prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Denna regel är enligt regeringens uppfattning inte längretidsenlig varför vi anser att folkpension för gift fr.o.m. den 1 januari 1996alltid bör vara av basbeloppet, oavsett om maken är pensionär ellerinte. En sådan förändring minskar ålderspensionsanslaget med 480 miljonerkronor . Regeringen aviserar i det följande att denna förändring börgöras och avser att återkomma till medförfattningsförslag. Medtanke på det statsfinansiella läget anser regeringen det vara nödvändigt attäven se över reglema för det inkomstprövade bostadstillägget för pensionärer. Idet följande redovisar vi ett antal förändringar från den som iförsta hand syftar till att skärpa inkomstprövningen. Av störst betydelse är förslagettill höjd inkomstavtrappning som minskar kostnadema med700 . Vidare anser vi att arbetsinkomster alltid skallingå i årsinkomsten för KBT, att bostadstillägg i ökad utsträckning börsamordnas med bostadsbidrag och att avdragsrätten för skuldränta begränsas. Regeringenaviserar i denna proposition också att det särskilda grundavdraget börreduceras mot kapitalinkomster fr.o.m. . För att mildramarginaleffektema för kapitalinkomster bör som en följd härav beräkningen avinkomst av kapital för KBT ändras på så sätt att den förhöjda avkastningen på10 % slopas. 1994/95:100 Bil. Regeringensbedömning: Det särskilda grundavdraget för pensionärer bör avtrappas motkapitalinkomster års taxering. Skälen för regeringens bedömning: Genomskattereformen 1990 avskaffades det extra avdraget för folkpensionärer. 1stället infördes ett särskih gmndavdrag. Reglema finns i 48 § kommunalskattelagen(1928:370) och i punkt 1 av anvisningama till nämnda lagrum. Avdraget uppgårtill av basbeloppet för ensamstående och till avbasbeloppet för gifta. Avdraget fär inte överstiga summan av sådan uppburenpension som enligt vissa regler skall reducera gmndavdraget. Avdragetavtrappas av den del av uppburen pension, frånsett inkomsterfrån privata pensionsförsäkringar, som överstiger det för den skattskyldigegällande avdragsbeloppet. Detsammma gäller taxerad förvärvsinkomst för den somvid utgången av året före beskattningsåret inte uppbar folkpension. Enfolkpensionär garanteras dock minst samma gmndavdrag som skattskyldig utanpension. I samband med att det särskilda gmndavdraget infördes beslutades attav statsfinansiella skäl avdraget övergångsvis skullereduceras även av inkomst av kapital till den del denna inkomstöversteg samt mot inkomst av passiv näringsverksamhet och - ienlighet med vad som gällde för det extra avdraget -mot förmögenhet. Motbakgmnd av det ansträngda statsfinansiella läget är det enligt regeringensmening motiverat att av besparingsskäl göra det särskilda gmndavdraget någotmindre förmånligt för pensionärer som vid sidan av pensionen också harkapitalinkomster. En avtrappning av gmndavdraget mot kapitalinkomster bördärför återinföras fr.o.m. . 1994/95:100Avtrappningen bör dock begränsas till att ske mot endast inkomst av Bil.6 kapital och således inte mot förmögenhet och passiv näringsverksamhet. Någotfribelopp föreslås dock inte. Enligt regeringens beräkning medför dennaförändring av det särskilda gmndavdraget ökade intäkter för staten med . Regeringen avser att lägga framerforderliga förslag till lagändringar. För att motverka de ökade marginalskatteeffektersom uppstår på grund av avtrappningen mot kapitalinkomster bör vissajusteringar göras i reglema om bostadstillägg. Sistnämnda fråga behandlasunder anslaget B 10. Bostadstillägg till pensionärer. Folkpension,tilläggspension och bostadstillägg betalas med nuvarande regler ut mellan den13:e och 17:e i utbetalningsmånaden. Det exakta datumet bestäms av vilken dag imånaden som pensionären är född - ju tidigare födelsedag desto tidigareutbetalningsdag. Eftersom utbetalningen sker i mitten av den månad sompensionen avser är följden att pensionen till hälften betalas ut i förskott ochtill hälften i efterskott, till skillnad mot lön som till största delen betalasut i efterskott. Regeringens uppfattning är att pensionen så långt möjligt börbetalas ut i anslutning till normal tidpunkt för utbetalning av lön och attutbetalningama bör göras den 23:e och 24:e i utbetalningsmånaden. De aktuella pensionsutbetalningama uppgick idecember 1994 till netto. Vilken dag som pensionenbetalas ut har betydelse för statens upplåningsbehov och därmed ränteutgifter.En förskjutning av utbetalningama med ger en ränteeffekt på ca 30miljoner kronor . Av statsfinansiella skäl finns det därför skäl attöverväga en ändring av nuvarande utbetalningstidpunkter. En förvärvsarbetande fär normalt sin lön omkringden 25:e i utbetalningsmånaden. Det bör därför vara naturligt för den som gåri pension att pensionen betalas ut . Den som redan uppbärpension har däremot hunnit anpassa sin ekonomi efter den tidigareutbetalningen, varför en senareläggning av utbetalningstidpunkten innebär enviss omställning. En sådan omställning är dock av engångskaraktär. Närflyttningen väl har gjorts bör den senare utbetalningsdagen inte innebäranågra ekonomiska problem för någon pensionär, eftersom det även då kommer attvara lika långt mellan pensionsutbetalningama som det är . Att flyttautbetalningen med omkring innebär dock för många en stor ekonomiskpåfrestning om den sker . Det är därför rimligt attförändringen sker i flera steg med åt gången. Ert skäl till att betala ut pensionen vid mitten avmånaden, i stället för att betala ut den i samband med löneutbetalningama, äratt belastningen på postkontoren inte skall vara så koncenfrerad. Av samma skäloch av säkerhetsskäl är därförutbetalningama fördelade . 1994/95:100 har andelenpensioner som betalas ut på konto ökat betydligt. För när- Bil. 6 varande ärdet av utbetalningama som sker via postanvisning. Antaletminskar ytterligare framöver eftersom en övergång till generell kontoinsättningpågår. De tidigare nämnda skälen för att betala ut pensionen i mitten avmånaden har i och med övergången till kontoinsättning minskat i betydelse.Trots detta är det ofrånkomligt att belastningen på posthantering ochbetalningsströmmar ökar betydligt om även pensionsutbetalningama sker den 25:e.Regeringen anser därför att pensionema bör fördelas och betalasut den 23 :e och 24:e i utbetalningsmånaden. För staten innebär en senareläggning avutbetalningama en räntevinst i och med att upplåningsbehovet minskar. Med enflyttning av pensionsutbetalningama till den 23:e och 24:e beräknasräntevinsten uppgå till netto . Riksdagenbeslöt att godkänna de förslag till riktlinjer för enreformering av det allmänna ålderspensionssystemet som lades fram i regeringensproposition Reformering av det allmänna pensionssystemet (prop. 1993/94:250,bet. 1993/94:SnJ24, rskr. 1993/94:439). Propositionens förslag baserades påden överenskommelse som träffades inom mellan företrädareför de fyra dåvarande regeringspartiema och Socialdemokratema. I propositionen,som inte innehöll några lagförslag, lades principema för ett reformeratålderspensionssystem fast. De antagna riktlinjema innebär att ATP-systemet påsikt omvandlas till ett system för inkomstrelaterad ålderspension.Finansieringen av de pensioner som skall börja betalas utenligt reformerade regler sker ur Allmänna pensionsfonden samt de särskildapremiereservkontona. Betalningsansvaret för folkpension som utgår somålderspension förs över från statsbudgeten till Allmänna pensionsfonden. Finansieringen av ATP-pensioner i form avförtidspension och efterlevandepension förs över från ATP-systemet tillstatsbudgeten eller organiseras som en självständig försäkringsgren. Denutfyllnad till inkomstrelaterad pension i form av garantipension, som införs , skall finansieras över statsbudgeten. Det reformerade ålderspensionssystemet skallfinansieras med en ålderspensionsavgift som utgår dels som allmän egenavgift,dels som arbetsgivaravgift eller egenavgift enligt lagen (1981:691) om socialavgifter.Ålderspensionsavgiften skall uppgå till av avgiftsunderlaget. Deninförs successivt och ersätter nuvarande tilläggs- och folkpensionspensionsavgifter.Ålderspensionsavgift skall tas ut på alla inkomster som ger pensionsrätt.Underlaget för avgiften till pensionssystemet skall således breddas till attomfatta alla pensionsgrundande inkomstslag. Det innebär att pensionsgmndandeersättningar från socialförsäkringen i form av t.ex. sjukpenning ochföräldrapenning liksom dag- penning frånarbetslöshetskassa kommer att beläggas med ålderspensionsavgift. Avgiftenbetalas inom ramen för respektive försäkrings- eller bidragssystem. Den dåvarande regeringen beslutade atttillkalla den s.k. Genomförandegruppen med uppgift att medverka i den fortsattaberedningen av pensionsreformen och att vårda överenskommelsen. Riksdagengodkände regeringens förslag om vissa förändringar ifinansieringen av det allmänna pensionssystemet (prop. 1994/95:41bet.1994/95:SflJ6, rskr. 1994/95:81) med anledning av pensionsreformen. Detinnebär bl.a. att det fr.o.m. införs en allmän egenavgift i formav pensionsavgift, som uppgår till av de inkomster som ligger till grundför beräkning av pensionsgrundande inkomst. Vidare skall den del av influtnamedel från tilläggspensionsavgiften som är hänförlig till inkomstdelar överförmånstaket i pensionssystemet föras till statsbudgetenistället för till Allmänna pensionsfonden. Därtill skall en delav tilläggspensions-avgiftema sättas av till en särskild förvaltning för attanvändas i det premiereservsystem som enligt de av antagnariktlinjerna skall inrättas inom ramen för det reformeradeålderspensionssystemet. Detta system innebär att en viss del av inbetaldaavgifter avsätts till individuella premiereservkonton. Regeringen har fattatbeslut om direktiv till en särskild utredare som skall lämna förslag till hurdetta system tekniskt bör utformas (dir. 1994:96). 1994/95:100 Bil. Framfiytlning av det formella ikraftträdandet crv det reformeradepensionssystemets intjänanderegler Regeringensförslag: Det formella ikraftträdandet av det reformeradeålderspensionssystemets intjänanderegler bör flyttas fram till den 1januari 1997. Skälen för regeringens förslag: Enligt riksdagensbeslut med anledning av proposition 1993/95:250 skall lagstiftningen om detreformerade inkomstrelaterade ålderspensionssystemet träda i kraft den Ijanuari 1996. kommer attremittera en departementspromemoria med lagförslag om bl.a. intjänande avinkomstrelaterad pensionsrätt och beräkning av pension i det reformeradeålderspensionssystemet. Enligt regeringens mening är det av stor vikt attdessa förslag till detaljutformning av det reformerade pensionssystemet blirföremål för en ordentlig remissbehandling. Ett ikraftträdande vid nästaårsskifte skulle inte, med hänsyn till att Lagrådets yttrande skall inhämtasinnan proposition med förslag till lagstiftning kan lämnas till , getillräcklig tid för remissbehandling. Eftersom de reformerade reglema förintjänande av pensionsrätt bör träda i kraft vid ett kalenderårsskifte talarstarka skäl för att det formella ikraftträdandet flyttas fram Därigenom ges även mer tid för administrativa Prop.1994/95:100 förberedelser. Mot denna bakgmnd har Genomförandegmppen enatsom Bil. 6 att föreslå regeringen att ikraftträdandet skjuts upp. Framflyttningen fär ingen inverkan på reformensgenomförande i sak. Retroaktiv pensionsrätt baserad på inkomst och s k bamårkommer att beräknas för personer födda eller senare.Pensionsrätt för vämpliktstjänstgöring och studier kommer att intjänas fr.o.m.år 1995. Tillsammans med remissynpunktema skall departementspromemorian läggastill gmnd för en proposition till med regler för intjänande ochberäkning av reformerad ålderspension. I den fortsatta beredningen kommervidare närmare förslag till den finansiella infasningen av pensionsreformenoch förslag om den lagtekniska utformningen av garantipensionen och det s.k.premiereservsystemet att läggas fram. 1.godkänner vad regeringen anförtom förändring av reglema om särskilt grundavdrag för pensionärer, 2.godkänner vad regeringen anförtom framflyttning av det formella ikraftträdandet av det reformeradeålderspensionssystemets intjänanderegler, 3.godkänner inriktningen av deförändringar inom området försäkring vid ålderdom m.m. för budgetåren 1997 och1998 som regeringen förordar (avsnitt Vidtagna och planerade åtgärder). 1993/94 Utgift 52 503 117 019 1994/95 Anslag 53 210 000 000 1995/96 Förslag 80 125 000 000 varav 53 450 000 000 beräknat för juli1995 - Från anslaget bekostas ålderspension frånfolkpensioneringen, pensionstillskott till ålderspension, hustrutillägg ochbamtillägg till ålderspension. Den enskildehar dock möjlighet att själv bestämma tidpunkten försin pensionering. Vid uttag av ålderspension reduceraspensionen livsvarigt och vid uppskjutet uttag efter sker i ställeten höjning. Det är även möjligt att ta ut en fjärdedels eller en halv eller trefjärdedels ålderspension . Enligt de från gällande reglemaom rätt till folkpension utges denna på grundval av antingen bosättning ellerarbete i . Hel ålderspension för en ensamstående pensionär ärför år räknat av basbeloppet och för två makar sammanlagt avbasbeloppet. 6 RiLulagen 1994/95. För den som inte har ATPeller har låg ATP kompletteras folkpensionen med pensionstillskott. Sådantutges med som högst av basbeloppet. Pensionstillskottet avräknas kronaför krona mot utgående ATP. Vidberäkning av utgående pensionsförmåner skall användas ett belopp som motsvararbasbeloppet minskat . Bestämmelserom folkpensionsförmåner och pensionstillskott finns i lagen (1962:381) omallmän försäkring samt i lagen (1969:205) om pensionstillskott. 1994/95:100 Bil. Antaletålderspensionärer beräknas uppgå till 1 581 200 i december 1995.Riksförsäkringsverket beräknar anslagsbehovet för här aktuella pensionsförmånerfill för /96. Regeringensbedömning: Hel ålderspension bör för år räknat utgöra för ogift försäkrad 96 %av basbeloppet och för gift försäkrad av basbeloppet. Hel förtidspensionbör för år räknat utgöra för ogift försäkrad av basbeloppet och för giftförsäkrad av basbeloppet. De nya reglema bör träda i kraft den 1 januari1996. Skälen för regeringens bedömning: De nuvarandereglema i 6 och 7 kap. lagen (1961:381) om allmän försäkring (AFL) rörandefolkpension i form av ålderspension och förtidspension skiljer mellan ogiftaoch gifta försäkrade. Till gift försäkrad utges folkpension med lägre belopp ommaken uppbär folkpension. Detta innebär att till försäkrad vars make uppbär helfolkpension utges folkpension av basbeloppet medan till försäkradvars make inte uppbär folkpension utges folkpension med samma belopp som förogift försäkrad dvs, av basbeloppet. Till försäkrad vars make har trefjärdedels eller halv folkpension utges hel folkpension respektive87,av basbeloppet. Har maken en fjärdedels folkpension utges helfolkpension av basbeloppet. Somangetts i det föregående föreslås att folkpension i form av förtidspensionminskas fr.o.m. . Enligt10 kap. 1 § AFL skall gift pensionsberättigad, vilken stadigvarande leveråtskild från sin make, där ej särskilda skäl föranleder annat, likställas medogift pensionsberättigad. Likaså skall försäkrad som stadigvarande sammanbormed annan, med vilken den pensionsberättiga-de varh gift eller har eller harhaft bam likställas med gift pensionsbe-rättisad. Avde ovan beskrivna reglema framgår att storleken på folkpension till Prop.1994/95:100 gifta pensionsberättigade bl.a. är beroende av om maken uppbärfolk- Bil. 6 pension eller inte. En orsak till detta förhållande är attförvärvsmönstret för gifta vid tiden för införandet av det allmännapensionssystemet var ett annat än dagens förvärvsmönster. Det var då vanligtatt mannen var ensam familjeförsörjare och han var i genomsnitt äldre änkvinnan. När så var fallet och mannen pensionerades minskade därför hushålletsinkomster betydligt för att sedan öka när kvinnan pensionerades. Genom attbetala ut pension som för ogift kunde hushållets inkomster stärkas fram tilldess att kvinnan pensionerades. Dagens förvärvsmönster ser annorlunda ut. Det ärfortfarande så att mannen i genomsnitt är äldre än kvinnan men oftahar kvinnan en förvärvsinkomst och den ekonomiska påfrestningen av mannens pensioneringär inte lika kännbar som . De nuvarande reglema är sålunda intetidsenliga i detta avseende. Mot denna bakgmnd samt utifrån dagens allvarligastatsfinansiella situation är det motiverat att anpassa dessa regler. Enligtregeringens bedömning bör folkpension till gift pensionsberättigad därför varalika stor oavsett om maken har folkpension eller inte. Sålunda bör hel folkpension i form av ålderspensionutges med samma belopp till gift försäkrad oavsett om maken förvärvsarbetareller uppbär hel eller partiell folkpension. I enlighet med vad regeringenföreslagit ovan vad gäller folkpension i form av förtidspension ochpensionstillskott till förtidspension, bör hel folkpension i form avförtidspension utges till gift pensionsberättigad av basbeloppet. Dessa ändringar bör träda i kraft den 1 januari1996. Regeringen avser att återkomma till med författningsförslagunder . Genom de förordade ändringama beräknas kostnademaför folkpension i form av ålderspension och förtidspension minska med för /96. Nettoeffekten efter skatt påstatsbudgeten beräknas till för /96.Förtidspen-sionskostnadema beräknas minska med ochålders-pensionskostnadema med för /96. Regeringenhar med utgångspunkt i beräkningar, med beaktande avförslaget om folkpension till gift pensionsberättigad och med beaktande avbegränsningen i basbeloppets uppräkning samt dess utveckling beräknatkostnadema under detta anslag till för budgetåret1995/96. Regeringenföres/år att 1. godkänner vad regeringen anfört om folkpensiontill gift pensions berättigad 2. till Ålderspensioner för /96 anvisarett förslags anslag på 80 . B 8.Efterlevandepensioner till vuxna Prop. Utgift 1 649 193 392 Anslag 1 650 000 000 Förslag 2 429 000 000 varav 1 622 000 000 beräknat för Från anslaget bekostas folkpensionsförmånemaomställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samtpensionstillskott till dessa förmåner. Pension till vuxna efterlevande kan utges i form avomställningspension och särskild efterlevandepension till såväl män somkvinnor fömtsatt att de inte fyllt . Omställningspension utges under ettår efter dödsfallet men kan betalas ut till den som har vårdnadenom bam under . Särskild efterlevandepension kan betalas ut till den somvid omställningsperiodens slut inte kan försörja sig genom eget förvärvsarbeteoch inte har rätt till förtidspension. Denya pensionsreglema för efterlevande som trädde i kraft den 1 januari1990 är försedda med omfattande övergångsregler. Omställningspension och särskild efterlevandepension från folkpensio neringen utges för år räknat av basbeloppet. Vid beräkning av efterlevandepensionens storlek skall användas ett belopp som motsvarar basbeloppet minskat . För den som inte har någon ATP eller har låg ATP kompletteras folkpensionen med pensionstillskott. Pensions tillskottet avräknas krona för krona mot utgående ATP. Bestämmelsema om efterlevandepension ochpensionstillskott finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring och lagen(1969:205) om pensionstillskott. Antaletänkepensioner från folkpensioneringen beräknas uppgå till 50900 och antalet omställningspensioner till 5 200. Antaletsärskilda efterlevandepensioner beräknas till ca 50. beräknar kostnadema förefterlevandepensioner till vuxna från folkpensioneringen under /96 till Regeringenhar med utgångspunkt i beräkningar, med beaktande avbegränsningen i basbeloppets uppräkning samt dess utveckling beräknatkostnadema under detta anslag till för budgetåret1995/96. tillEfterlevandepensioner till vuxna för /96 anvisar ettförslagsanslag på 2 . Särskilt pensionstillägg Prop. f\ 1993/94 Utgift II 091391 1994/95 Anslag 12 000 000 1995/96 Förslag 18 200 000 varav 12 100 000 beräknat för Från anslaget bekostas särskilt pensionstilläggtill folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat bam. Särskilt pensionstillägg, som infördes , utgestill ålderspensionär som under vårdat sjukt eller handikappat bamoch därvid avstått från förvärvsarbete och således inte intjänat någonpensionspoäng under dessa år. För sex tillgodoräknade vårdar är årsnivån för detsärskilda pensionstillägget av basbeloppet. För varje vårdar dämtöver ökasbeloppet . Maximalt belopp är av basbeloppet. uppbar 467 ålderspensionärersärskilt pensionstillägg. var antalet 829. 1 december 1993uppgick antalet förmånstagare till 961 personer. Det beräknade antaletpersoner med särskilt pensionstillägg uppgår till 980. Bestämmelsema om särskilt pensionstillägg finns ilagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt ellerhandikappat bam. Riksförsäkringsverketberäknar anslagsbehovet för särskilt pensionstillägg under /96till . Regeringenhar med utgångspunkt i beräkningar, med beaktande avbegränsningen i basbeloppets uppräkning samt dess utveckling beräknat utgiftemaunder detta anslag till för /96. tillSärskilt pensionstillägg för /96 anvisa ett förslagsanslag på18 . 1993/94 Utgift 7 ''' 1994/95 Anslag 8 700 000 000 1995/96 Förslag 15 200 000 000 varav 10100 000 000 beräknat för Frånanslaget finansieras t.o.m. statsbidrag till kommunemas kostnader förkommunala bostadstillägg till folkpension (KBT) och särskilda kommunalabostadsfillägg fill folkpension (SKBT). ersättsKBT och SKBT med bostadstillägg till pensionärer () som bekostas från dettaanslag. Bestämmelsema om BTP finns i lagen (1994:308) om bostadstillägg tillpensionärer. Det nya bostadstillägg som trädde i kraft den 1januari 1995 är helt statligt. Enligt reglema för BTP lämnas bostadstillägg med85 % av bostadskostnad mellan och . Under enövergångstid av kan en kommun komplettera BTP med ett kommunalt finansieratbostadstillägg där bostadskostnad ersätts utöver de statliga gränsema. Dettakommunala bostadstillägg prövas i övrigt enligt samma regler som det statligabostadstillägget. Reglema för bostadstillägg har successivt förändrats. Den övre bostadskostnadsgränsen har höjts från fill för en ensamstående pensionär som kompensationsgraden,som tidigare vanligen var , har sänkts till . Från berättigar även boende i de särskildaboendefor-mema ålderdomshem och sjukhem till bostadstillägg. För närvarandeuppbär ca 33 000 pensionärer i dessa boendeformer KBT. Regelförän-dringama ochen ökad benägenhet att ansöka om bostadstillägg har lett till att antaletpensionärer med bostadstillägg har ökat. uppbar 607 000pensionärer bostadstillägg. Även i de nya reglema för bostadstillägg inryms ettsärskilt bostadstillägg (SBTP) som kompenserar de pensionärer som har särskiltlåg inkomst och hög hyra. SBTP fyller ut skillnaden mellan å ena sidan denpensionsberättigades allmänna pension och övriga inkomster och å andra sidanSocialstyrelsens norm för socialbidrag. uppbar 14 000 personersärskilt bostadstillägg. Antalet beräknas med anledning av de nya statligareglema för bostadstillägg minska betydligt. har uttalat att dennorm för skälig levnadsnivå som tillämpas vid beräkning av SBTP skall vara sexprocentenheter högre än norm. Detta medför att antaletpensionärer med SBTP ökar något (prop. 1994/95:25). Riksförsäkringsverketberäknar kostnadema för bostadstillägg till /96. 1994/95:100 Bil. Regeringensförslag: För den som uppbär ålderspension skall vid beräkning av bostadstilläggi årsinkomsten medräknas intäkt av tjänst och intäkt av aktivnäringsverksamhet. De nya reglema skall gälla fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: Enligtbestämmelsema i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer () skallarbetsinkomster som en ålderspensionär har inte räknas med i årsinkomsten vidberäkning av BTP och därmed inte heller påverka bostadstillägget. Denna regelhar överförts från det tidigare regelsystemet och tillkom den 1 juli 1989.Regeln följdes senare av en förändring i skattereglema som innebär attmotsvarande arbetsinkomster inte heller skall reducera det särskildagrundavdraget för pensionärer.