prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Sammanräknad förvärvsinkomst minus allmänna avdrag(pensionsförsäkring och periodiskt understöd) och förlustavdrag utgör taxeradförvärvsinkomst. Vid beskattningen drar man sedan bort gmndavdrag ellersärskilt gmndavdrag för pensionärer för att fä den beskattningsbara förvärvsinkomsten. I tabell 5 redovisas uppgifter för samtliga medsammanräknad förvärvsinkomst störte än noll. Vuxna inkomsttagare med bam under18 år särredovisas som ensamstående/ sambeskattade med bam. Ensamstående/sambeskattade utan bam är således vissa inkomsttagare under , personer inormal förvärvsaktiv ålder men även ålderspensionärer. Tabell 5 Sammanräknad förvärvsinkomst för samtliga oavseUålder , tkr Prop. Sammanräknad förvärvsinkomst består av inkomst av tjänstoch inkomst av näringsverksamhet. Källa: SCB Be 20 . Mest jämställda är ensamstående utan bam. Mestojämställda är sambeskattade med bam. Som framgår av tabell 6 ökar den sammanräknadeförvärvsinkomsten med stigande ålder upp till och är som störst för både kvinnor och män. Detta beror både påarbetskraftens sammansättning, utbildning, karriärmöjligheter och lönenivå. Kommunalskatten är i det nya skattesystemetproportionell mot beskattningsbar förvärvsinkomst upp till skiktgränsen där enstatlig skatt på inträder. Kapitalskatten är ; dessutomingår fastighetsskatt och förmögenhetsskatt i slutlig skatt. Åldersgruppen50-64 år betalar ungefar lika mycket slutlig skatt som den yngre gruppen 359 årtrots något lägre förvärvsinkomster. Det antal ATP-poäng som inkomsttagama 1992 är lägre för kvinnor än för män inom varje redovisad åldersgrupp. Andel utan pensionspoäng ökar för bådekvinnor och män. Andelen påverkas av konjunkturen och hur många som ingår iarbetskraften. Avalla personer i åldem med ATP-poäng hade av kvinnomamaximal pensionspoäng (6,50, dvs. inkomster över 7,5 basbelopp) jämförtmed . Motsvarande andel för män var och18,. Medelarbetstidenper vecka är lägre för kvinnor än för män. Den höga veckoarbetstiden för mänåterspeglar bl.a. att egna företagare ingår i underlaget. Män är egnaföretagare i större utsträckning än kvinnor. Tabell 6 Inkomst, skatt, pensionspoäng Sammanräknad förvärvsinkomst (tkr), kvinnor 24,7 90,0 116,2 män 26,6 103,1 158,5 Slutlig skaU (tkr), Genomsnittlig pensionspoäng, kvinnor 1,07 2,30 män 1,36 2,79 Andel utan pensionspoäng, kvinnor 82,5 22,7 män 82,4 22,6 Medelarbetstid , kvinnor 25,4 34,9 män 29,4 39,1 Källa: SCB Be 20 (Inkomster), RFV (pensioner), SCBAKU grundtabeller (arbetstid). Detnya skattesystemet skiljer på förvärvsinkomster och kapitalinkomster och itabell 7 redovisas uppgifter för de som har överskott respektive underskott avkapital. Medelvärdena avser den grupp som har över-respektive underskott. Detkan noteras att betydligt fler kvinnor än män har ett överskott av kapital ävenom medelbeloppen är lägre och att fler män har underskott av kapital. Tabell 7 Över- eller underskott av kapital för personer med kapitalinkomst , tkr (1000)skoU Medelvärden är beräknade för den gmpp som haftkapitalinkomst Källa: SCB Be 20 22 1994/95. Avtabell 8 nedan framgår att en något störte andel kvinnor än män Prop.1994/95:100 göravdrag i sina deklarationer för inbetalda pensionspremier. dragnabeloppen är dock något lägre och uppgår i genomsnitt till två Bilaga6.10 tredjedelar av männens avdrag. Tabell 8 Frivilligt pensionssparande och värdet av avdragsgilla pensionspremierår 1992, andel procent ochavdragsbelopp tkr Medelvärden är beräknade för den grupp som haft avdragKälla: SCB Be 20 Som allmänt avdrag fär försäkringspremie dras avmed (ett basbelopp) och dessutom av den delav tjänsteinkomsten som överstiger 10 men inte 20 basbelopp. Tabell 9 Tillgångar och skulder fördelade efter familjens taxeringskod , tkr Medelvärden är beräknade för den grupp som haft avdragKälla: SCB Be 20 Uppgifter om tillgångar och skulder är hämtade fråntaxeringsstatistiken som underlag för beräkning av skattepliktig förmögenhet.Tillgångar och skulder kan fördelas mellan hushållsmedlemmarna efter familjensval. Könsfördelningen i statliga lekmanna-styrelser Könsfördelningeni statliga lekmannastyrelser Prop.1994/95:100 harkönsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser på central och regional nivåredovisats för att ge möjlighet att kunna följautvecklingen. Bakgrunden är de mål för kvinnorepresentationen i statliga organsom föreslogs i propositionen (1987/88:105, AU 17, rskr. 364) omjämställdhetspolitiken inför 90-talet. Det första etappmålet som angavs ipropositionen om kvinnor uppnåddes och redovisades i 1992års budgetproposition (1992/93:100, Bil. 12, s. 337 f). Är 1994 hade centralaoch regionala styrelser sammantaget kvinnor. Det är en ökning med treprocentenheter . Det totala antalet redovisade styrelser påcentral nivå var 1994 jämfört med 1993. Årets redovisning avserförhållanden per . Andelen kvinnor i statliga kommittéerredovisas i kommittéberättelsen. Decentrala myndigheter som ingår i redovisningen har en styrelse medbeslutsfunktioner enligt verksförordningens (1987:1100) modell. Detta för attåstadkomma enhetlighet i redovisningen. Därtill redovisas även könsfördelningeni de affärsdrivande verken samt några myndigheter som har råd istället förstyrelse. Avtabell I och 2 nedan framgår att andelen kvinnor bland de ordinarie ledamötemaökat sedan 1993 års redovisning. De uppgår nu till (med ordinarie ledamöter avses även ordförande). Högst andel kvinnligaledamöter finns liksom föregående är i styrelser under , , tätt följt av kvinnliga ledamöter. Andelenkvinnliga ordförande har ökat från fill sedan förra åretsredovisning. Åtta av 17 styrelser under har kvinnligaordförande. Styrelser under tre departement saknar kvinnlig ordförande. Itabell 3 och 4 redovisas andelen kvinnor i sju regionala myndighets-gmpperjämfört med nio i förta årets redovisning. Länsbostadsnämnderna lades ner vidutgången av (prop. 1992/93:172) och Utvecklingsfondema har under år1994 successivt ersatts av regionala utvecklingsbolag (prop. 1993/94:40).Försäkringskassor finns med i redovisningen eftersom de har vissamyndighetsliknande uppgifter. Uppgiftema omfattar samtliga län och avser ävenhär förhållanden per den . Redovisningen bygger på uppgifter somlänsstyrelsema fatt i uppgift att lämna. Kvinnoma utgjorde av de ordinarie ledamötema(inkl. ordförande). Motsvarande andel för var . Av tabell 3framgår att flest kvinnliga ledamöter återfinns i försäkringskassomasstyrelser, , en minskning med enprocentenhet. Lägst andel kvinnor har liksom tidigare länsstyrelsemas styrelsermed samt skogsvårdsstyrelsema . Tabell4 visar andelen kvinnor i de regionala styrelsema fördelade på län. Liksomtidigare år är variafionen mellan länen stor. Högst andel kvinnliga ledamöterhar , en ökning , följt avGävleborgs län , en ökning kvinnligaledamöter. Längst ner på listan återfinns liksom med 21procent. I 17 läns regionala styrelser har kvinnomas andel ökat, i tre länminskade den och i fyra län var kvinnorepresentationen oförändrad. 1994/95:100 Bil. Könsfördelningen i centrala statligalekmannastyrelser fördelade på departement; ordinarie ledamöter exkl.personalföreträdare Tabell 2 Könsfördelningen i centrala myndighet; ordinarie ledamöter exkl. Styrelsen för psykologiskt försvar Prop.1994/95:100 Bil. Statens väg- och transportforskningsinstitutStatens geotekniska institut Kommunikationsforskningsberedningen Arkivetför ljud och bild och statens historiska museerStatens konstmuseer Livrustkammaren, och Hallwylska museetNaturhistoriska -musiksamlingar II 5 6 5 4 4 4 7 6 5 4 6 4 4 5 5 5 4 6 7 7 7 9 7 1994/95:100 Bil. ordförande m kv m Styre sen för teknisk ackreditering Ai/jö- och nalurresursdepartementet Tabell 3 Andelen kvinnor i regionala myndighetersstyrelser; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare (procent) + 1 + 1 + 1 Tabell 4 Andelen kvinnor i regionala myndighetersstyrelser fördelade på län; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare(procent) + 7 + 4 35 30 28 33 35 28 34 33 0 + 2 -6 + 3 + 1 + 2 + 4 + 5 + 3 + 3 + 4 Prop.1994/95:100 Bil. Allmänna bambidrag, förslagsanslag 23 493 000 000 12 230 000 000 28 463 000 000 5 022 000 000 Särskilt bidrag för vissa adoptivbam. Bidrag till kostnader för intemationella adoptioner, förslagsanslag Vårdbidrag för handikappade bam. 2 180 500 000 Ekonomisk trygghet vid sjukdom,handikapp och ålderdom Sjukpenning och rehabilitering. 34 663 000 000 23 145 000 000 1 416 800 000 21 080 000 000 Vissa yrkesskadeersättningar m.m.. 80 125 000 000 Efterievandepensioner till vuxna. 2 429 000 000 Särskih pensionstillägg, förslagsanslag Bostadstillägg till pensionärer. 15 200 000 000 Ersättning till m.m.. Bidragtill hälso- och sjukvård, förslagsanslag I 313 025 000 Insatsermot aids, reservationsanslag 272 830 000 FunktionenHälso- och sjukvård m.m. ikrig, ramanslag 245 465 000 Bidragtill Spri, förslagsanslag 40 800 000 Bidragtill WHO, förslagsanslag 65 560 000 Bidragtill WHO-enheten för rapportering avläkemedelsbiverkningar 3 887 000 Bidrag fillvissa utbildningsinsatser, reservationsanslag 5 000 000 reservationsanslag 594 000 000 Allmänt bidragfill hälso- och sjukvården, reservationsanslag 195 000 000 Omsorg om äldre och handikappade Stimulansbidrag till särskilda boendeformer ochrehabilitering, reservationsanslag 200 000 000 Vissastatsbidrag inom handikappområdet, förslagsanslag 1 000 000 Statsbidragtill vårdartjänst m.m., förslagsanslag 235 435 000 Bidrag fillviss verksamhet för personer medfunktionshinder, reservationsanslag 118 183 000 Bidrag till handikapporganisationer, 193 872 000 Bidragtill pensionärsorganisationer 3 669 000 Ersättningför texttelefoner, förslaganslag 156 352 000 Bilstöd till handikappade, förslagsanslag 610 000 000 Kostnader för statlig assistansersättning, förslagsanslag 5 741 000 000 Hundskola,förslagsanslag 1 000 Socialt behandlingsarbete, alkohol-och Prop.1994/95:100 Bidrag fill missbmkarvård och ungdomsvård, reservationsanslag 720 000 000 Bidrag till organisationer,reservationsanslag 47 445 000 3. ochnarkotikaupplysning 11 946 000 Alkohol-och drogpoUtiska åtgärder, reservationsanslag 74 000 000 Bidrag till vissa nykterhetsorganisationer m.fl,reservationsanslag 27 370 000 215 F. Myndigheter under ,ramanslag 819 626 000 Allmännaförsäkringskassor, ramanslag 6 452 907 000 ,ramanslag 527 629 000 ,ramanslag 195 244 000 ,ramanslag 132 118 000 ,ramanslag 248 173 000 , ramanslag 31 574 000 medicin, ramanslag 15 099 000 Statensberedning för utvärdering av medicinskmetodik, ramanslag 29 135 000 ,ramanslag 11 604 000 adoptionsfrågor,ramanslag 8 961 000 Nämndenför vårdartjänst, ramanslag 12 642 000 ,ramanslag 11 551 000 förvaltning,ramanslag 34 245 000 Vårdverksamhet,ramanslag 719 973 000 Alkoholinspektionen,ramanslag 21 OOOOOO ,ramanslag 1 000 000 Förvaltning,ramanslag 8 550 000 Forskningsmedel,reservationsanslag 131 918 000 274 G. Jämställdhetsfrågor Prop. ramanslag 13 489 000 reservationsanslag 20 559 000 Totaltför 271 653 103 000 285 6.1 -6.7Lagförslag 303 6.8 Socialförsäkringensfinansiering och kostnader 319 6.10 Fördelningav ekonomiska resurser mellan kvinnor och män 329 6.11 Könsfördelningen i stafiiga lekmannastyrelser gotab 47520, 1994 340 Bilaga 7till budgetpropositionen 1995 E3E3 (sjättehuvudtiteln) Bilaga 7 Kommunikationsdepartementetsansvarsområde (sjätte huvudtiteln) omfattar frågor om vägtrafik,järnvägstrafik, sjöfert, luftfart, postbefordran och telekommunikationer. Iansvarsområdet ingår även sektors-forskning och miljöfrågor. /95har anvisat ca varav gällerinvesteringar och underhåll av vägtrafikens och järnvägstrafikensinfrastruktur. Utöver statsbudgetmedel omsätts årUgen betydande belopp inomaflfarsverk och aktiebolag som ingår i ansvarsområde.År 1993 var omsättningen vid , (koncemen),Statens jämvägar (koncemen), Postkoncemen och Teliakoncemen sammanlagt drygt 83miljarder kronor. Godamiljöanpassade kommunikationer med en väl utveckJad infrastruktur är enförutsättning för ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och bibehåUen välfärdi landets olika delar. Det är viktigt att väma om rikstäckandekommunikationssystem som är tiUgängUga för aUa. Detta gäUer såväl transportersom telekommunikationer och post. Telekommunikationer är av avgörandebetydelse för att vi skaU kuima utveckla bl.a. den sysselsättningspotentialsom finns i det modema in-formationssamhäUet. Transportema måste vara säkra,nuljöanpassade och resurssnåla samt anpassade för äldre och handikappade. I ettaUt mer integrerat är kommunikationema viktiga för , inte minstmed tanke på landets stora utrikeshandel och läge i förhåUande tiU de storaexportmarknadema. De satsningar på att modemisera och bygga utinfirastmkturen på transportområdet som genomförs behöver kompletteras medandra åtgärder för att vi skall kunna förbättra kommunikationssystemen somhelhet bl.a. från miljösynpunkt. Det krävs därför en bred ansats för att nåbästa resultat. har vid flera tiUfällen tagit ställning tiU sammanhållnasektorövergripande fönlag från regeringen som har behandlat trafik-sektom.Sådana större trafikpoUtiska beslut har tagit bl.a. åren 1963, 1979och . De trafikpolitiska mål och riktlinjer som 1 1994/95. beslutade om har därefter preciserats i delbeslut, Prop. 1994/95:100 exempelvisbesluten och 1993 i fråga om transportinfra- Bilaga 7stmkturens utbyggnad. Regeringen anser nu att det är tid att förberedaett nytt kommunikations-politiskt ställningstagande som bör utvidgas till attomfetta även informationsteknik (TT) i form av bl.a. tele- ochdatakommunikationer. Det finns flera skäl att förelägga underlag förett sådant samlat kommuni-kationspolitiskt ställningstagande. Ett skäl är attskapa ytterligare gmnd för miljöanpassning av transportema. Ett annat skäl ärdet ansträngda statsfinansieUa läget och dess inverkan på möjlighetema att påsikt finansiera särskilt infrastmkturens utbyggnad och behovet av ökatunderhåU. Den fortgående europeiska integrationen både vad gäller EU ochÖsteuropa är ytterligare ett viktigt skäl. Samspelet mellan transporter och ITsamt IT-telekommunikationemas ökade betydelse och utvecklingspotential i samhällettalar också för behovet av samlade ställningstaganden. Regeringen har mot denna bakgmnd och i enlighet medriksdagens begäran om en kommission för trafikområdet antagit direktiv för enparlamentarisk kommitté som i ett helhetsperspektiv skall utreda bl.a.trafike-ringsfrågor, miljöanpassning, infrastmkturens utfonnning ochinvesteringsplaneringens inriktning, dimensionering av trafiken,regionalpolitiska eff'ekter samt åtgärder på informationsteknikområdet.Avsikten är att regeringen med bl.a. denna utredning som utgångspunktskall förelägga ett samlat förslag om kommunikationspolitiken. Regeringensbedömning är att arbetet med att begränsa trafikens miljöpåverkan måste drivasvidare på ett kraftfullt sätt. Det gäller både att fortsätta arbetet med attbegränsa utsläppen och att åstadkomma ett transportmönster, som är långsiktigthållbart och förenligt med en god livsmiljö. Arbetet med trafikens miljöanpassning bör baseraspå en avvägning mellan behovet av att utveckla transporter och kommunikationerför att möta 2000-talets behov och nödvändigheten av att öka transportsystemensmiljöanpassning. En gmndläggande uppgift är att förändra systemet såatt det klarar de krav som resenärer och transportköpare ställer påfunktionella och effektiva transporter som miljö- och hälsoproblemenkan bemästras. har jämfört med många andra länder inom EUkommit långt när det gäUer mUjöåtgärder inom transportsektom, inte minst närdet gäller åtgärder inom vägtrafiken och då särskilt krav på fordon ochbränslen. har genom de beslut som fettats exempelvis ett av de renastefordonsbränslena i världen. Trafikverkens miljörapporter och NaturvårdsverketsMiljö-93 visar emellertid att det framöver krävs omfettande åtgärder utöver desom redan genomförts. Behovetav att fördjupa och bredda detta arbete har redan inletts bl.a. Prop.1994/95:1(X) genom att ett övergripande arbete med temat miljöanpassattransportsystem Bilaga 7 nu sker gemensamt mellan och defyra trafikverken. Dämtöver har ett flertal statUga utredningaruppgifter som direkt berör området. De gmndläggande avvägningar som med hänsyn tiUsåväl mUjöpolitikens som kommunikationspolitikens mäl måste göras har förraårets uppmärksammat. Regeringen har som ovan nämnts antagit direktiv fören särskild parlamentarisk kommitté med uppgift att lämna förslag tiU ennationeU plan för kommunikationer, som skaU baseras på en helhetssyn.Inriktningen är sädan att planen medverkar tiU att uppnå ett mUjöanpassattransportsystem som välfärd och tUlväxt främjas. Den fortsatta miljöanpassningen av det svenskatransportsystemet kräver en bred politisk förankring då arbetet i förlängningenkommer att mnebära förändringar i det svenska samhället. Regeringen har i en särskild skrivelse tiUriksdagen (1994/95:120, Miljöpolitisk sttategi) lämnat en miljöredovisning förSverige. I skrivelsen redovisas bl.a. en miljöpolitisk strategi i vilken ingårkommunikationssektorn. Av redovisningen framgår bl.a. följande. Medlemskapet i EU ger ökade möjligheter attpåverka unionens miljöpolitik. Huvudinriktningen kommer att vara att medverka iutvecklingen av ett utvecklat kosmadsansvar och att söka påverka unionen attskärpa avgaskrav och bränslekrav för såväl personbilar som lastbilar. I bådafallen har erfarenheter som torde vara intressanta för andramedlemsstater inom EU. enades vid sitt möte omett principdokument om transport- och miljöfrågor. Regeringen förbereder nu ensärskild svensk miljöstrategi i vilken trafiksektom ingår. Regeringen avser attåterkomma till i denna fråga. Det nationella svenska arbetet med att ökamiljöanpassningen av transportsystemet kommer att intensifieras undermandatperioden. kommer ett flertal utredningar att lämnadelförslag som berör trafiksektorns miljöanpassning. Flera av dessa förslag beröri hög grad trafikanter och trafikansvariga på ett sätt som gör att en bredpolitisk förankring kommer att krävas. Den parlamentariska kommitté regeringenantagit dhektiv för kommer att fä en viktig roU i trafiksystemets miljöanpassning.Det redan omfettande miljöarbetet inom transportsektom i övrigt breddassamtidigt och regeringen förbereder flera oUka initiativ bl.a. inom sjöfarten. skall som tidigare aktivt medverka i övrigtintemationellt arbete bl.a. inom FN:s ram. har alltsedan Rio-konferensenom utveckling och miljö mycket aktivt arbetat med att bl.a. inom FN:s ram lyftafiram ttkens mUjöfrågor. Informationsteknik (IT) Kommunikationsdepartementethar ett övergripande ansvar för hur kommunikationssystemet fungerar somhelhet. Detta system innehåller aUtmer informationsteknik (YT)bl.a. i form av tele- och datakommunikationer. 1994/95:1(X) Gmnden fören ökad användning av IT-tjänster är en god infrastmktur. Bilaga 7 Det börfinnas ett kapacitetsstarkt och högkvalitativt kommunikationsnät för överföringav tal, data och bild. En betydande tiUväxtpotential för ny företagsamhetoch ny sysselsätming bör finnas inom bl.a. de delar av tjänstesektom som harstort IT-ut-nyttjande. Även mom traditioneU tillverkningsmdustri har inslagetav IT i produktion och produkter ökat. Utvecklingen visar också att modem ITpåtagUgt förbättrar möjlighetema att skapa sysselsättning även i glesbygdsområden. IT integreras aUtmer också i transportsystemet ochbidrar aktivt tiU att skapa ett effektivare resursumyttjande i transportsektomoch därmed en bättre miljö. Inom transportsektorn bidrar också användningen avIT till att skapa en förbättrad säkerhet såväl för passagerare som för gods. KommunUationsdepartementet har ansvaret för attnäten utiiyttjas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt och att allamedboigare kan få tillgång till nätanknutna IT-tjänster på likvärdiga villkor.Det är därför viktigt att det finns klara spelregler på marknaden och attkosmadema för samhällsåtaganden t.ex. för personer med funktionshinder och förglesbygdsservice fördelas rättvist. har ett kapacitetsstarkt och högkvalitativttelenät för olika IT-tjänster. Det gäller nu att användningen av detta nätytterligare ökas tiU fördel för samhällsekonomin. En sådan utveckling böraktivt stimuleras med olika medel. Inom pågår mot dennabakgmnd arbetet med ett IT-program. Åtgärdema i programmet syftar till attfrämja användningen av IT men också tUl att regelverket på detta område utvecklas.I den parlamentariska kommitté för kommunikationsområdet som regeringennyligen antagit direktiv för, är IT-frågoma en viktig del. I budgetpropositionen föreslås en satsning på ca119 /96 inom ramen för ovan nämnda IT-program.Medlen skaU användas på fyra delområden; forskning, prognoser/statistik, transportinformatiksamt ätgärder för ökat umyttjande av telekommunikationerna. En stor del avarbetet kommer att bedrivas i olika projekt bl.a. om konkurrensfömtsättningarpå teleområdet, lagtekniska frågor, prisfrågor och samhällsåtaganden. Ttafikskadomaär ett stort folkhälsoproblem där alltför många människor förorsakas stortlidande i onödan och samhället tvingas ta i anspråk stora resurser. Det är viktigtatt de senaste årens positiva utveckling med en minskning av antalet döda ochskadade i trafiken fortsätter. För att uppnå detta krävs ett målmedvetet ochsystematiskt arbete där alla i samhället deltar och där resultatet blir enändrad attityd tiU ttafiksäkerhetsfrågoma. till samspel och hänsyntrafikanterna emellan skall skapas. Gränsema för vad som är acceptabeltbeteende i trafiken måste bU tydliga och ett trafikfarligt beteende får inteaccepteras. Men för att trafikreglerna skall följas krävs det attreglema uppfettas som rimliga av allmänheten. 1994/95:1(X) utommåste det finnas en uppenbar risk att överträdelser upptäcks och en Bilaga 7medvetenhet om att åtgärder kommer att vidtas. Därför måste övervakningen avfordon och trafik fungera effektivt. Bam och ungdomar är särskilt ofta drabbade avtrafikolyckor. E)et är vUctigt att trafiksäkerhetsåtgärder riktas mot dennagmpp. Bl.a. kommer krav att stäUas på samhäUet att skapa en säker trafikmiljö. är huvudansvarigmyndighet för trafiksäkerheten (sektorsmyndighet). Det fortsattatrafiksäkerhetsaibetet kräver samarbete mellan ansvariga myndigheter. Genom detnationeUa trafiksäkerhetsprogrammet perioden (XX) som tagits fram av ,och , har en gmnd lagts för detfortsatta arbetet. Utgångspunkten i arbetet skall vara människan. Människansbehov och begränsningar, vUja och förmåga, normer och erfiirenheter, ansvar ochskyldigheter skaU beaktas så att acceptans kan uppnås. Det nationellatrafiksäkerhetsprogrammet har lagt en god gmnd för det fortsatta arbetet däralla är berörda. Regeringenanser att det arbete som pågår på internationell och även nationell nivå ärav väsentiig betydelse för möjlighetema tUl ökad sjösäkerhet. Ett aktivtsvenskt agerande i sjösäkerhetsarbetet inom framför aUt IMO och inom EU, menockså inom HELCOM måste ges ökad tyngd. För att få en samlad strategi för det svenskaagerandet och för att få belyst sjösäkerhetsfrågor av särskUt intresse förtrafiken i vårt närområde, kommer regeringen besluta direktiv fören särskild sjösäker-hetskommitté. Kommittén skaU utarbeta ett handUngsprogramför ökad sjösäkerhet med särskild huikmhig på transporter med passagerarfärjor. Regeringen har vidare uppdragit åt en särskildutredare att kartiägga rapporteringsmtinema inom ochdärvid undersöka hur för sjösäkerheten relevant information analyseras ochvidareförs inom inspektionen. Även information meUan sjösäkerhetsmyndigheteroch andra berörda organ skaU analyseras. I sammanhanget kan nämnas attregeringen också kommer att se över nuvarande oiganisation förinspektionsverksamheterna vid , och . Investeringar i trafikens infrastruktur Riksdagensbeslut om ökade anslag tiU utbyggnad av mfrastmkturen som ett medelför att skapa ekonomisk tUlväxt, lade gmnden för den nu pågående satsningen påinvesteringar i jämvägar, vägar och kollek-tivtrafikanläggningar. Mot bakgmndav beslut om investeringar i trafikens uifrastruktur harlångsiktiga investeringsplaner för väg- och jämvägsnätens utbyggnadfieiststäUts .