prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — De kraftigt minskade investeringama under början av1990-talet är ur detta perspektiv allvarliga, och den nuvarande höga realräntanutgör ett påtagligt hot mot en bred ökning av investeringama. Setti ett mer långsiktigt perspektiv har förhållandet mellan kostnaden förarbetskraft respektive för kapital visat sig vara en betydande faktor Om lönemasänks för att skapa fler arbeten, är det mer lönsamt för före- tagenatt anställa billig arbetskraft än att investera i ny teknik, vilket Prop.1994/95:100 successivthotar att minska produktivitetstillväxten. Ett exempel på en Bilaga I sådanutveckling är , där lönespridningen har ökat markant de En mycket låg arbetslöshetsersättning och minimilöner somtangerar existensminimum har visserligen skapat en lägre öppen arbetslöshetän i , men har produktiviteten utvecklats Att öka löneskillnaderaa som ett sätt att angripaarbetslösheten är en mycket kortsiktig strategi, och hotar både den rättvisafördelningen och samhällets långsiktiga förmåga till tillväxt. Detsamma gällerför anställningstryggheten. Den skall skydda mot godtyckliga och diskriminerandeuppsägningar, men får inte skapa onödiga och svårhanterliga hinder för denständigt nödvändiga omvandlingen av produktionsorganisationen. Ett alltfördåligt anställningsskydd försämrar hushållningen med arbetskraft, genom attdet ger incitament för kortsiktiga och lågproduktiva anställningsformer Det riskerarockså att leda till att arbetslösheten koncentreras till svaga gmpper, och attlångtidsarbetslösheten och utslagningen av arbetslivet ökar Omfattningen och kvaliteten på utbildningen är avavgörande betydelse för samhällets möjligheter Utbildning är en samhälleliginvestering i mänsklig kunskap och kompetens som genererar en avkastning somvisserligen är svår att mäta, men som icke desto mindre är väsentlig för denlångsiktiga tillväxten. Därför har regeringens program för sanering avstatsfinansema utformats i syfte att så långt möjligt undvika besparingar iden kommunala sektora, där gmndskola och gymnasieskola är viktiga verksamheterVidare innebär regeringens program mot arbetslösheten att antaletutbildningsplatser i vuxenutbildning, folkhögskola och på högskolanutökas. Dessutom skall möjligheteraa att öka intresset för tekniska ochnaturvetenskapliga studier tas till vara. har inom många områden världsledandeforskning och ett gott samarbete mellan universitet och näringsliv samt mångamarknadsledande företag inom högteknologiska områden som kommunikation, kraftoch läkemedel. För att möjliggöra en fortsatt intemationellt konkurrenskraftigspjutspetsverksamhet måste näringspolitiken syfta till att hitta långsiktigaoch övergripande lösningar som förmår att ge såväl bredd i utvecklingsarbetetsom en kapitalisering av dess konkurrenskraftiga resultat. En annan gmndläggande fömtsättning för tillväxt ärett väl fungerande samspel mellan de stora exportföretagen och de små och medelstoraföretagen. Teknik som utvecklas i stora företag bör så långt möjligt spridasoch nyttiggöras på andra håll. Exportföretagens framgångar innebär ökademöjligheter för de mindre företag som i många fall fungerar somunderleverantörer Men det är viktigt att konstatera att villkoren förde mindre och medelstora företagen på flera områden är annorlunda än för destora företagen, och att detta kräver särskild uppmärksamhet och särskildaåtgärder Många av de mindre företagen arbetar på den svenska marknaden, därefterfrågan är mycket svagare än på exportmarknaden. Det innebäratt den kraftiga förbättringen av lön- samhetenär mycket ojänrnt fördelad. Det fimis därför behov av insatser Prop.1994/95:100 för att lösa problemen kring de mindre företagens finansiering. Stabilitet, långsiktighet och öppenhet ärnödvändiga fömtsättningar för en stark tillväxt och för att samhället skallförmå att på ett konstmktivt sätt möta de ökade krav som den snabba tekniskautvecklingen ställer Regeringen strävar därför efter en bred och beståendepolitisk överenskommelse om företagandets villkor Åtgärderför att främja en bred användning av informationsteknologi Degmndläggande fömtsättningama för att få till stånd en ökad och bred användningav informationsteknologi i landet får sammantaget anses som mycket goda.Sverige har goda fömtsättningar att ligga i täten av den interaationellautvecklingen när det gäller användning av informationsteknologi ochteknikutveckling. Regeringen har ett särskilt ansvar för attutvecklingen inom informationsteknologins område tas till vara som en positivkraft i samhällsutvecklingen. Regeringen avser att ge åtgärder som främjar enbred användning av informationsteknologi hög prioritet. Regeringen avser att initiera utredningsarbete ochåtgärder inom ett antal områden i syfte att öka användningen avinformationsteknologi. Det gäller bl.a. användningen av informationsteknologi ismå och medelstora företag, i arbetslivet, inom utbildningsområdet och ioffentlig sektor Det är angeläget att den nya tekniken görstillgänglig för alla på likvärdiga villkor Könsskillnader när det gälleranvändning av informationsteknologi måste motverkas. Funktionshindradestillgång till tekniken bör uppmärksammas. Inom pågår ett antal projekt somrör främjande av användning av informationsteknologi, bl.a. när det gällerkonsekvenser för rättsordningen samt inom ramen för ett s.k. Toppledarfomm medföreträdare för StatUga myndigheter samt för kommun- och landstingsförbunden.Detta arbete kommer senare att redovisas för . Enpolitik för ekologiskt hållbar tillväxt Regeringenkommer att föra en aktiv politik för att åstadkomma en långsiktigt hållbartillväxt och en god hushållning med gemensanuna resurser Ett miljöanpassatnäringsliv kan också stärka konkurrenskraften. Producentema bör ta ett ökatmiljöansvar för varor och produkter under hela deras livscykler Ekonomiskastyrmedel för att reducera avfallsmängderna övervägs. Kemikaliekontrollenssubstitionsprincip skall hävdas i EU:s arbete. Transportsystemet skallmiljöanpassas och EU:s arbete med skärpta avgaskrav drivas på. Miljöns roll iden kommunala översiktsplaneringen stärks. Möjlighetema att införanaturvårdsavgift på skogsbmket analyseras. Ett samlat program för skyddet avfjällområden läggs fram. Ekonomiska styrmedel bör användas i störreutsträckning inom miljö- Prop. 1994/95:100 politiken. En parlamentariskutredning kommer att genomföras om möj- Bilaga I ligheterna till en ökadmiljörelatering av skattesystemet. Ett nytt förslag till miljöbalk kommer attföreläggas . Hotet mot miljön känner inga nationsgränser Därförbehövs en gemensam och ambitiös miljöpolitik i det europeiska samarbetet.Samarbetet kring är särskilt viktigt. Det första avtalet om svensktstöd för avloppsrening i har just undertecknats för den lettiskastaden . Projektet är ett samarbete mellan bl.a. och Norrköpingsamt de lettiska, svenska och finska regeringama och . Avtalen förKlaipeda i och Hapsalu i står nu i tur Vänortssamarbetetmellan städer och tätorter mnt har en allt större betydelse också föratt skydda den gemensamma miljön. Det svenska stödet till utbyggnad avavloppsreningsverk i ges ytterligare resurser Enviktig fömtsättning för jämställdhet är möjligheten för både kvinnor och mänatt vara ekonomiskt oberoende och kunna försörja sig själva genom eget arbete.De svenska kvinnoma förvärvsarbetar i nästan lika hög utsträckning sommännen - . Antalet arbetslösa kvinnor är någotmindre än antalet arbetslösa män. I takt med att sysselsättningen inom deexportorienterade verksamheterna ökar kan emellertid männens andel av dearbetslösa förväntas minska. Detta är en följd av den könsuppdeladearbetsmarknaden. En fortsatt återhållsam utveckling inom den offentliga sektominnebär risker för att fler kvinnor blir långtidsarbetslösa. Särskilt gällerdetta äldre kvinnor som har stora svårigheter att få en nyanställning. I budgetpropositionen redovisas därför förslag för att stärkakvinnors möjligheter till sysselsättning, utbildning och kompetensutvecklingoch motverka utslagning från arbetsmarknaden. Flera utredningar visar på omfattandelöneskillnader mellan kvinnor och män. Detta bidrar till att ett stort antallågavlönade och lågutbildade kvinnor blir beroende av bidrag från det allmänna,trots eget förvärvsarbete. Ca 235 000 kvinnor har också ofrivilligtdeltidsarbete. Jämställd-hetsministem avser att bjuda in arbetsmarknadensparter till överläggningar för att höra deras uppfattning om vad som kan görasför att komma till rätta med löneskillnaderna. En stark offentlig sektor har bidragit till att ökajämställdheten mellan kvinnor och män. Den har omvandlat oavlönat arbete tillavlönat och gjort kvinnors tjänstearbete möjligt. Att försvara dengemensamma finansierade omsorgen om bam och gamla är därför en av de viktigasteuppgifteraa för jämställdhetsarbetet, men också en fömtsättning för ekonomisktillväxt. Regeringen avser att så långt möjligt väma sådana viktiga kommunalaoch landstingskommunala verksamheter som vård. omsorg och skola. Detfömtsätter dock att det är möjligt att i stället lägga Prop. 1994/95:100 ut de nödvändiga utgiftsminskningama på andra utgiftsprogram. 5.2 Finans- och penningpolitiken med en mycket negativ utveckling beräknas BNP åter öka med 2 procent1994 och 2,. Återhämtningen skeremellertid från en låg nivå och är inte tillräckligt stark för att ensamåstadkomma den nödvändiga saneringen av statsfinanserna. Betydandeinkomstförstärkningar och utgiftsminskningar kommer därför att krävas under dekommande åren om statsskulden skall kunna stabiliseras. statsskuld och budgetunderskott är blandde största inom OECD-området. Statsskulden vid slutet av 1994 beräknas till ca I 300miljarder kronor eller av BNP. Underskottet i de offentliga finansema beräknas uppgå till ca eller ca II procentav BNP 1994. Räntebetalningama på statsskulden beräknas uppgå till Underskotten bidrar i hög grad till att räntenivåni är hög. Budgetunderskotten, försvagning av valutakursen och tidigareinflation kan förklara det mesta av ränteskillnadema mellan olika länder Denhöga räntan håller i sin tur tillbaka både investeringar och konsumtion ochbromsar därmed efterfrågan och tillväxten i ekonomin. Fortsatta underskott blir dessutom ettvälfärdsproblem när en allt större del av statens skatteinkomster går till attbetala räntoma på statsskulden och därmed tränger ut andra angelägna utgifterAtt stärka de offentliga finansema är därför ett sätt att stärkavälfärdssamhället. Den ökande statsskulden leder även långsiktigt tillfördelningsproblem mellan generationer, men också mellan befolkningsgmpper Omdagens generation ökar statsskulden lämnar den över betalningsbördan tillkommande generationer Det allvarligaste är emellertid den begränsning avdet ekonomiskpolitiska handlingsutrymmet som en kraftig skulduppbyggnad förmed sig. Om möter nästa intemationella lågkonjunktur utan att hastabiliserat de offentliga finansema blir det mycket svårt att parera ettefterfrågebortfall och en ökad arbetslöshet. Även var de offentligaunderskotten mycket stora. Återhämtningen av de offentliga finanseraa under1980-talets långa och starka högkonjunktur gick relativt snabbt och 1988uppvisade budgeten ett litet överskott. Det finns dock flera skäl som talarför att återhämtningen nu kommer att gå betydligt långsammare. Arbetslösheten var mycket låg under 1980-taletshögkonjunktur lågkonjunktur steg arbetslösheten till nivåersom inte setts . Dagens konjunktumppgång bidrar till att minskaarbetslösheten, men inte ens mycket optimistiska bedömare Prop. 1994/95:100 tror att arbetslösheten kommer att gå ner nivåer BilagaI I hägnet av kreditmarknadensavreglering ökade den privata konsumtionen och minskade hushållens sparandekraftigt . Som lägst uppgick sparkvoten tillminus . Den höga privata konsumtionen medförde att statensinkomster ökade markant. I längden kunde emellertid inte hushållen spendera merän sin disponibla inkomst. Hushållen kan förväntas vara betydligt meråterhållsamma i sina konsumtionsbeslut än vad som var falletunder slutet av . Statsskulden är betydligtstörre nu än den var . Många års ackumulerade underskott harskapat en mycket stor statsskuld. Dämtöver är realräntan hög. Räntebetalningamapå statsskulden tar därigenom en allt större del av budgetens utgifter ianspråk. Mot denna bakgmnd är ett kraftfullt och trovärdigtbudgetförstärkningsprogram nödvändigt. En utgångspunkt för detta program äratt budgetförstärkningama i kombination med ökad sysselsättning och tillväxt skallleda till att statsskulden stabiliseras som andel av BNP . I höstens ekonomisk-politiska proposition föreslogsbudgetförstärkningar på ca netto. Dessa överensstämde ihuvudsak med de åtgärder som tidigare hade presenterats i socialdemokratemasvalmanifest. har med små justeringar beslutat i enlighet med dessaförslag. Regeringen har vidare i en särskild propositionföreslagit hur medlemsavgiften till EU skall finansieras. Avgiften uppgår tillca 1998 och föreslogs finansieras med bådeutgiftsminskningar och skattehöjningar. Propositionen har antagits av riksdagenoch innebär bl.a. att en betydande del av finansieringen sker i form av en höjning av arbetsgivaravgiftema I valrörelsen begärde socialdemokratema ett öppetmandat av väljama för att vidta ytterligare åtgärder om det skulle visa sigvara nödvändigt. Som konstaterades i den ekonomisk-politiska propositionenmedför det försämrade statsfinansiella utgångsläget, som bl.a. beror på högreräntor, att det krävs ytterligare budgetförstärkningar för att stabiliserastatsskulden under innevarande mandatperiod. Regeringen aviserade därför redani höstens ekonomisk-politiska proposition att budgetpropositionen 1995 skulleinkludera ytterligare förslag till budgetförstärkande åtgärder om sammanlagt 20miljarder kronor, huvudsakligen i form av utgiftsneddragningar. Dettafullföljs i föreliggande proposition med förslag om minskade utgifter av dennastorleksordning. Genom dessa mycket omfattande budgetförstärkningarläggs den ekonomiska politiken om på ett sätt som lägger gmnden till enhållbar utveckling av de offentliga finanserna. Därmed skapas fömtsättningarför en stark och uthållig återhämtning av produktion, sysselsättning och välfärd.Den fördelningsmässigt viktigaste effekten är att en sådan ut- Prop.1994/95:100 veckling förbättrar sysselsättningsmöjlighetema även för utsattagmpper Bilaga 1 Budgetförstärkningama är utformade så att de fårett särskilt stort genomslag på de offenfliga finansema och 1996 föratt ge så snabba effekter som möjligt på skuldutveckling, ränta och växelkurs. För att minska sårbarheten och skapaekonomisk-politiskt handlingsutrymme vore det önskvärt att intebara stabilisera utan även minska skuldkvoten. Om de offentliga finansemaskulle förbättras snabbare än vad som kan fömtses bör den därvid uppkomnabudgetförstärkningen användas för att uppnå en minskning av skuldbördan. För att åtempprätta förtroendet för de offentligafinansema och därigenom skapa fömtsättningar för lägre räntor måstebudgetdisciplinen stärkas. har budgetpolitiken varitalltför svag genom att skatter har sänkts och utgifter ökats utan adekvatfinansiering. I fortsättningen måste således utgiftsökningar ochinkomstminskningar vara fullt finansierade genom beslutadeutgiftssänkningar eller inkomstökningar. De offentliga finanseraa är så svagaatt varje ofinansierad utgiftsökning eller inkomstminskning riskerar att geofördelaktiga effekter på ekonomin via räntan och växelkursen, även om åtgärdeni övrigt är väl motiverad. Som ett stöd för att stärka budgetdisciplinen pågårett utredningsarbete avseende statsbudgeten som bl.a. syftar till enfullständigare och tydligare redovisning av statens utgifter och inkomster Ettförsta steg i denna riktning tas redan i budgetförslaget /96. Regeringen har beslutat öka statens skuld iutländsk valuta och införa en flexibilitet för vidvalutaupplåningen. skall låna minst 30 miljarderkronor netto i utländsk valuta. Detta motsvarar en bmttoupplåning om ca 90miljarder kronor då valutalån om ca beräknas förfalla under1995. Under vissa perioder har upplåning i utländsk valuta kunnat ske tilllägre kostnader än upplåning i svenska kronor. Genom att regeringens beslut omstatens upplåning i utländsk valuta har varit beloppsmässigt precisa under desenaste åren, har det saknats flexibilitet för att löpandevälja att finansiera budgetunderskottet på den marknad som erbjuder de mestfördelaktiga villkoren. Regeringen inför nu en sådan flexibilitet.Riksgäldskontoret ges möjlighet att i viss utsträckning öka upplåningen iutländsk valuta utöver de nämnda nivåema. Denna möjlighet bör utnyttjas iden mån goda finansieringsvillkor kan erhållas på den intemationellakapitalmarknaden. Prisstabilitetär en viktig fömtsättning för en framgångsrik ekonomisk politik. Erfarenhetemavisar att hög inflation försämrar fömtsättningama för en balanserad ochuthållig tillväxt. Länder med varaktigt låg inflationstakt är betydligt mindresårbara när det inträffar ekonomiska störningar eller kriser av olika slag.Detta har varit mycket påtagligt i sam- bandmed den turbulens som vid olika tillfällen rått på de finansiella Prop.1994/95:100 marknadema . Det är därför av yttersta viktatt Bilaga 1 inflationsproblemen inte tillåts återkomma i den svenskaekonomin. Penningpolitikens huvuduppgift är att säkerställaen låg inflation. Riksbanksfullmäktige har definierat inflationsmålet som attinflationen enligt konsumentprisindex skall uppgå till med enmarginal uppåt och nedåt på . Detta är i linje medinflationsmålen i andra europeiska länder Omläggningen av finanspolitiken gerett ökat förtroende för den ekonomiska politiken samt fömtsättningar för enstarkare växelkurs och lägre marknadsräntor Därmed minskar bördan på penningpolitiken. En bieffekt av saneringen av statsfinansema är attnedtrappningen av subventioner och höjningen av vissa indirekta skatter ledertill att konsumentprisema stiger Därmed finns en risk att ökningstakten i konsumentprisindexåtminstone överstiger . Den stramare finanspolitikenbidrar dock till att det underliggande inflationstrycket minskar. 5.3 Arbetsmarknad och sysselsättning Sedan1990 har antalet sysselsatta minskat med 525 000 personer Den totalaarbetslösheten (inkl. personer i åtgärder) har ökat med 425 000 personer, ochden öppna arbetslösheten med 260 000 personer. Den minskade sysselsättningenhar således lett till att arbetskrfaten minskat med ca 100 000 personer Underden nu inledda återhämtningen kommer på motsvarande sätt den ökadesysselsättningen att bidra till ett ökat arbetsutbud. Mot den här bakgmnden finns en betydande risk attSverige drabbas av samma höga och permanenta arbetslöshet som i många andraländer För att minska risken för en permanent hög arbetslöshet krävs resolutaoch snabba insatser för att underlätta och stödja en varaktig ökning av sysselsättningen.Även statsfinansiella skäl talar för kraftigt höjda ambitioner vad gäller ökadsysselsättning och minskad arbetslöshet. Det finns ingen möjlighet att snabbt nå tillbakatill sysselsättningsnivå. Då var ekonomin överhettad och bristen påarbetskraft omfattande. Utslagningen av företag och arbetstillfällen underbörjan av gör det nödvändigt med omfattande insatser för att ersättaden produktionskapacitet som har gått förlorad. De yrkes- och kompetensmässigaobalansema på arbetsmarknaden har sannolikt ökat. Politiken kan därför inte ensidigt inriktas på ensnabb ökning av efterfrågan på arbetskraft. Den måste i stället lägga storvikt vid åtgärder för att anpassa utbudet av arbetskraft till stmkturen påefterfrågan, vid att förebygga och förhindra brist på kompetent arbetskraftinom olika delarbetsmarknader och vid att allmänt förbättra arbetsmarknadensfunktionssätt. Åtgärder för att stärka arbetskraftens kompetens och underlättaföretagens nyanställningar samt inriktningen av arbetsförmedlingens arbete har därvid storbetydelse, liksom åtgärder för att bryta den köns- Prop. 1994/95:100 uppdelade arbetsmarknaden. Regeringen lägger fram ett omfattandehandlingsprogram för att stimulera tillväxt och sysselsättning och för attminska arbetslösheten. Handlingsprogrammet har följande inriktning. Detskall ta till vara det utrymme som finns på arbets- och kapitalmarknademaoch bidra till en uthållig ekonomisk tillväxt. Syftet är att skapa sådanavillkor att får fler företag och fler företagare. Detskall bidra till fler arbetstillfällen och säkerställa att de nyaarbetstillfällena i första hand kommer till stånd i näringslivet. Detskall bidra till att resurstillväxten och den ökade sysselsättningen fördelasså att kvinnomas möjligheter på arbetsmarknaden stärks. Detskall bidra till en höjd utbildningsnivå och till höjd kompetens i arbetslivetför att säkerställa en fortsatt förbättring av produktivitet och en fortsattgod konkurrenskraft. Detskall ge de arbetslösa möjlighet till arbete eller arbetsförberedande åtgärderoch på så sätt minska behovet av passivt kontantstöd. Kampmot ungdomsarbetslöshet och långtidsarbetslöshet Detskall bidra till att höja ambitionema när det gäller att bekämpaungdomsarbetslöshet och långtidsarbetslöshet. Målet är att ungdomar skall hautbildning, arbete eller arbetsförberedande åtgärd senast . Uppgiftenför näringspolitiken är att medverka till en snabb fömyelse och utveckling inomföretagssektom. Svenskt näringsliv skall kännetecknas av ny teknologi, nyaprodukter, hög kompetens och hög förädlingsgrad. Det är regeringens uppfattningatt investeringsnivån måste höjas markant och att ny produktionskapacitet numåste byggas upp i stället för den som har gått förlorad under de senaste årensekonomiska stagnation och tillbakagång. Det finns goda fömtsättningar att få till stånd enökning av investeringama, i första hand inom industrin. Lönsamheten är mycketgod i närings- livet och det finns ettstort finansiellt sparande i den privata sektom, som Prop. ger utrymme för kraftigtökade investeringar och sysselsättning. 1995beräknas industrins driftsöverskott bmtto uppgå fill 118 miljarder kronor, vilket kanjämföras med industrins totala investeringar, vilka väntas uppgå till 54miljarder kronor Industrins höga lönsamhet innebär att en stor del avinvesteringaraa kan självfinansieras som soliditeten stärks ochföretagens kreditmöjligheter avsevärt förbättras. En ny gmndläggande fömtsättning förnäringspolitiken är att är medlem i EU och fullt utdeltar i det ekonomiska och politiska samarbetet. Medlemskapet innebär attklarhet har skapats för en viktig del av det svenska näringslivets villkor Desvenska företagen kommer att arbeta på samma villkor som alla andra företagpå den inre marknaden. Beslutet bidrar till att göra mer attraktivt sominvesteringsland. Detta bör bidra till att stärka växtkraften i den svenskaekonomin. För att stimulera företag att etablera sig i föreslårregeringen att en självständig organisation bildas för kontakt med de utländskaföretagen och med särskilda resurser för marknadsföring av . En annan gmndläggande fömtsättning är ett välfungerande samspel mellan de stora exportföretagen och de små och medelstoraföretagen i tillväxtprocessen. Exportföretagens framgångar innebär ökademöjligheter för de mindre företag som i många fall fungerar somunderleverantörer Men det är viktigt att konstatera att villkoren förde mindre och medelstora företagen på flera områden är annorlunda än för destora företagen och kräver särskild uppmärksamhet och särskilda åtgärder Arbetsrätten är ett område där det behövs särskildalösningar för de mindre företagen. Denna fråga kan i många fall lösas direkt avpartema inom ramen för nu gällande arbetsrätt. Därtill kommer att regeringengett den nya arbetsrättsutredningen i uppdrag att särskilt uppmärksamma dessafrågor Många av de mindre företagen arbetar på den svenskamarknaden, där efterfrågan är mycket svagare än påexportmarknaden. Det innebär att den kraftiga förbättringen av lönsamheten ärmycket ojämnt fördelad. Det finns därför behov av insatser för att lösa problemenkring de mindre företagens finansiering. Som ett led i detta bör statens engagemang i Atleoch nu omprövas. Målet är att erbjuda företag i tidigt utvecklingsskedeen finansiering som stärker soliditeten.