prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — har samlat in information om de projektsom beviljats tilläggslän ur ramen för /92. Uppgiftema visar attalla projekt utom ett är avslutade. Ytterligare lån pä ca 25 miljoner kronorför detta projekt kan komma att beviljas. bedömer att långivningendärmed är avslutad fömtom eventuella överklaganden. Behovet av medel för utbetalning av beviljadetilläggslån beräknas av till under budgetåret1995/96. Regeringen biträder anslagsberäkning /96. Regeringen föreslår att till Tilläggslånför vissa reparations- och ombyggnadsåtgärder i hyres-och bostadsrättshus /96 anvisar ett förslagsanslag på 25 000 000 kn Vissa lån till bostadsbyggande' Prop. 13 1993/94 Utgift 25 000 1994/95 Anslag 1 000 000 1995/96 Förslag 1 000 000 varav 1 000 000 beräknat för 'Tidigareredovisat under sjunde huvudtiteln, anslaget F 6. Vissa lån tilibostadsbyggande (prop. 1993/94:100 bil. Från anslaget finansieras låneutbetalningaravseende äldre bostadslän m.m. bedömer att det fortfarande kan kommavissa utbetalningsbehov till följd av gamla lånebestämmelsen Verket föreslårdärför att anslaget tas upp till I miljon kronon Regeringen biträder anslagsberäkning /96. Regeringen föreslår att till Vissa lånför bostadsbyggande för /96 anvisar ett förslagsanslag på 1 000000 kn 1993/94 Utgift 9 071 000 1994/95 Anslag 13 198 000 1995/96 Förslag 22 100 000 varav 14 385 000 beräknat för 'Tidigareredovisat under sjunde huvudtiteln, anslaget F 7. : Förvaltningskostnader (prop. 1993/94:100 bil. () bildades den 1januari 1992 och är lokaliserad till . BKN har enligt sin instmktion(1991:1274) till uppgift att bevaka att kreditförsörjningen vid ny- ochombyggnad av bostäder sker i erforderlig omfettning och att ta de initiativ somkrävs i detta syfte. BKN skall lämna kreditgarantier till kreditinstitutenenligt förordningen (1991:1924) om statliga kreditgarantier för bostäder samt fullgöraövriga uppgifter som anges i förordningen. Kreditgarantier kan även lämnasenligt förordningen (1993:1591) om statlig kreditgaranti för län föromfördelning av ränteutgifter pä lån till bostaden skall dessutom förvaltaoch redovisa lämnade garantien Som övergripande mål för BKN:s verksamhet angavs iförra årets budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 8) att nämnden skallarbeta för en effektivt fungerande garantigivning för finansiering avbostadsbyggande. Kreditgarantigivningenskall i princip finansieras genom avgifter för utfärdade garantien Avgiftemaskall, sett över en längre tidsperiod, täcka såväl förluster inom garan ti.systemet som administrationskostnaden BKNframhåller i sin årsredovisning att det är svårt att fånga in effektema avgarantiverk.samheten i enkla nyckeltal. Enligt nämndens egna bedömningarbidrar garantigivningen dels till att boendekostnadema blir lägre, dels tillatt möjlighetema förbättras för att finansiera nybyggnad av egnahem i omrädenmed låga marknadsvärden. BKNbedömer att inkomster från avgifter för kreditgarantier kommer att uppgä tillca innevarande budgetår och ca 195 miljoner /96. Under /94 lämnade nämnden 4 824 garantiermed ett garanterat belopp på ca 7,1 miljarder kronon Garantistocken uppgickdärmed fill 19 914 garantier med ett garantibelopp på 19,8 miljarder krononNägra omfördetningsgarantier hade inte lämnats vid utgången av budgetåret. RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar 1994/95:100 Bil. Detövergripande mål för BKN:s verksamhet som angavs inför /95 börligga fast även under /96. BKN:sgarantiverksamhet är hårt styrd av det regelverk som gäller inom omrädet. Detär dock regeringens uppfattning att BKN, inom de begränsade ramar somregelverket anger, bedriver verksamheten på ett effektivt och ändamålsenligtsätt. Vadgäller regeringens bedömningar om garantiverksamhetens ekonomiska resultat ochställning hänvisas till redovisningen under anslaget G 8. Regeringenkonstaterar vidare att RRV inte har haft nägra invändningar irevisionsberättelsen avseende BKN. 13 1994/95. 1 samL Nr IOO. 13 Kreditgarantigivningen skall tjäna som ettkomplement till finansieringsmöjligheterna pä den allmänna kreditmarknaden isyfte att underlätta finansieringen av bostadsbyggandet. De riktlinjer för BKN:s verksamhet som lades fest i1994 års budgetproposition bör även gälla för /96. Regeringen har beslutat att ett generelltbesparingskrav om bör gälla för alla myndigheter under /96.Regeringen gör dock bedömningen att BKN bör undantas från denna besparing.Skälet är att nämndens arbetsbelastning kommer att öka till följd av ettkraftigt ökat antal skadeärenden. Regeringen föreslär att till : Förvalmingskostnader för /96 anvi.sar ettramanslag på 22 IOO 000 kn 1993/94 Utgift 31 832 000 1994/95 Anslag I 000 1995/96 Förslag I 000 'Tidigareredovisat under sjunde huvudtiteln, anslaget F 8. : Garantiverksamhet (prop. 1993/94:100 bil. Anslaget fär användas för att täcka eventuellaförluster till följd av statliga kreditgarantier till långivare för ny- ochombyggnad av bostaden /94 anhängiggjordes skadeärenden medett garanterat belopp av totalt hos nämnden. Det kanjämföras med /93. Den största delen av skadeärendenaavser myndighetsbeslutade län, dvs. statligt reglerade bostadslån .sombeslutats av länsbostadsnämndema och som efter kreditprövning utbetalats avStatens Bostadsfinansieringsaktiebolag, efter utgången av 1991. /94 betalade BKN ut ersättning med sammanlagt 126,7 miljonerkronon Inkomstema från garantiavgiftema uppgick till 101,2miljoner kronon Totalt har garantigivningen t.o.m. /94inbringat och kostat i skadeersättning. 1995/96 beräknar BKNinkomstema till och scha- Prop. 1994/95:100 blonmässigtatt de utbetalade skadeersättningama kommer att uppgä till Bil. 13 ca 2 000miljoner kronon Ilikhet med BKN bedömer regeringen att skadeutvecklingen är oroande. Inomregeringskansliet pågår arbete med att pröva olika möjligheter attminska låneförlustema och därmed skadeersättningama. Arbetet bedrivs isamverkan med BKN och långivarna. Förslag till åtgärder kan dock väntastidigast en bit in på 1995. Regeringen föreslär att till : Gararuiverksarnhet för /96 anvi.sar ettförslagsanslag på 1 000 kn för byggnadsforskning: Förvaltningskostnader 1993/94 Utgift 26 109 507 1994/95 Anslag 22 960 000 1995/96 Förslag 34 500 000 varav22 874 000 beräknat för Under detta anslag anvisas medel till löne- ochövriga förvaltningskostnader samt lokalkostnader för förbyggnadsforskning, BFR. BFR har till uppgift att initiera samt främja ochstödja forsknings- och utvecklingsarbete inom planläggnings-, byggnads- ochanläggningsområdena samt informera om forskning och forskningsresultat. 1994/95:100 Bil. Detövergripande målet för BFR:s satsningar på forskning och utveckling är att bidratill att stärka och utveckla den byggda miljöns kvalitet ochkostnadseffektivitet. BFR:sresultatredovisning visar att verksamheten bedrivs med en sådan inriktning attde uppsatta målen kan nås. Inom BFR pågår arbete med vidareutveckling av ettsystem för kontinuerlig resultatuppföljning. Regeringen konstaterar att RRV inte har haft nägrainvändningar i revision.sberättel.sen avseende BFR. Regeringen anser attde riktlinjer som lades fest i propositionen (1992/93:170) om forskning förkunskap och framsteg bör gälla även för /96. Regeringen beräknaranslaget till 34 500 000 kronon Myndigheten omfattas av regeringens sparkrav päutgifter för statlig konsumtion. /96 har anslaget räknats nedmed 1 031 000 kronon Vid årets utgång mot.svarar besparingen en realnivåsänkning på . Regeringen föreslär att rik.sdagen till för byggnadsforskning: Förvaltningskostnader /96 anvisarett ramanslag på 34 500 000 kn 13 1993/94 Utgift 152 934 509 1994/95 Anslag 169 430 000 1995/96 Förslag 247 IOO 000 varav 169 440 000 beräknas för Frän anslaget betalas bidrag till forsknings- ochutvecklingsarbete inom markanvändnings-, byggnads-, anläggnings- ochförvaltningsområdena samt bidrag enligt förordningen (1990:818) om stöd tillexperimentbyggande m.m. Medlen fördelas av för byggnadsforskning,BFR. BFR har i sin årsredovisning beskrivit resultaten iform av prestationer och effekter av BFR:s satsningar på forskning ochutveckling (FoU). Verksamheten har varit indelad i två huvudprogram, FoU ombebyggelsen respektive FoU om byggnaden. Huvudprogrammen har i sin tur varituppdelade på vardera åtta delprogram. Regeringen anser att de riktlinjer som lades fast i propositionen (1992/93:170) omforskning för kunskap och framsteg bör gälla även för /96. För den verksamhet som finansieras över anslagetberäknas ett medelsbehov om 247 100 000 kronon Anslaget omfattas avregeringens sparkrav på utgifter för statlig konsumtion. /96har anslaget räknats ned med 6 441 000 kronon Vid årets utgång motsvararbe.spa-ringen en real nivåsänkning på . För /95 har regeringen, i likhet medtidigare budgetär, av bemyndigats att låta staten ta på sigförpliktelser i samband med stöd till byggforskning vilka innebär åfegande förflera budgetår Även under /96 bör det skapasmöjlighet att göra ekonomiska åtaganden under en ferriärig planeringsperiod.För åtaganden som avser de fyra budgetåren efter /96 beräknarregeringen högst under , högst 60 miljonerkronor under , högst under budgetåret 1999och högst under . Förslagtill riksdagsbeslut Prop. 13 Regeringen föreslår att 1.till Byggforskning /96 anvisar ett reservationsanslag pä 247 100 000 kn 2.bemyndigar regeringen att ienlighet med vad som anförts, under /96, låta staten ta på sigekonomiska förpliktelser i samband med stöd till byggforskning som innebäråtaganden om högst IOO under , högst 60 000 000 krunder , högst under och högst under . Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador 1993/94 Utgift 66 494 000 1994/95 Anslag 70 000 000 1995/96 Förslag 105 000 000 varav 70 000 000 beräknat för Anslaget disponeras för bidrag tili Fonden förfukt- och mögelskador Fonden förvaltas av Kammarkollegiet som, efter beslut avfondens styrelse, ombesörjer utbetalning av medel från fonden. Fondens medel disponeras för .sädana bidrag tillenskilda som följer av förordningen (1993:712) om den statliga fonden för fukt-och mögelskador i småhus, m.m. Ur fonden fär ocksä bestridas kostnader förkansli-och utredningskostnaden Beslut om bidrag fär under budgetåren 1985/86 -1994/95 meddelas inom en ram av 460 miljoner kronon Kammarkollegiet tillhandahäller sedan den 1 juli1993 kansliresurser för beredning och föredragning av ärenden åt den statligafonden. Fondenför fukt- och mögelskador Den31 hade sedan är 1986 totalt 5 600 ärenden kommit in till fonden.Av de till fonden inkomna ärendena har 4 600 ärenden avgjorts slutligt ochlett till positivt beslut om bidrag i 2 166 ärenden till ett belopp av 333miljoner kronor inklusive mervärde.skatt. Beslutsramen bedöms beträffandedelvis avgjorda ärenden, dvs. sädana där anbud ännu inte kommit in, belastasmed ca 28 miljoner kronon Antalet ärenden där beslut ännu inte meddelats uppgårtill ca 850. Under /94 har beslut om bidrag tillreparationskostnader i enskilda småhus fattats till ett belopp av ca 28miljoner kronor, vilket innebär att det genomsnittliga beloppet sjunkit från ca126 /93 till ca per hus. Till dettaskall i varje enskilt ärende med positivt beslut läggas konsultkostnader för utredningav skadan, upphandling, besiktning m.m. Fondstyrelsen anför som en förklaring till deminskade bidragsbeloppen, den försvagade Prop. 1994/95:100 efterfrågan påbyggtjänster som i sin tur lett till en reducering av bygg- Bil. 13 prisema.För närvarande lämnas dock färre anbud vid upphandling och en viss prisuppgångkan noteras. Fondstyrelsen bedömer att beslutsvolymen /95 kommer att uppgå till ca och under tidenden - till 70 miljoner kronon Som gmnd fördetta ligger följande bedömning. Ärendevolymen fortsätter att öka, detgenomsnittliga bidragsbeloppet per ärende fortsätter att minska något och färreärenden än kommer aft avskrivas efter utredning eller efterbeslut om rätt till stöd. Detta medför att beslutsramen bör vidgas med 25miljoner kronor till för tiden fram till den 31 december1996. Behovet av medel för utbetalning av beslutadebidrag, tekniska utred-ningan besiktningan kanslikostnader m.m. under tidenfram till bedömer fondstyrelsen till sammanlagt IOOmiljoner kronon Möjlighetatt få någon form av statligt ekonomiskt stöd, ränte- och amorteringsfriatilläggslän, för att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem har funnits sedanår 1983. Stödet i dess nuvarande form har funnits sedan är 1986. Enligtgällande bidragsbestämmelser lämnas bidrag till ägare av hus som är yngre än 30år dvs. till hus som är färdigställda och . Imånga fall är skadoma i hus som uppnått denna ålder ett resultat av ett normaltåldrande. Detta gäller t.ex. beträffande dräneringen mnt huset. Bristande ellerfelaktigt fuktskydd m.m. redan när huset uppförs visar sig normalt långttidigare än efter 20-30 än nämligen erfarenhetsmässigt senast när husen är10-15 ån Mot den angivna bakgmnden bör det vara rimligt att minska de åldersklassersmåhus som kan omfattas av bidraget till 25 ån Regeringen föreslår att endasthus som är är bör kunna komma i fräga för bidrag till kostnader föratt avhjälpa fukt- och mögelskador Förslaget kan inte bedömas ha någon märkbareffekt pä behovet av medel för ändamålet. Det aktualiserade förslaget lederdock till att frågan om självriskberäkningen bör klarläggas. Enligt gällande bestämmelser skall beräkningen avhusägarens självrisk göras på följande sätt. Självrisken är beroende av hur stor del avreparationskost naden som huset kan bära i reparerat skick. Avgörande för beräkningen är fastighetens värde efter reparationen och hur stora lån som belastar fastigheten. Endast lån som används till att förvärva eller förbättra fastig heten beaktas. Självrisken bestäms utifrån husets ålderoch motsvarar en Prop. 1994/95:100 trettiondel av reparationskostnaderna multiplicerat med husets ålden Bil.13 Den högsta självrisken enligt de båda metodemaskall väljas. Lägsta självrisk är aktuellt basbelopp enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring. Beräkningen av självrisken enligt metod 2 bör,enligt regeringens uppfattning, vara oförändrad. Självrisken för ett hus somär blir således även i fortsättningen 25 trettiondelar avreparationskostnadema. Det bör ankomma på regeringen att utfärda närmarebestämmelser i frågan. infördes en tioårig småhusgaranti somvillkor för statligt ekonomiskt stöd vid nybyggnad av småhus och gäller sedanår 1989 alla typer av hus utom rena självbyggen. gällande bestämmelseråterfinns i förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention.Garan-tisysteniet innefattar krav pä en produktionsgaranti och enansvarsut-flistelse. Produktionsgarantin skall vara en säkerhet för attbyggföretaget skall färdigställa huset i avtalat skick enligtentreprenadkontraktet och att entreprenörens förpliktelser under en tvååriggarantitid av även om denne inte skulle fullgöra sina åtaganden. Kravetpå en ansvarsutfästelse innebär att det skall fmnas en försäkring som täckerväsentliga skador vilka består i eller är en följd av fel och brister ikonstmktionen, utförande eller material enligt kontraktet. slutbesiktningen av entreprenaden och framåt. För egnahemsom uppförs i annan ordning än på total- eller generalentreprenad fär garantioch åtaganden begränsas till sädana grundläggningsarbeten, byggnadsdelar ochinstallationer .som utförs enligt avtal med husleverantör eller entreprenör Enligt gällande bestämmelser för bidrag tillåtgärder för att reparera fukt- och mögelskador lämnas inte bidrag om skadanomfettas exempelvis av garantiåtagande, försäkring elier ansvarsutfastelse. Detmåste dock beträffande de senare årgångama av småhus, enligt regeringensuppfattning, kunna förutsättas att kunskapema om fuktskydd m.m. förbättrats,att erfarenhetsåterföringen fungerat samt att kvalitets.säkringen förbättrats.En rimlig slutsats av det anförda bör vara att bidrag till ägare av hus som äruppförda och senare inte bör lämnas. Inte heller denna förändring avstödregierna kan bedömas ge nägon effekt på det totala resursbehovet. Sammanfattningsvis förordar regeringen att bidragtill reparationer av fukt- och mögelskador inte lämnas till hus som är äldre än25 år eller till hus uppförda och . Regeringen vill dessutom -utan att för den skull ta ställning till sluttidpunkt för bidragsverksamheten -framföra ståndpunkten att syftet med bidraget till kostnader för att avhjälpafukt-och mögelskador aldrig har varit eller kan vara att staten fortlöpandeskall bidra till kostnader av detta slag. Om så vore fallet skulle det motverkaalla strävanden att på olika sätt ästadkomma bättre inomhusklimat m.m. i vårabyggnaden har begärt (bet. l99l/92:BoU14, rskn1991/92:155) att regeringen i lämpligt sammanhang för redovisar sinsyn på fon- densfortsatta verksamhet och på de regler som bör vägleda den. Rege- Prop.1994/95:100 ringen anser sig härmed ha infriat begäran. Regeringen biträder fondstyrelsens bedömning attramen för beslut om bidrag bör vidgas med för tiden framtill . Behovet av medel för utbetalning av bidrag m.m.under samma tid beräknas till 105 miljoner kronon 1. godkänner den förordade ändringen i det statligastödet till fiikt- och mögelskadade småhus, 2.medger att ramen för bidragtill Fonden för fukt- och mögelskador vidgas till , 3.till Bidrag till Fonden förfukt- och mögelskador för /96 anvisar ett förslagsanslag på 105000 000 kn Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 1993/94 Utgift 14 706 000 1994/95 Anslag' 20 000 000 1995/96 Förslag 25 000 000 varav 16 667 000 beräknat för 'Ytterligare20 har enligt beslut förts över frän anslaget B2. Anslaget disponeras av för bidrag tillåtgärder mot radon i bostäder enligt förordningen (1988:372) om bidrag tillåtgärder mot radon i egnahem. Bidrag lämnas om radongashalten i husetöverstiger det gränsvärde som anger som gcxltagbart urhälsoskyddssynpunkt. Bidrag lämnas av skälig kostnad för de åtgärderkommunen finner nödvändiga. Bidraget är maximerat till per hus. Bidragsgivningeni dess nuvarande form infördes . Bidrag har t.o.m. den30 lämnats till totalt 5 IOO egnahem och till ett sammanlagt beloppom ca 60,3 miljoner kronon Vanligen vidtas olika ventilationsätgärder för attkomma till rätta med radon. Detta innebär att bidragsbeloppet genomsnittligtunder perioden har uppgått till per hus i löpande prisen Under /94 beviljades radonbidrag medtotalt till 1 410 egnahem. Jämfört med föregåendebudgetår ökade det beviljade totalabidragsbeloppet och antalet beviljade Prop. 1994/95:100 bidrag . Till en del beror ökningen på att regeringen - som en Bil. 13 del i ettsysselsättningspolitiskt paket - för åtgärder mot radonproblem beslutat höjadet maximala bidraget från till 25 000 kronon Detta höjda bidragkan medges i ärenden där kommunen före funnit åtgärdemanödvändiga och där arbetena är avslutade . förslag att radonbidraget skall utökastill att omfetta filtrering av radon i dricksvatten har överlämnats tillJordbmksdepartementet. Frågan behandlas under huvudtitel 9 anslaget G 1.Statens livsmedelsverk. bedömer aft antalet ansökningar ochbeviljade bidrag kommer att öka tillfälligt under /95 till följdav den tillfälliga höjningen av det maximala bidraget och att anvisade medelkommer att vara tillräckliga. De beviljade bidragen enligt gängse regler bedömsligga under budgetåren 1994/95 och 1995/96.Det innebär att utbetalningama under det förlängda /96 kommeratt uppgå till , med vilket belopp anslaget bör uppföras. Ibudgetpropositionen (prop. 1993/94:100, bil. 13, s. 78) för /95lämnades en ingående redovisning av verksamheter för att komma till rätta medradon i småhus. Det kan konstateras att statligt ekonomiskt stöd i någon formför att avhjälpa radonproblem i bostäder har funnits . Mångaätgärder är enkla och betingar en liten kostnad. Ofta vidtas ganska omfattandeventilationstekniska åtgärden Åtgärder som i många fall är motiverade främst avatt husets allmänventilation bör förbättras. Regeringen anser att en vissförändring av bidragsreglema är motiverad. Bidrag bör i fortsättningen lämnasmed av skälig kostnad för de åtgärder som kommunen finner nödvändiga.Bidrag bör även i fortsättningen lämnas med högst per hus. Bidragunder betalas inte ut. Ändringama bör gälla i ärenden som kommerin till länsstyrelsema efter . Regeringen bedömen med hänsyntaget till den förordade mindre förändringen av stödbestämmelsema, behovet avbidragsmedel under det förlängda /96 till 25 miljoner kronon 1. godkänner den förordade ändringen i detstatliga bidraget till åtgärder mot radon i småhus, 2. tillBidrag till åtgärder mot radon i bostäder för /96 anvisarett förslagsanslag på 25 000 000 kn Bidrag till förbättring av inomhusklimatet Prop. Nyttanslag (förslag) 125 000 000 har beslutat (prop. 1994/95:25, bet.1994/95:FiUI, rskn 1994/95:145) att anvisa för attförbättra inomhusklimatet i bostaden I det föregående har redovisatssituationen beträffande den obligatoriska funktionskontrollen avventilationssystemen i olika byggnader bl.a. i skolor och daghem. harocksä vid flera tillfallen tagit upp frågan om betydelsen för inomhusklimatetav ett fungerande ventilationssystem. 1 många sammanhang har redovisatsbrister i skolors och daghems ventilationssystem och inomhusklimat. Regeringenser det som angeläget att skyndsamt rätta till de problem som uppdagas vid denobligatoriska funktionskontrollen av ventilationssystemen samt därefter andraproblem med inomhusklimatet just i de byggnader där bam och ungdomar vistas.Regeringen föreslär mot den bakgmnden att avsätts förbidrag till dessa ändamål. Medlen bör anvisas under ett anslag underNäringsdepartementets huvudtitel, benämnt Bidrag till förbättring avinomhusklimatet. Bidrag bör lämnas av en skälig kostnad för åtgärdema.Bidragsverksamheten bör handhas av och länsstyrelsema. Det bör ankommapå regeringen att utfärda de närmare bestämmelsema för verksamheten. 1, godkänner ändamåletmed den redovisade bidragsverksamheten, 2. till Bidrag tillförbättring av inomhusklimatetför /96 anvisar ett reservationsanslag på 125 000 000 kn Bilaga 13.1 Prop. 1994/95:100 BU. lag om ändring i lagen (1988:868) om brandfarliga ochexplosiva varor Härigenomföreskrivs art 13, 27 och 28 §§ fegen (1988:868) om brandfarUga och explosivavaror skaU ha följande lydelse. Föreslagenlydelse 13 §' Den eller de kommunalanämruier som fullgör uppgifter inom plan-och byggnadsvsendet prövar frågor omtillstånd beträffande brandfarliga varor ellerSprängämnesinspektionen prövar enligt vad regeringen närmare föreskriver frågorom tillstånd beträffande explosiva varor. Frågor om tillståndbeträffande brandfarliga varor som rör annan ån Försvarsmakten eller prövas av den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifterinom plan- och byggnadsväsendet. Frågor om tillstånd i övrigt enligt denna lagprövas, enligt vad regeringen närmare föreskriver, av Sprängämnesinspektioneneller polismyndigheten. Ett beslut av en sådannämnd som avses i 13 § i tiiUståndsärenden får överldagas hos länsstyrelsen.Länsstyrelsens beslut får överklagas hos kammarrätten. Sprängämnesinspektionenfår överklaga nämndens beslut om tiUstånd. Ett beslut itillståndsärenden av en sådan nämnd som avses i 13 § får överklagas hoslänsstyrelsen. beslut får överklagas hos allmänförvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande tillkammarrätten. får överkfega nämndens beslut omtiiU-stånd. 'Senaste lydelse1991:1692. Senaste lydelse 1991:1692. PoUsmyndighetensbeslut i tiUståndsärenden får överklagas hos Sprängämnesinspektionen.Inspektionens beslut får inte överklagas. i tiUståndsärenden, som inspektionen har prövat som förste instans, får överklagas kammarrätten. i tiUståndsärenden, som inspektionen har prövat som förste mstans,får överkfegas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vidöverklagande till kammarrätten. 1994/95:100 BU. Beslutav en poUsmyndighet och av en sådan nämnd som avses i 16 § i tiUsynsärenden fåröverklagas hos Sprängämnesmspektionen. Inspektionens beslut får mte överklagas.Sprängämnesmspektionens beslut beslut i tiUsynsärenden och i övriga ärenden som inspektionen prövar som förste instans får överklagas hos kammarrätten.