prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — I syfte att även i fortsättningen bidra med attfacka del av driftskost- Prop. 1994/95:100 nadema samt underlätta och reducerafinansieringen av uppmstningen Bil. 13 beslutade - medändring av sitt beslut i denna del -att den skogsmark som ägs av skuUe stanna kvar i kanalbolaget och inte föras över tiU AssiDomänAB (prop. 1993/94:100, bU. 13 s. 35, bet. I993/94:NUI6, rskr. 1993/94:224).Kanalbolaget arbetar på en långsiktig uppmstnings- ochunderhåUsplan för kanalen som är ett av våra störsfa kulttirhistoriskabyggnadsverk. Planen kommer att Ugga tiU gmnd för beräkningen av anslagetfr.o.m. tiUMedel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen /96 anvisar ett reservationsanslag på . Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägdaföretag, m.m. Anslagetdisponeras för kosmader för omstmkmrering av vissa statUgt ägda företag, m.m. Anslagetuirättades i samband med beslut (prop. 1991/92:69, bet.I99I/92:NU10, rskr. 1991/92:92) att bemyndiga dåvarande regeringen att säljastatens aktier m.m. och delar av verksamheter inkl. fast egendom i vissaangivna företag. Anmälan har också gjorts tiU att anslaget umyttjatsäven för de bolag där särskUt bemyndigande föreUgger. Kosmaden föromstmkturerings- samt försäljningsaktiviteter m.m. är svåra att i förvägberäkna varför varje budgetår /92 - 1994/95anvisat ett förslagsanslag om . Innanregeringens syn på nämnda bemyndigande redovisas och därmed också påomstiaikmreringsanslaget lämnas först en redovisning över det gångna åretsgenomförda ägarförändringar. Denna redovisning har tidigare budgetår lämnats imledningen i ett avsnitt om privatisering av StatUgt ägda företag. Det börockså noteras att revisorer i sitt förslag tiU 1994/95:RR3 angående Rapporten av föreslagit attregeringen får i uppdrag att utvärdera privatiseringsprogrammet och att redovisa resultatet för riksdagen.Regeringen kommer att beslufa om att en utvärdering av Prop. 1994/95:100genomförandet av de privatiseringar som gjorts med anledning av Bil. 13riksdagsbemyndigandet skaU genomföras. Resultatetkommer kommer att redovisas för . Av de 36 företag föregående regering fickbemyndigande att privatisera har 20 helt eUer delvis sålts eUer överförts tiUannan ägare - 1994. Några mindre företag har avvecklats. Avde 23 företag som förvaltades av har statens mnehav i 16företag helt eller delvis sålts eUer förts över tiU annan ägare. Dessa ärAssiDomän AB (tidigare , Domän och Ncb), , ,(tidigare ), , , , , (), BlekingenAB, , samt . Privatiseringama harinbringat sammanlagt 23 mUjarder Icronor. Av aktiema i företagen påförsäljnings-Ustan har därtiU aktier för överförts tiU des.k. De breda publika aktiespridningama har tiUförtstatskassan av de totala intäktema. I övrigt har försäljningen av statensaktier i inbringat 1,5 mUjarder kronor. Försäljningen av övrigamindre bolag har mbringat drygt 400 mUjoner kronor. DomänAB bUdades av vissa delar av dåvarande affärsverket Domänverket.Återsfaende del av markinnehav fördes över tUl . Staten hade sedan bolagiseringen ett 100-procentigtägande av . hade staten ett majoritetsägande i Ncb AB.Genom en ftision av och bUdades . Detta bolag ladeett bud på samtUga aktier i . Därmed skapades fömtsättningar för ettstort företag inom skogsindustrin. Denna stmkturering som skedde efter ägarenstiUskyndan medförde att ett fjärde stort skogsindustriföretag bUdades i landet.Genom att bolaget har stora realtiiUgångar är det finansieUt starkt och kandärför medverka i den fortsatta omstmktureringen av skogsmdustrin. Viderbjudandet att förvalta aktiema i Ncb mot byte av nyemitterade aktier iAssiDomän var det en fömtsättning för budet att AssiDomäns aktiermarknadsnoterades. För att sprida ägandet och ge bolaget tiUgång tiUextemt riskkapital beslutade regeringen att sälja upp tiU 53,5 nuljoner aktier, i AssiDomän, motsvarande av det totala antalet aktier. Staten uttalade vid försäljningen att man avsåg att avvakta med att sälja ytterligare aktier. Av de erbjudna aktiema reserverades (37,5 mUjoner aktier) för privatpersoner och anstäUda i AssiDomän och Ncb. Resteran de såldes tiiU svenska och utiändska uistitutioner i ett anbudsför farande för att få ett marknadsmässigt pris. Anbudet omfattade drygt 16 mUjoner aktier och anbud fick avges på poster om högst 1,5 mUjoner aktier. Genom anbudsförfarandet sattes priset för instimtioner tiU . AUmänheten erhöU 15 krrabatt på detta pris och betalade per Prop. 1994/95:100 aktie. Anbudsförfarandet pågick ibörjan av , varefter priset sattes. Försäljningen tiU allmänhetenbörjade efter anbudsförfarandet och pågick den 9-21mars. Erbjudandet övertecknades två gånger. Företagets aktier noterades påStockholms Fondbörs tiU kursen . AUa de stora bankema - ,, , Nordbanken, S-E-banken samt Posten - arUitades.Försäljningen skedde via 4 500 . Allmänheten efterfrågadetotalt 86 mUjoner aktier tUl ett sammanlagt värde av 12 mUjarder kronor. Genomanbudsförfarandet fick AssiDomän ett hundratal mstimtioner som ägare samt 590000 privatpersoner. Privatpersoner fick köpa 50 eUer IOO aktier. Statens intäktblev 7,6 mUjarder kronor. Kosmadema för försäljningen uppgick tiU 107 mUjonerkronor, varav 100 mUjoner belastat anslaget /94. Statenägde sedan dehungen av och aktiebytet med AB avkapitalet och röstema i . Aktiema iPharmacia är börsnoterade och bolaget hade ca 35 000 aktieägare.Staten har sedan riksdagsbeslutet haft för avsUct att minskasitt ägande i bolaget. AvsUcten var att sälja större delen av statensaktier genom ett fri-temationeUt anbudsförfarande som resulterar i att prisetblfr nära det pris som aktien noterades tUl på Stockhohns Fondbörs.ParaUeUt med anbudsförlarandet pågick aktieteckiungen för allmänhet och anställdaunder de första tio dagama . Erbjudandet avsåg 72 mUJoner A-aktier. Detmotsvarar av aktiema i bolaget. Det fanns en möjUghet för bankema attsälja ytterUgare 10 mUjoner A-aktier. Staten avsåg att behåUa avröstema i bolaget. Eftersom detta var ett erbjudande där aktier skuUe säljas iett bolag som redan var marknadsnoterat, valdes metoden attförsäljningen tUl aUmänheten skedde utan att ett fast pris meddelades. Statensatte dock ett maxpris för att privatpersoner skuUe vara medvema om vad detmaxunafa utiägget kunde bU. Allmänhetens pris bestämdes tiU under prisetöU mstimtioner. Detta offentiiggjordes före teckningstiden. För försäljningen tiU allmänheten anUfades sammabanker samt Posten, som hade sålt AssiDomän-aktiema. Erbjudandet tiU allmänheten var kompUcerat. Köpamaerbjöds anmäla sig för aktier utan att veta priset. En 16-sidig broschyr med mformation om erbjudandet,bolaget och om aktier i allmänhet skickades tiU varje hushåU i . Försäljningen tiU allmänheten hmebar att drygt 510000 personer tecknade sig för .aktier. Privatpersoner tiUdelades 50 - 150 aktier var. ' 4 1994/95. Eftersomerbjudandet övertecknades reducerades tiUdehiingen så att Prop. 1994/95:1(X)mgen fick mer än 150 aktier med undantag av de anstäUda som hade Bil. 13garanterats 250 aktier. TiU allmänheten såldes 47,5 mUjoner aktier. Ca 200 instimtioner i och uitemationeUtköpte aktier tiU ett pris () som understeg det vid prissättningstiUfäUetgäUande börspriset med en krona eUer . Erbjudandet övertecknades mer äntvå gånger i samtUga försäljningsområden (, /Övriga världen, UK ochUSA). av aktiema såldes tiU nordiska uivesterare. De mtemationeUamstimtionemas köp medförde att det mtemationeUa ägandet i ökade med9,tiU . Försäljningen mbringade 9 mUjarder kronor. Staten äger förnärvarande aktier i bolaget motsvarande av aktiekapitalet och avröstema. Aktiema förvaltas av Förvaltningsaktiebolaget Förvaltningavföretag med statligt ägande IfrUedningen tiU detta avsnitt (s. 17) har regeringen redovisat sm syn påägande. EnUgt regeringens uppfattning skaU ägandet vara professio-neUt ochbaseras på en samordnad syn från ägarens sida. Med utgångspunkt frånmålsättningen att staten som företagsägare skaU kunna konkurtera med andraägare på lUca viUkor bör regeringen ha ett bemyndigande att svara för sådanafrågor som sammanhänger med förvalmingen av statens företagsägande. Dettabemyndigande bör avse samtUga företag staten innehar enligt den redovisning somlämnats i regeringens skrivelse 1994/95:20 med redogörelse för företagmed StatUgt ägande. För aktivt och effektivt ägarskap i konkurrens med andraägare har regeringen behov av att kunna agera som ägar-förefrädare utan detdröjsmål riksdagsbehandUng innebär. Ett sådant förvaltningsbemyndigande börinnebära möjUghet för regeringen att bl.a. omstmkmrera ägandet, köpa eUer säljaaktier samt att delta i eUer avsfa från att delta i nyemissioner Även andraformer kan vara akmeUa, t.ex. medverka tiU att bolaget ger ut konvertiblaskuldebrev. Om det blfr akmeUt att minska statens ägande i något av de storaföretagen som producerar infrastmkmreUa tjänster kommer frågan att understäUasriksdagen. I samband med en omstmkmrering kan en kapitalinsats eUer ettaktieförvärv vara nödvändiga. Det är mte möjUgt att överföra resurser från enverksamhet tiU en annan på annat sätt än över statsbudgeten. I förvaltningsbemyndigandetbör mgå en möjUghet för regeringen art via anslaget göra de kapitalinsatser somerfordras. Regeringen anser inte att anslaget skaU umyttjas så attförvaltningen av statens företag ger en nettobelastning på statsbudgeten.EvenmeUa insatser skaU motsvaras av utdelningsinkomster eUer försäljningsintäkter.Principema för förvaltningen har redovisats i inledningen tiU detta avsnitt. För samtUga förefag bör finnas ett förslagsanslagför direkta om kosmader och kapitalinsatser i samband med att ägarförvaltningen utövas. Kosmadema för ägarförvaltningen är svåra att i förväg beräk na. Regeringen anser därför att nuvarande förslagsanslag på I börbibehåUas och anvisas för nämnda ändamål även för budgetåret Prop.1994/95:100 1995/96. Regeringen avser att lämna redogörelse tiUriksdagen om de åär-der som vidtas avseende företagsägandet minst två gångerper år. Mot bakgmnd av ovan anförda föreslås ett ändratbemyndigande för regeringen med den innebörd som redovisats samt att nuvarandeförslagsanslag bibehåUs med den disposition som angivits. 1. tiU Kostnader för omstrukturering av vissastatligt ägda före tag, m.m. för /96 anvisar ett förslagsanslag på I , 2. bemyndigar regeringen att förvalta förelag medstatUgt ägande samt i förekommande faU öka eUer minska ägandet i dessa företag enhgt vad som anförts. Avgift till Europeiska Kol- och Stålgemenskapen Nyttanslag (förslag) 150 000 000 varav150 000 000 beräknat för Vid medlemskapet i EU bUr anslutet ocksåtill Europeiska Kol- och Stålgemenskapen (EKSG) på samma sätt somnytiUkomman-de EG-medlemmar bUvit . EKSG har en egen budget och förfogar över betydandefonder, som används för omställningsbidrag tiU inom jäm- och stålindustrinfri-stäUd personal samt tekiusk och ekonomisk forskning. En konsekvens av medlemskapet blfr att den svenskaindustrin, som är vericsam friom området, skaU tiU EKSG betala en viss årUgavgift som för beräknas uppgå tiU 0,av produktionsvärdet. Engradvis sänkning av avgiften fömtses och den skaU upphöra helt . Svenskastaten skaU dessutom bidra tiU EKSG:s fonder medtotalt 16 700 000 ECU, dvs. ca 150 nuljoner kronor. Statens avgift gmndas inte på några rättsakter utanvUar på den praxis som utvecklats när nya länder, i det här fallet fiamför aUtSpanien och , anslutit sig tiU EKSG. TiUsammans skaU ,och betala 44 100 000 ECU, varav hälften och denandra hälften . Avgiftens storlek är beroende av resp. lands andel avvärldsproduktionen av stål. Vid fastställandet av andelama används härvid 1992års statistik upprättad av Intemational frön and Steel Instimte (IISI),industrins samarbetsorgan. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. tiUAvgift till Europeiska Köl- och Stålgemenskapen för /96 anvisarett förslagsanslag på . Avgifter till vissa intemationella organisationer 1993/94 Utgift 5 045 775 1994/95 Anslag 7 020 000 1995/96Förslag 11 200 000 varav8 402 000 beräknat för Anslagetdisponeras för avgifter för deltagande i vissa UitemationeUa organ.För /96 beräknar regeringen medel enhgt följande. IntemationeUabyrån för mått och vikt (BIPM) och för legal mefrologi (OIML) I 445 000 för provning och konfroU (EOTC) 80 000 Organisationenför friteUekmeU äganderätt () 4 935 000 IntemationeUably- och zinksmdiegmppen (ILZSG) och IntemationeUanickelsmdiegmppen (INSG) 520 000 COST 3 175 000 tiUAvgifter till vissa intemationella organisationer för /96anvisar ett ramanslag på . 13 Skogsindustrin och skogsbmket utgörtiUsammans en av de viktigaste näringama för . Den är vår främstaexpormäring. Nettoexportvärdet är väsentUgt större än för verkstadsmdustrin.Exporthikom-stema beräknas bU ca 70 mUjarder kronor. Detta år harkännetecknats av en hög aktivitet i näringen. Kapacitetsumyttjandet ifridustrin har varit på topp. Produktionen av sågade barrfrävaror har ökat med8 % tiU närmare 14 nuljoner m'. Produktionen av papper och papp ökade med 6 %under de första tre kvartalen. Avsaluprisema har stigit kraftigt.Skogsföretagens förbättrade ekononuska resultat möjUggör nödvändiga ochangelägna mvesteringar som ökar kapaciteten och modenuserartiUverkningsprocessema. Sammantaget har denna utveckling bidragit tiUkraftigt ökade avverkningar i den svenska skogen. /94 avverkades ca72 mUjoner skogskubUcmeter, en ökning med pä . Prisema harhöjts väsentUgt . Årsavverkningen i skogen är dock betydUgt fagreän den årUga tiUväxten som beräknas tiU ca 1(X) mUjoner skogskubUcmeter. Plantering av den avverkade arealen har minskat iomfattning . MeUan var minskningen . IStäUet har skogsägarna, främst inom småskogsbmket, gått över tiiU s.k. namrUgföryngring under fröfräd. Arealen beståndsvårdande ungskogsröjningar harminskat med . Gällande skogspoUtik beslutades av år1993 och frädde i kraft den . Den tar sin utgångspunkt i deskogsprinciper som antogs vid i (UNCED). I dessa principer betonas både umyttjande och vård av skogama. I densvenska skogspoUtiken finns det numera både ett produktionsmål och ett mUjömål.Dessa mål skaU vara jämstäUda och väga lika mngt. Produktionsmålet iimebär att skogen och skogsmarkenskaU umyttjas effektivt och ansvarsfiiUt så att den ger en uthåUigt godavkastrung. Det fömtsätter att de tendenser tiU minskad kvaUtet i skogsskötselnsom har redovisat motverkas. Detta gäUer bl.a. formema för beståndsanläggningoch valet av frädslag. Det är en angelägen uppgift för Skogsvårdsorganisationenatt uppmärksamma dessa frågor i sin tiUsyn och rådgivning. MUjömålet för skogsbmket är att skogsmarkensnatui;givna pro duktionsförmåga skaU bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation i skogen skaU säkras. Skogen skaU bmkas så att växt- och djurarter som namrUgt hör hemma i skogen ges fömtsättningar att fordeva under namrUga betingelser och i Uvskrafriga bestånd. Hotade arter och namrtyper skaU skyddas. Skogens kuImrmUjövärden samt dess estetiska och sociala värden skaU vämas. Den svenska strategm för att bevara en biologisk mångfald mnebär att prcxiuktionsmålet och mUjö målet integreras. På större delen av den svenska skogsmarken skaU skogen bmkas och då på ett sätt som mnebär att hänsyn tas tiU namrvår dens mttessen. Bevarandet av en biologisk mångfald kräver dessutom att 53 vissa arealer helt undantas från skogsbmk. oflScieUanamrvårdsstatistUcen av den produktiva skogsmarken Prop. 1994/95:100skyddad i form av nationalparker, namrteservat, domänreservat etc. Bil. 13Större delen av dessa arealer Ugger ovanför den s.k. skogsodlings-gränsen. TiUdenna skyddade areal kommer skogsmarksimpedimenten om ca 4 mUjoner hektar sominte får avverkas enUgt skogsvårdslagen och som inte ingår i vad som definierassom produktiv skogsmarksareal. I takt med ett ökat sektorsansvar för mUjön harskogsägarnas ekonomiska ansvar också ökat. Detta har kommit tiU uttryck mtebara i skogsvårdslagen utan också genom namrvårdslagstiftningens nyabestämmelser om biotopskydd och skärpta bestämmelser om markavvattning ochsamråd. Skogsägama och andra som är verksamma inom skogsbmket har påtagUgt ökatsitt engagemang för namrvård och namrhänsyn . Den senasteundersökningen visar art av hänsynskraven tUlgodoses vid avverkningarna. håUer en hög profil i intemationeUaskogsfrågor. Vi var mycket aktiva inför och under UNCED och deltar nuintemationeUt i en mängd uppföljningsarbeten. Kommissionen för uUiålUgutveckUng (CSD) möts då man bl.a. avser ta upp UNCED:s beslut iskogUga frågor, dvs. kapitel 11 i och de s.k. Skogsprincipema. Somett led i förberedelsema för kommer en globalskogsministerkonferens att håUas i anslutning tiU ett möte med . Denna konferens har initierats av i samarbete med övriganordiska länder. har också med framgång verkat för att skogsfrågomaskaU ges ökade resurser inom FAO. Samarbetet med ländema i Central- ochÖsteuropa har utvecklats. Dessa länder är frifresserade frite bara avsvensk skogsteknologi och skogsvård utan också av våra kunskaper påskogsmUjöområdet. medverkar också aktivt i det arbete som bedrivs momramen för FN:s ekonomiska kommission för (ECE), i uppföljningen av deneuropeiska skogsministerkonferensen i och i denIntemationeUa () där vi ärrepresenterade på konsumentsidan. Genom observatörsskapet har vi haftmöjligheter att medverka i EU-ländemas samråd uiför ochunder mtemationeUa skogsmöten. Som medlem i EU kommer att aktivt drivaskogsfrågoma i nära och fata kontakter med skogsnäringen, fackUgaorganisationer och andra berörda. Fr.o.m. är den statUgaverksamheten med produktion av skogsfrö och skogsplantor bolagiserad i enUghetmed skogspoUtiska beslut. har haft enutveckling under det första verksamhetsåret som är något bättre än den plan somförelåg vid bolagiseringen. Denberäknade utgiftsutvecklingen på skogsområdet t.o.m. tiU Prop.1994/95:100 följd av tidigare fattade beslut samt försfagen i 1995 årsbudgetpro- Bil. 13 position är följande: Utgift Anvisat Förslag varav beräknat för besparing besparing 1993/94 1994/95 1995/- juni 96 1997 1998 427,2 439,5 637,2 425,5 -' 'Utgifternaberäknas minska med till fbljd av andra beslut. Under anslaget fas upp ett formeUt belopp på 1 000kr tiU uppdragsverksamhet. På anslaget redovisas aUverksamhet vid som omfattar och skogsvårdsstyrelsema. Det övergripande målet för Skogsvårdsorganisationenär att verka för att landets skogar vårdas och bmkas håUbart i enUghet med deskogspoUtiska målen och det för skogsbmket och myndigheten gäUande sektorsansvaretför mUjön. EnUgt årsredovisning omsatteSkogsvårdsorganisa-tionen 1,1 mUjarder kronor under /94. Detekonomiska UtfaUet för den samlade verksamheten var 28,8 nuljoner kronor. Merparten av den organisationsanpassning som åfagtsorgaiusationen i anslutiiing tiU den nya skogspoUtiken har genomförts /94. Verksamheten har i hög grad påverkats av de hårda prioriteringaroch kraftiga personalminskningar som detta inneburit. bedömeratt den nödvändiga anpassningen av organisationen ändå har genomförts snabbtoch kosmadseffektivt och att verksamheten kunnat bedrivas på ett godtagbartsätt frots påfrestningar på personalen. Det är främst den del avskogsvårdsstyrelsemas verksamhet som har med myndighetsutövning att göra somhar banfats mätt i tjänstgöringsdagar. Uppdragen åt skogsbmket har fortsart att minskaunder året. Uppdragsvolymen åt arbetsmarknadsmyndighetema var oförändrad. Denanslagsfinansierade verksamheten har bantats kraftigt. Antalet tjänstgöringsdagari myndighetsverksamheten vid skogsvårdsstyrelsema har minskat på treår. Uppdragsverksamheten har därmed fått en starkt ökad betydelse förorganisationen. anser att am-bibonssänkningen i skogsbraket inombeståndsanläggning och skogsvård måstevändas tiU en ökad aktivitet. Även om namrhän-synen i skogsbmket harförbättrats är den mte tiUräckUg för att det beslutade miljömålet skaU nås.Avverkningen ligger på en fortsatt hög ruva. Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse mnehåUer inga invändningar. 1994/95:100 BU. Detövergripande målet för verksamhet som lades fast i1993 års skogspoUtiska proposition bör Ugga fast. Riksdagenbeslutade om en ny skogspoUtUc (prop. 1992/93:226, bet.1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:352). En fördjupad prövning avSkogsvårdsorganisationens verksamhet gjordes därvid. Regeringen har med hänsyn tiU behovet av attanpassa verksamheten tiU skogspoUtiska beslut medgett undantag frånreglema om resultafredovisning för /94. Det sista bokslutet (perden ) för frö- och plantverksamheten lämnades i april 1994.Skogsstyrelsens årsredovisning för verksamheten under /94har granskats av som inte har haft några invändningar. Detekononuska utfaUet är 28,8 mUjoner kronor Det facker väl förtäntningskravet påstatskapitalet. Regeringen bedömer att de krav som stäUts på återrapporteringunder budgetåret har uppfyUts. Bl.a. har redovisat planeradeverksamhetsgrenar och verksamhetsmål och en strategi för uppföljning avSkogsvårdsorganisationens verksamhet. Denallmänna verksainheten har präglats av organisatoriska och administrativaförändringar som en följd av skogspoUtiska beslut. Omorganisationen avskogsvårdsstyrelsema har i stort sett klarats av under det redovisadeverksamhetsåret. Riksdagenbeslutade om verksamhet förfreårsperioden /94 - 1995/96. De övergripande mål och riktUnjer förverksamheten som gäUer för treårsperioden bör Ugga fast. Det övergripande målet förSkogsvårdsorganisationens verksamhet är Prop. 1994/95:100 sålunda att verkaför ett ansvarsfuUt nyttjande av landets skogstiUgångar Bil. 13 i enUghetmed de av statsmaktema beslutade målen för skogsbmket. verksamhet ges i linjemed detta en starkare mriktning mot mUjöfrågoma. De nya uppgifter som hartillkommit med myndighetens sektorsansvar för nuljön understryker detta. Fömtomde uppgifter som följer direkt härav kommer skogsägarnas ökade behov avrådgivning, information och utbUdning att prägfa organisationens verksamhet denärmaste åren. Det är angeläget att dessa msatser även inriktas på attförbättra skötseln så att skogspoUtikens produktionsmål nås. DärtiU kommer denför viktiga uppgiften att följa upp, utvärdera ochredovisa hur de nya skogspoUtiska målen uppfyUs. Organisationsförändringen sompågår tiU följd av minskade resurser för myndighetsuppgifter skaU slutförassnarast. tiU för /96 anvisar ett 1993/94 Utgift 275 882 429 1994/95 Anslag 278 952 0001995/96 Förslag 424 200 000 varav281 112 000 beräknat för föreslår oförändrat anslag uppräknattiU 18 månader. Vidare föreslår styrelsen en låneram i på 135mUjoner kronor för investeringar i anläggningstiUgångar. En rörUg kredit iRiksgäldskontoret på IOO mUjoner kronor behövs. Ökningen beror bl.a. på attstatskapitalet levererats in tiU statsverket. föreslår vidareatt kosmadema under /96 för omorganisationen avSkogsvårdsorganisationen får liksom hittiUs fackas med balanserade överskott iuppdragsverksamheten. Sverigesmedlemskap i kommer att kräva medverkan iberedningen av olika frågor i anslutning tiU EU-arbetet. måsteskapa utrymme för dessa nya uppgifter genom omprioriteringar. Anslaget har pris- och löneomräknats. Myndighetenomfattas av regeringens sparkrav på utgifter för statUg konsumtion. /96 har anslaget räknats ned med 9 mUjoner kronor. Anslagetbör föras upp med sammanlagt . Förslag tillriksdagsbeslut Prop. tiU : Myndighetsuppgifter för /96 anvisarett ramanslag på . Bidrag till skogsvård m.m. 1993/94Utgift 90 675 457 1994/95 Anslag 60 000 000 1995/96 Förslag 60 000 000 varav40 000 000 beräknat för Från anslaget facks kosmadema för bidrag tUl skogsvårdm.m. som har bevUjats före den 1 juU 1993 och kosmadema för avsyning föreutbetalning av de beslutade bidragen. bedömer att medelsbehovet /96 (18 mån) bUr oförändrat i förhåUande tUl umevarandebudgetår. Anslaget bör uppgå tiU 60 mUjoner kronor. Landshövdmgama i , Västemorrlands,Jämtiands, och har i en gemensam skrivelse tiUregeringen föreslagit ett samhäUsstöd för ökad aktivitet mom privatskogs-bmketi inland. Det föreslagna stödet är utformat som ett regionalpoUtiskt,mUjöanpassat stöd tiU skogsbUvägar och skogsvård. IenUghet med förslag bör anslaget föras upp med 60 mUjonerkronor nästa budgetår. Frågan om regionalpoUtiska åtgärder mom skogsbmket fårbedömas i anslutning tiU fördelningen av de medel som anvisas momregionalpoUtiken.