställa neutraliteten i kapitalkostnadshänseende mellan åena sidan hyres- cx;h bostadsrätt och ä andra sidan egnahem. 1 det äldre räntebidragssystemet bör de årligahöjningama av den garanterade räntan sättas ner sävitt gäller hyres- ochbostadsrättshus. De bör sättas ner frän 0,375 till 0,35 procentenheten Detlägre procenttalet bör tillämpas fno.m. det bidragsår som börjar . Dessutom bör i det äldre systemet bidragsandelenför s.k. reducerat räntebidrag ändras. Den bör höjas frän avräntekostnaden och tillämpas i fräga om räntebidrag för tid efter årsskiftet1994/95. I det nya subventionssystemet bör bidragsnivån föregnahem sättas nen För att uppnå den erforderliga anpassningen bön på sammasätt som i fräga om den ärliga höjningen av den garanterade räntan i det äldresystemet, ändring göras vad gäller de procenttal med vilka bidragsnivän ärligenskall ändras , respektive för varje ny årgång. Dessa tal börhöjas från 5 1/till , respektive frän 6 2/till . Det nyaprocenttalet för årlig sänkning av bidragsnivån , , börsåvitt gäller ärenden i vilka bidragstiden påbörjats före utgången av 1994tillämpas fno.m. det bidragsär som påbörjas efter utgången av och iövrigt fno.m. utgången av det första bidragsåret. Det nya procenttalet 7,1 %för den ärgängsvisa sänkningen av bidragsnivän bör tillämpas fno.m årsskiftet1995/96. För att återställa neutraliteten i det nya systemetkrävs dämtöver en engångsanpassning av bidragsnivän för egnahem, sävitt avser den nivå som skall gälla under det första bidragsåret. Nivån bör sänkas med i förhällande till de nivåer som är föreskrivna. För att komma i fas med skattereglema bör sänkningen genomföras i avseende på de projekt som påbörjas fno.m. Om det, som systemet i övrigt förutsätten /95 dessutom görs en årgängsvis sänkning av bidragsnivån i hela systemet fär emellertid egnahem som påbörjas efter anpassningen, dvs. , en kraftigt försämrad kost nadssituation relativt egnahem som påbörjats före anpassningen. Skill naden i bidragsandel skulle bli heten För att undvika detta anser vi att man i anslutning till anpassningen som en ytterligare engångsåtgärd bör avstå frän den årgångssänkning som enligt gällande ordning skall göras /95. Således bör den bidragsandel på det första bidragsåret som är föreskriven '° för hyres- ochbostadsrättsprojekt påbörjade behällas även under Prop. 1994/95:100 1995.Bidragsandelen det första bidragsåret för egnahemsprojekt som på- Bil. 13börjas 1995 bör i konsekvens med detta sättas till . Eftersomräntesubventioner inte lämnas för ombyggnad av egnahem bör ändringen avbidragsandelen för hyres- och bostadsrätter bara gälla i fråga om nybyggnad.Bidragsandelen för ombyggnad berörs således inte. Det bör i övrigt ankomma påregeringen att närmare utforma de bestämmelser som behövs för att åstadkommaden föreslagna anpassningen. Slutligen bör den lägsta bidragsnivån för hyres-och bostadsrätter anpassas. Den bör höjas frän av räntekostnaden. Förslagorn ombyggnadsstöd för grundförstärkning m.m. Stödetför ombyggnad enligt räntesubventionsregler omfettar delsnyinvesteringar som i väsentlig mån förbättrar sädana gmndläggande funktionersom krävs för att huset skall fungera tillfredsställande för bostadsändamål,dels ätgärder som syftar till att vidmakthålla eller förbättra husetshuvudsakliga försörjningssystem för el, uppvärmning, vatten och avlopp,ventilation samt transporter och andra kommunikationen Andra ätgärder på elleri byggnad av underhålls- eller reparationskarak-tän bl.a. grundförstärkningsåtgärder, är inte stödberättigade. har föreslagit att tillämpningsområdet förräntesubventionsreglerna ändras till att omfatta även gmndförstärkning.Gmndförstärknings-åtgärder är ofta kostsamma att utföra och svära attfinansiera genom hyreshöjningar Det finns därför enligt verket en betydanderisk att hus som är i behov av gmndförstärkning inte åtgärdas. Att utvidgaombyggnadsstödet till att även omfatta grundförstärkningsåtgärder är ocksålogiskt med tanke på att subventionssystemet så långt möjligt bör förhälla signeutralt när det gäller valet mellan nybyggnad och ombyggnad/upprustning.Regeringen biträder förslaget och förordar att gmndförstärkning får ingå blandde åtgärder som berättigar till räntesubventioner för ombyggnad. Förslaget innebär en viss ökning av statensutgifter för räntesubventioner till ombyggnad. Exakt hur stor ökningen blir ärdock inte möjligt att beräkna . Vid den årsproduktion ombyggnader som enligtBoverket kan tänkas bli berörd av förslaget och med den nivå påräntesubventioner som gäller för projekt påbörjade torde utgiftsökningenuppskattningsvis uppgå till ca 2,5 miljoner kronon Regeringen bedömer attdenna utgiftsökning måste finansieras genom en motsvarande besparing. Den börgöras inom ramen för ombyggnadsstödet, lämpligen genom en höjning av detbelopp som generellt frånräknas den ombyggnadskostnad som skall utgöra underlagför bidragsberäkningen. Beloppet är på och frånräknas ialla projekt utom när det gäller handikappanpassning. Regeringen förordar attbeloppet höjs till 100 000 kronon Det beräknas kompensera statsbudgeten förden utgiftsökning som följer av förslaget omstöd till srundförstärkning. De föreslagna ändringama av reglema förombyggnadsstödet bör träda Prop. 1994/95:100 i kraft den Ijuli 1995. Förslagatt slopa den statligt reglerade ersättningslångivningen hos Är1990 infördes en statligt reglerad s.k. ersättningslångivning (prop.1988/89:89, bet. 1988/89:BoU10, rskn 1988/89:266). Långivningen som finansierasav , infördes för att underlättaförtida återbetalning av äldre anslagsfinansierade statslån för bostadsändamål,särskilt bostadslån för ny- och ombyggnad som var förenade med statligaräntesubventioner i form av räntebidrag. Genom ersäftningslängivningen kundefastighetsägaren byta ut ett äldre statslån mot ett ersättningslån utan attförlora rätten till räntebidrag. Bestämmelser om ersättningslån finns iförordningen (1989:858) om ersättningslän för bostadsändamål. Ärenden om ersättningslån handlades urspmngligen avlänsbostadsnämndema. är det dock som själv svararför långivningen i sin helhet. har i skrivelse till regeringen den 19 augusti1993 föreslagit att ersättningslängivningen slopas. Enligt iimebär detstora problem att vid sidan av sin ordinarie marknadsbaserade utlåningsverksamhetha en ersättningsläneverksamhet som innebär skyldighet till långivning enligtett av staten festställt regelverk, eftersom dessa regler avviker från marknadensvillkor och fömtsättningar Tiil sädana avvikelser hör skyldigheten att kontinuerligtbevilja krediter enligt regelverket, att räntevillkoren är generella och knutnatill enbart upplåningskostnader samt att lånen följer kostnadsbaseradepantvärden. Vidare avviker regler cxh mtiner för den administrativa hanteringenpå ett avgörande sätt t.ex. i fråga om offentlighet, besvärsrätt, diarie- ocharkivmtiner m.m. vilket innebär olikheter jämfört med bolagets övriga mtineroch därmed ökade kostnader för derma utlåningsverksamhet. Ett ytterligareproblem är att bolaget tvingas administrera en mängd smålån eftersom det intefinns nägot mini mibelopp för ersättningslän. Ersättningslånen motpantbrevssäkerhet belastar vidare SBABrs kapitaltäckning. Inom ramen förbolagets egen utlåning beaktas detta vid räntesättningen. När ersättningslångivningen infördes var lånen enfömtsättning för att erhålla räntebidrag. Genom beslut att slopaalla krav pä viss länefinansiering för att få rätt till räntebidrag enligtäldre bestämmelser (prop. 1993/94:76, bet. 1993/94:BoU6, rskn 1993/94:115) harbehovet av en särskild statligt reglerad ersättningslångivning i registarkt min.skat. Mot bakgmnd härav och med hänsyn till de problem med långivningensom påtalar anser regeringen att ersättningslångivningen nu bör upphöra.Enligt regeringens bedömning bör goda möjligheter finnas att vid ägarbytenlösa hela finansieringen på den allmärma lånemarknaden. har ocksåförklarat sig berett, att inom ramen för sin egen långivning, ävenfortsättnin2Svis medverka till en marknadsmässigt an- passad utlåning för attunderlätta förtida lösen av anslagsfinansierade Prop. 1994/95:100 bostadslån. Regeringen förordar således att den statligtreglerade ersättningslångivningen slopas vid utgången av . Somtidigare framhållits beräknas nu statens årliga utgifter för räntebidragminska under kommande är beroende på dels att sjunkande räntor fär effekt, delsatt det årliga antalet färdigställda nya bostäder gått nen Statens utgifter för räntebidrag för ny- ochombyggnad av bostadshus under /96 beräknas till 42 200 miljonerkronon I beräkningama har regeringen utgått från aviseringssfetistikbeträffende räntebidrag för /94 och lagt till räntebidrag förtillkommande projekt. De volymantaganden i fräga om nytillkommande projekt somdärvid gjorts bygger pä prognoser över påbörjade ny- och ombyggnadenBeräkningama baseras vidare på en antagen räntenivå för är 1995 pä ochför är 1996 pä . I beräkningama har även hänsyn tagits till riksdagensbeslut att den extra neddragningen av räntebidragen 1995 och 1996 med 2,5miljarder kronor inte kommer att genomföras, liksom till förslaget i detföregående om ändring av räntesubventioner för bostäder med anledning av nyakapifelbeskattnings-reglen Det sistnämnda förslaget beräknas ökaräntebidragsutgiftema för /96 med 60 miljoner kronon Medutgångspunkt från antagna räntenivåer och de garanterade räntor som kommer attgälla beräknar regeringen att räntebidrag för nybyggnad kommer att ges till ca600 000 lägenheter och räntebidrag för ombyggnad till ca 580 000 lägenheterunder /96. Beräkningama av utgiftema för räntebidrag underkalenderåren 1997 och 1998 har baserats på en antagen räntenivå för på och för övriga perioder pä . Statens utgifter för räntestöd för förbättring avbostadshus under /96 beräknas till 930 miljoner krononBeräkningama har även här utgått från aviseringsstatistik /94. Därtill har lagts räntebidrag för nytillkommande ärenden. Statens utgifter för ombyggnadsbidrag föräldrebostäder under detta anslag beräknar regeringen i likhet med till70 för /96. Statens utgifter för övriga stödformer som belasferanslaget beräknar regeringen till IOO för /96. Sammantaget beräknas således utgiftema underanslaget till respektive 29 400 miljonerkronor för 12 månaden Förslagtill riksdagsbeslut Prop. 13 Regeringen föreslår att 1. godkärmer det som regeringen förordar omändring av räntesubven tioner för bostäder med anledning av nya kapitalbeskattningsregler fno.m. 2.godkänner det som regeringenförordar om ombyggnadsstöd för grundförstärkning m.m., 3.godkänner det som regeringenförordar om att slopa den statligt reglerade ersättningslångivningen, 4.till Räntebidrag m.m. /96 anvisar ett förslagsanslag på 43 300 000 000 kn G,4, Investeringsbidrag för bostadsbyggande' 1993/94 Utgift 2 679 208 197 1994/95 Anslag 800 000 000 1995/96 Förslag 200 000 000 var.w200 000 000 beräknat för 'Tidigareredovisat under sjunde huvudtiteln, anslaget F 4. Investeringsbidrag förbostadsbyggande (prop. 1993/94:100 bil. Anslaget disponeras för utgifter förinvesteringsbidrag för bostadsbyggande. Bestämmelser om investeringsbidragfinns i två numera upphävda förordningar, nämligen förordningen (1991:1923) omsfetiigt investeringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäder (upphävd1992:991) och förordningen (1990:1369) med samma namn (upphävd 1991:1923) .samti förordningen (1992:992) om ändrade bestämmelser för investeringsbidrag enligtförordningen (1990:1369) om statligt investeringsbidrag för ny- och ombyggnadav bostaden RRV:s budgetprognos 2/3 för /95visar på en utgiftsutveckling som är högre än anslaget.Avvikelsen beror pä att utbetalningar av bidrag har rekvirerats i enlångsammare takt än som tidigare beräknats. Det högre beloppet underinnevarande budgetär är därför endast en tidsmässig förskjutning avutbetalningama av beviljade bidrag. För /96 beräknar utgiftemaför investeringsbidrag till 200 miljoner kronon Regeringen biträder anslagsberäkning /96. Regeringen föreslår att till Investeringsbidrag för bostadsbyggande för /96 anvisar ett förslagsanslag på 200 000 000 kn - G 5.Tilläggslån för vissa reparations- och ombyggnadsåt- Prop. 1994/95:100 gärder i hyres- och bostadsrättshus' Bil. 1993/94 Utgift 54 509 868 1994/95 Anslag 50 000 000 1995/96 Förslag 25 000 000 varav 20 000 000 beräknat för 'Tidigareredovisat under sjunde huvudtiteln, anslaget F 5. Tilläggslån för vissareparations- och ombyggnadsätgärder i hyres- och bostadsrättshus (prop.1993/94:100 bil. Anslaget disponeras för tilläggslän för vissareparations- och ombyggnadsätgärder i hyres- och bostadsrätt.shus.Bestämmelser om långivningen finns i förordningen (1983:1021) om tilläggslänför ombyggnad av bostadshus. Tilläggslängivningen är under avveckling. Efterutgången av beviljas nya tilläggslän endast om åtgärdema ingär i ettombyggnadsprojekt som pågick den och om projektet beviljatstilläggslän ur den ram för beslut om tilläggslän som medgett /92.