prop · GH0365 · 1994-01-01 00:00:00 — I fråga om I fråga om bisysslor i övrigt bisysslor i övrigt finns bestämmelser i finns bestämmelser lagen (1976:600) om i lagen (1994:000) offentlig anställ- om offentlig ning. Denna lag träder i kraft Lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om smittbäraren har Om smittbäraren inkomst av har inkomst av anställning från en anställning från en arbetsgivare som arbetsgivare som avses i 1 kap. 1 § avses i 1 eller 2 § lagen (1976:600) om lagen (1994:000) om offentlig offentlig anställning för tid anställning för tid som avses i 3 § som avses i 3 § utges smitt- utges smitt- bärarpenning endast bärarpenning endast till den del denna till den del denna överstiger överstiger inkomsten. Denna lag träder i kraft Lag om ändring i lagen (1988:1385) om Härigenom föreskrivs att 37 § lagen (1988:1385) om riksbank skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Enligt Enligt förutsättningar som förutsättningar som anges i 4 kap. 2 § anges i 6 § punkterna 2 och 3 punkterna 2 och 3 lagen (1976:600) om lagen (1994:000) om offentlig an- offentlig an- ställning får riks- ställning får Riks- banken i särskilda banken i särskilda fall besluta att fall besluta att endast svensk med- endast svenska med- borgare får inneha borgare får vara eller utöva tjänst anställda inom inom . Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i arbetsrättsliga beredskapslagen (1987:1262) Härigenom föreskrivs att det i arbetsrättsliga beredskapslagen (1987:1262) skall införas en ny paragraf, 10 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 § Kommer riket i krig, får arbetstagare som avses i 1 § 1-3 lagen (1994:000) om offentlig anställning inte utan tillstånd lämna sin anställning. Så snart kriget har upphört och innan pågående eller nästkommande avslutas, skall regeringen föreskriva att bestämmelsen inte längre skall tillämpas. Om riket är i krigsfara, får regeringen föreskriva att arbetstagare som avses i första stycket inte utan tillstånd får lämna sin anställning. En sådan föreskrift upphör att gälla, om den inte underställs inom efter beslutet om detta eller, om inte pågår, efter det att närmast följande har börjat samt godkänns av efter underställningen. Så snart krigsfaran har upphört och innan pågående eller nästkommande har avslu- tats, skall regeringen upphäva en sådan föreskrift. Särskilda föreskrifter finns i lagar och andra författningar om vissa andra anställnings- och arbetsvillkor vid krig eller krigsfara eller annars vid sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig. Regeringen får därutöver meddela sådana föreskrifter, i den mån det är nödvändigt för statens verksamhet. Denna lag träder i kraft Lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän Härigenom föreskrivs att 21 § lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ombudsman skall verkställa de utredningsåtgärder som fordras för prövning av klagomål och andra ärenden. När ombudsman enligt regeringsformens föreskrifter begär upplysningar och yttranden i andra ärenden än dem där han har beslutat att inleda förundersökning, får han förelägga vite om högst . Ombudsman får utdöma försuttet vite. Kan det misstänkas Kan det misstänkas att befatt- att befatt- ningshavare som ningshavare som omfattas av be- omfattas av be- stämmelserna om stämmelserna om disciplinansvar i disciplinansvar i lagen (1976:600) om lagen (1994:000) om offentlig an- offentlig an- ställning har gjort ställning har gjort sig skyldig till sig skyldig till tjänsteförseelse, tjänsteförseelse, för vilken disci- för vilken disci- plinpåföljd bör plinpåföljd bör åläggas, och kan det åläggas, och kan befaras att det befaras att en skriftlig anmaning skriftlig under- enligt 14 kap. 1 § rättelse enligt 17 första stycket § nämnda lag inte nämnda lag inte kan kan tillställas tillställas honom honom efter efter förseelsen, förseelsen, får får ombudsman ombudsman utfärda utfärda motsvarande motsvarande underrättelse. Vad som som har sagts har sagts gäller gäller även för den även för den som som omfattas av omfattas av bestämmelser om bestämmelser om disciplinansvar och disciplinansvar och om motsvarande un- om anmaning eller derrättelse i någon motsvarande un- annan författning. derrättelse i någon annan författning. När ombudsman är närvarande vid domstols eller myndighets överläggningar har han ej rätt att yttra sin mening. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1987:995. Lag om ändring i polislagen (1984:387) Härigenom föreskrivs att det i polislagen (1984:387) skall införas en ny paragraf, 7 a §, och närmast före 7 a § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 a § En arbetstagare som är anställd vid för arbete i polisverksamhet för att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet får förflyttas till en annan statlig anställning enligt de närmare föreskrifter som regeringen med- delar. En arbets- tagare som är polisman får därvid endast förflyttas till en annan anställning som polisman. Förflyttning enligt första stycket till en anställning hos en myndighet inom något annat verksamhetsområde från ske endast om arbetsuppgifterna är likartade eller arbetstagaren med hänsyn till sin utbildning är lämpad för anställ- ningen. I mål eller ärenden om för- flyttning skall 36 § andra stycket, 37 och 39 §§ lagen (1994:000) om offentlig anställ- ning tillämpas. Denna lag träder i kraft Lag om ändring i lagen (1983:1061) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 12 och 14 a §§ lagen (1983:1061) med instruktion för förvaltningskontor1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Förvaltningsstyrelsen skall 1. i enlighet med denna instruktion fastställa den närmare inriktningen av förvaltningskontorets verksamhet samt pröva om verksamheten bedrivs effektivt och i överensstämmelse med den angivna inriktningen, 2. avgöra frågor om slutande av kollektivavtal med arbetstagarnas huvudorganisationer, om avbrytande av annan förhandling än förhandling i tvist om avtal, om lockout eller annan stridsåtgärd samt andra för- handlingsfrågor som är av principiell natur eller har större ekonomisk betydelse eller är gemensamma för och dess myndigheter ävensom frågor om avses i 2 § femte stycket, 3. besluta om föreskrifter som enligt denna lag eller andra författningar får meddelas av förvaltningskontoret, 4. fastställa arbetsordning för förvaltningskontoret och avgöra viktigare frågor i övrigt om organisation och arbetsformer, 5. besluta om 5. besluta om inrättande och anställning av indragning av kanslichef, biträ- permanenta tjänster dande kammar- samt om tillsättning sekreterare, före- av tjänst som dragande i kanslichef, biträ- utskottsorganisa- dande kammar- tionen, förhand- sekreterare, före- lingschef, dragande i utskotts- förvaltningsjurist, organisationen och enhetschef vid som enhetschef vid förvaltnings- förvaltningskontoret kontoret och andra eller därmed arbetstagare som likställd eller förvaltnings- högre tjänst, styrelsen bestämmer, 6. besluta i frågor som avses i 2 § femte stycket, 7. avgöra andra 7. avgöra andra viktigare viktigare personal- personalärenden utom ärenden utom frågor frågor som avses i som skall prövas av 15 kap. 3 § lagen (1976:600) om ansvarsnämnd enligt offentlig anställ- lagen (RFS 1980:4) ning, om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter, eller av personalansvarsnämnden enligt 14 a §, 1Lagen omtryckt 1991:366. 8. besluta i frågor om tilllämpning av bestämmelser om ledamöternas ekonomiska villkor och om arvoden för uppdrag inom , dess myndigheter och organ samt i frågor om ekonomiska villkor i övrigt för riksdagsledamöterna, allt i den mån frågorna inte är rutinmässiga, 9. besluta om framställningar till , 10. besluta i viktigare frågor om lokaler och bostäder, 11. fastställa bokslut och besluta i frågor om revision, 12. besluta i frågor enligt lagen (1983:953) om säkerhetsskydd i utom i de fall där beslutanderätten enligt lagen tillkommer förvaltningsdirektören eller säkerhetschefen, 13. avge verksamhetsberättelse, 14. besluta i andra frågor som är av principiell natur eller i övrigt av större betydelse eller som förvaltningsdirektören hänskjuter till styrelsen. Frågor som avses i En 15 kap. 3 § lagen personalansvarsnämnd (1976:600) om beslutar i frågor offentlig om disciplinansvar anställning och som och åtalsanmälan inte gäller enligt lagen innehavare av tjänst (1994:000) om som kanslichef, offentlig biträdande kammar- anställning samt om sekreterare, avskedande enligt föredragande i lagen (1982:80) om utskotts- anställningsskydd organisationen, när det gäller enhetschef vid arbetstagare som förvaltningskontoret inte skall eller därmed anställas genom likställda eller beslut av högre befatt- ningshavare skall förvaltningsstyrelse. prövas av en Förvalt- personalansvars- ningsdirektören är nämnd. Förvalt- ordförande i ningsdirektören är personalansvars- ordförande i nämnden. Bestäm- personalansvars- melser om nämndens nämnden. Bestäm- sammansättning i melser om nämndens övrigt och om dess sammansättning i verksamhet meddelas övrigt och om dess i arbetsordningen. verksamhet meddelas I lagen (RFS i arbetsordningen. I 1980:4) om beslu- lagen (RFS 1980:4) tande organ i om beslutande organ frågor om disci- i frågor om disci- plinansvar m.m. plinansvar m.m. beträffande beträffande arbetstagare hos arbetstagare hos och dess och dess myndigheter finns myndigheter finns bestämmelse som är bestämmelse som är tillämplig vid tillämplig vid omröstning inom omröstning inom nämnden. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i sekretesslagen Härigenom föreskrivs att 9 kap. 20 § sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 20 § Sekretess gäller Sekretess gäller hos domstol i mål om hos domstol i mål tillämpningen av om tillämpningen av lagen (1982:80) om lagen (1982:80) om anställningsskydd, anställningsskydd, lagen (1976:580) om lagen (1976:580) om medbestämmande i medbestämmande i arbetslivet, 7, 8, arbetslivet, 31-33 11 och 13 kap. lagen §§ lagen (1994:000) (1976: 600) om om offentlig an- offentlig an- ställning, 4-11 §§ ställning och 15-20 lagen (1994:000) om och 22-28 §§ jäm- fullmaktsanställning ställdhetslagen och 15-20 och 22-28 (1991:433) samt i §§ jämställd- mål om kollek- hetslagen tivavtal för uppgift (1991:433) samt i om enskilds mål om kollek- personliga eller tivavtal för ekonomiska för- uppgift om enskilds hållanden, om det personliga eller kan antas att den ekonomiska för- enskilde eller någon hållanden, om det honom närstående kan antas att den lider avsevärd skada enskilde eller eller betydande men någon honom när- om uppgiften röjs. stående lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft 1Lagen omtryckt 1992:1474. Lag om ändring i lagen (RFS 1980:4) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter Härigenom föreskrivs att 2 och 3 §§ lagen (RFS 1980:4) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträff- ande arbetstagare hos och dess myndigheter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Frågor som avses i Frågor om 15 kap. 1-3 §§ lagen disciplinansvar och (1976:600) om of- åtalsanmälan enligt fentlig anställning lagen (1994:000) om prövas av den myn- offentlig anställ- dighet under vilken ning och frågor om arbetstagaren lyder, anställningens upp- om ej annat följer hörande prövas av av 3 §. den myndighet där arbetstagaren är anställd, om inte något annat följer av 3 §. I fråga om den som innehar eller ansvarsnämnd be- uppehåller tjänst slutar i frågor om som byråchef, därmed disciplinansvar jämställd eller och åtalsanmälan högre tjänst eller enligt lagen annan tjänst som (1994:000) om offentlig förvaltningsstyrelse anställning samt om bestämmer prövas avskedande enligt fråga som avses i 15 lagen (1982:80) om kap. 3 § lagen anställningsskydd (1976:600) om när det gäller offentlig an- arbetstagare som ställning av en skall anställas särskild nämnd, genom beslut av ansvars- förvalt- nämnd. ningsstyrelse och andra arbetstagare som styrelsen bestämmer. Nämnden skall bestå Nämnden består av av ordförande, vice ordförande, vice ordförande och tre ordförande och tre andra ledamöter. Ordföranden och vice Ordföranden och ordföranden skall vice ordföranden vara lagfarna och skall vara jurister dessutom erfarna i och ha erfarenhet domarvärv. Denna lag träder i kraft Lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 2 §2 Denna lag tillämpas ej på 1. mål som enligt lag får upptas endast av viss tingsrätt eller som skall handläggas av tingsrätt i annan sammansättning än som anges i rätte- gångsbalken, 2. mål som skall handläggas av tingsrätt med tillämpning av konkurslagen (1987:672) eller ackordslagen (1970:847), 3. mål om skadestånd i anledning av brott, om talan föres i samband med åtal för brottet, 4. mål om ersättning för yrkesskada, när tvisten ej rör kollektivavtals rätta innebörd. Lagen skall inte Lagen skall inte tillämpas på mål som tillämpas på mål rör arbetstagare med som rör arbets- statligt reglerad tagare som avses i anställning eller 1 § lagen anställning hos (1994:000) om , när offentlig tvisten gäller anställning, när 1. fråga som rör tvisten gäller tillsättning av tjänst utan att en- 1. fråga som rör bart avse tvist om anställning av kollektivavtal, arbetstagare utan 2. att enbart avse tjänstgöringsskyldig- tvist om kol- het enligt 5 kap. lektivavtal, lagen (1976:600) om 2. offentlig tjänstgöringsskyldig- anställning. het för ordinarie domare enligt lagen (1994:000) om full- maktsanställning. 3. tjänstgöringsskyldighet enligt 10 § arbetsrättsliga beredskapslagen (1987:1262). Lagen skall inte heller tillämpas på andra mål som rör arbetstagare hos ar- betsgivare med offentlig ställning, när tvisten gäller en fråga som är reglerad i lag eller annan författning och det i samma författning föreskrivs att beslut i frågan får överklagas hos regeringen, en förvaltningsdomstol eller en förvaltningsmyndighet. Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 1977:530. 2Senaste lydelse 1987:683. Lag om ändring i lagen (1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrket m.m. Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrket m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har legitimerad veterinär genom dom som vunnit laga kraft dömts till fängelse för brott som han förövat under utövning av veterinäryrket, dömts till fängelse för annat brott, funnits skyldig till medverkan till obehörig utövning av veterinäryrket eller funnits skyldig till medverkan till smittfarligt kvacksalveri på djur, eller har eller har legitimerad legitimerad veterinär, som veterinär, som omfattas av lagen omfattas av lagen (1976:600) om (1994:000) om offentlig offentlig anställning, för anställning, för brott eller brott eller förseelse, som han förseelse, som han har begått under har begått utövning av under utövning av veterinäryrket, veterinäryrket, blivit avskedad blivit avskedad genom beslut som genom beslut som vunnit laga kraft, vunnit laga kraft, äger återkalla hans legitimation, om han genom brottet eller förseelsen visat sig icke vara skickad att utöva veterinäryrket. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1991:383. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , P. Proposition om en ändrad lagstiftning för statsanställda m.fl. Regeringen uppdrog åt en särskild utredare (f.d. generaldirektören ) att se över lagstiftningen om offentlig anställning. I uppdraget ingick bl.a. att med förtur särskilt överväga vissa frågor som rör periodiska hälsoundersökningar i offentliga anställningar. Utredningen antog namnet (C 1989:07). överlämnades delbetänkandet Periodiska hälsoundersökningar i vissa statliga, kommunala och landstingskom- munala anställningar (SOU 1991:29). Till protokollet i detta ärende bör fogas utredningens sammanfattning av sitt delbetänkande som bilaga 1 och det lagförslag som läggs fram i betänkandet som bilaga 2. Delbetänkandet har remissbehandlats i vanlig ordning. En förteckning över remissinstanserna bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr 4853/91). överlämnades huvudbetänkande Enklare regler för statsanställda (SOU 1992:60). Till protokollet i detta ärende bör fogas utredningens sammanfattning av sitt huvudbetänkande som bilaga 4 och en del av de lagförslag som läggs fram i betänkandet som bilaga 5. Också huvudbetänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr 3703/92). Jag tar här främst upp frågor som kräver lagstiftning när det gäller de statsanställdas och försäkringskasseanställdas arbets- och anställningsförhållanden. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om offentlig anställning, lag om fullmaktsanställning, lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister samt lag om ändring i polislagen (1984:387). De förslag som remitterades till Lagrådet bör fogas till protokollet som bilaga 7. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet som bilaga 8. Jag har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Därutöver har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Jag återkommer till Lagrådets synpunkter i författningskommentaren. Övriga lagförslag består av rena konsekvensändringar o.d. I den delen får det anses att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet. Lagförslagen kan därför bli föremål för proposition till utan föregående lagrådsprövning. 2.1 Förutsättningar för offentlig Stora förändringar har skett inom svensk offentlig verksamhet . De tidigare mycket formbundna handläggnings- och beslutsprocesserna har på ett stort antal områden förenklats. Enskilda arbetstagare har fått förändrade och vidgade uppgifter. Inom den rena myndighetsutövningen har den enskilde medborgarens rättssäkerhet i betydelsefulla avseenden stärkts genom att möjligheterna till överklagande förändrats och förbättrats. Formerna för kontakter mellan medborgare och myndigheter har förändrats. Myndigheter vägleder och hjälper enskilda i större utsträckning . Verksamhet som inte innefattar myndighetsutövning har i många fall överförts till andra juridiska former, företrädesvis bolags- och stiftelseform, eller lagts ut på entreprenad. Ett viktigt skäl för förändringarna har varit att öka den offentliga sektorns effektivitet. Förändringarna inom den offentliga sektorn utsätts i viss utsträckning för kritik. En del av kritikerna pekar på risker att det sker en sammanblandning mellan olika uppgifter inom en myndighet och att ovälden i myndighetsutövningen kan bli lidande. I en demokratisk rättsstat är det grundläggande att den offentliga makten utövas under lagarna. Det är också utomordentligt viktigt att myndigheterna är oberoende och opartiska i sitt beslutsfattande. "Serviceanda" eller effektivitet får aldrig stå i motsättning till att alla medborgare måste kunna lita på att de som utövar myndighetsmakt gör detta opartiskt och självständigt. är ett rättssamhälle. Felgreppen inom offentlig maktutövning är få. Inte desto mindre anser jag att det finns anledning att noga överväga dessa frågor för att undvika att krav på t.ex. hög effektivitet, god service eller andra samhällsintressen leder till en konflikt med en rättssäker och oberoende myndighetsutövning. De beslut som fattas av de folkvalda församlingarna och de av dessa valda organen måste snabbt få genomslag i den offentliga sektorn. Mot detta måste ställas kraven på rättssäkerhet och på en oväldig och opartisk prövning av enskilda ärenden inom myndigheter. Riskerna med nya organisationsformer måste i detta avseende analyseras, liksom möjligheten för den enskilde att förstå hur ett ärende beretts och vem som fattar beslut och på vilken grund. En annan aspekt är de speciella förhållanden som råder inom delar av den offentliga sektorn vid arbetskonflikter och förutsättningarna för att alltid kunna ge medborgarna såväl skydd som garantier för rättssäkerhet. Inom pågår beredningsarbete för att initiera en inledande analys av nyssnämnda och närliggande frågor i syfte att få till stånd en fördjupad genomgång av de frågor som jag nu berört och de utredningsbehov som analysen kan ge upphov till. Ett sådant arbete måste omfatta en rad olika aspekter på den offentliga maktutövningen både i stat, kommuner och landsting. Som jag har exemplifierat kan detta framtida analys- och utredningsarbete således även beröra vissa arbetsrättsliga frågor beträffande förhållandet mellan stat och kommun och dess anställda. har det skett en betydelsefull utveckling inom den statliga förvaltningen som motiverar att redan nu göra en genomgripande genomgång av lagen (1976:600) om offentlig anställning - (omtryckt 1991:600, ändrad senast 1992:1410). De förändringar av reglerna i som jag föreslår i det följande syftar till att förenkla och förbättra hanteringen av personalfrågor inom statsförvaltningen utan att detta skall ha några negativa effekter för medborgarnas rättssäkerhet. Av praktiska skäl väljer jag att i likhet med föreslå en ny lag, som - för att markera att det materiella innehållet i de nödvändiga specialreglerna för den statliga sektorn förblir oförändrat - bör ha samma namn som den nu gällande lagen. Med hänsyn till de särskilt höga krav som ställs framför allt i den rättsvårdande verksamheten föreslår jag specialregler för fullmaktsanställda. Dessa bör samlas i en särskild lag, lagen om fullmaktsanställning. 2.2 Utvecklingen inom statsförvaltningen Före förhandlingsrättsreformen vilade anställningen som statlig tjänsteman helt och hållet på offentligrättslig grund. Allt som rörde statstjänstemännens anställningsför- hållanden reglerades genom offentlig- rättsliga föreskrifter och beslut. anses det att även statliga anställningar vilar på en civilrättslig grund i form av enskilda anställningsavtal mellan en anställd och hans anställningsmyndighet, även om där finns klara offentligrättsliga inslag, t.ex. att anställningsmyndighetens formella ingående av sådana avtal har formen av ett myndighetsbeslut. Inom den kommunala sektorn regleras anställningsförhållandena i mycket liten utsträckning på offent- ligrättslig väg utan i stället främst genom kollektivavtal på samma sätt som på den privata arbetsmarknaden. I statsförvaltningen har förekommit en central reglering och detaljstyrning inom det personalpolitiska området. Regeringen, och sedermera också de centrala parterna på den statliga arbetsmarknaden, beslutade tidigare i detalj i frågor som rörde bemanning och anställningsvillkor inom de statliga myndigheterna. Myndigheterna hade inte något egentligt eget utrymme för att avgöra sådana frågor. Situationen är annorlunda. har de olika anställningsmyndigheterna fått ett större och mera markerat arbetsgivaransvar genom att beslutanderätten i flera frågor decentraliserats till dem. Staten har i materiellt hänseende tidigare varit föregångare inom det personalpolitiska området, bl.a. i fråga om anställningstrygghet och rätt till tjänstepension. är anställningstrygghet och förmåner i princip likvärdiga över hela arbets- marknaden.