prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Riksdagenhar som tidigare nämnts efter förslag i regeringens proposition Vissaekonomisk-politiska åtgärder m.m. beslutat att bidragsförskotten inte längreskall räknas upp enligt gällande indexregler utan fr.o.m. år 1995fastställas på den nivå som gäller eller maximalt per åroch bam. Vidare beslutades om en förlängning av preskriptionstiden förunderhållsbidrag från tre till . Regeringen har med utgångspunkt iRiksförsäkringsverkets antaganden om antalet bidragsberättigade bam ochunderhållsskyldigas finansieringsandel och med hänsyn tagen till de nya reglersom tidigare beslutats beräknat kostnadema under detta anslag till för /96. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. tillBidragsförskott för /96 anvisar ett förslagsanslag på . Särskilt bidrag för vissa adoptivbam 1993/94 Utgift 8 303 483 1994/95 Anslag 8 500 000 1995/96 Förslag 12 670 000 varav 8 450 000 beräknat för Anslaget disponeras för bidrag enligt bestämmelsemai lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbam. Ett särskilt bidrag lämnas till sådana bam som äradopterade av endast en person. Reglema för bidraget motsvarar i huvudsak demsom gäller för bidragsförskott. Bidraget omfattas av de förändringar av reglemasom beskrivits under anslaget för bidragsförskott. Antaletbidragsberättigade bam beräknas till 600 under /96.Riksförsäkringsverket beräknar vid ett antaget basbelopp på år1995 och kostnadema för bidraget till 13,056 miljonerkronor. Regeringenhar med utgångspunkt i beräkningar och med beaktande avändrade regler för bidraget beräknat kostnadema under detta anslag till 12,67miljoner kronor för /96. tillSärskilt bidrag för vissa adoptivbarn för /96 anvisar ettförslagsanslag på . Bidrag till kostnader för intemationella adoptioner 1993/94 Utgift 21 727 062 1994/95 Anslag 26 400 000 1995/96 Förslag 35 520 000 varav 24000 000 beräknat för Anslaget disponeras för utgifter till kostnader förintemationella adoptioner. Bidragsbestämmelsema finns i lagen (1988:1463) ombidrag vid adoption av utländska bam. Dessa bestämmelser innebär i korthet att sådantbidrag lämnas för varje bam med hälften av genomsnittskostna- Prop.1994/95:100 den för en adoption från bamets ursprungsland, dock högst 24 000kr. 6 för intemationella adoptionsfrågor ()fastställer den genomsnittskostnad för olika ursprungsländer som skall liggatill grund för beräkning av bidraget. Bidraget administreras av () och försäkringskassoma. RFV beräknar utgiftema för /96till . Underår 1992 adopterades 1 115 bam. adopterades 934 bam. räknarNIA med att ca I 000 bam skall komma till . Med ledning av detta och medantagande att samtliga bam fär maximalt bidrag beräknas behovet av medel förbidrag till kostnader för intemationella adoptioner under /96till . tillBidrag till kostnader för internationella adoptioner för /96anvisar ett förslagsanslag på . 1993/94 Utgift 1994/95 Anslag 1995/96 Förslag 300 000 000 beräknat för Från anslaget bekostas bampension frånfolkpensioneringen. Sådan bampension utges till bam under vars far ellermor eller båda föräldrar har avlidit. För bam som går i gmndskola, gymnasiumeller liknande kan bampension dock utges t.o.m. juni månad det år bamet fyller20 år. Bampension från folkpensioneringen betalas ut med lägst avbasbeloppet. Bampension i form av folkpension och ATP skall dock tillsammansbetalas ut med av basbeloppet efter varje avliden förälder. Vidberäkning av utgående bampensioner skall användas ett belopp som motsvararbasbeloppet minskat . Antaletbampensioner har sjunkit under ett flertal år. ökar antaletbampensioner något, främst av demografiska skäl. Antalet bampensioner frånfolkpensioneringen beräknas uppgå till 31 100. Bampensionensmedelbelopp beräknas under samma tidpunkt uppgå till av basbeloppetminskat . beräknar kostnadema förbampension från folkpensioneringen till för budgetåret1995/96. Regeringenhar med utgångspunkt i beräkningar och med beaktande avbegränsningen i basbeloppets uppräkning samt dess utveckling beräknatkostnadema under detta anslag till för /96. tillBarnpensioner för /96 anvisar ett förslagsanslag på 449 000 000kronor. Vårdbidrag för handikappade bam 1993/94 Utgift 1 318 746 042 1994/95 Anslag 1 405 000 000 1995/96 Förslag 2 180 500 000 varav 1447 900 000 beräknat för Från anslaget bekostas vårdbidrag till föräldrarför vård av bam som inte fyllt om bamet på gmnd av sjukdom, psykiskutvecklingsstörning eller annat handikapp är i behov av särskild tillsyn ochvård . Bestämmelsema om vårdbidrag finns i 9 kap. lagen(1962:381) om allmän försäkring. Vårdbidraget finansieras helt överstatsbudgeten. Föräldem fill bamet kan fä vårdbidrag till och medmånaden före den månad då bamet fyller . Bamet kan därefter varaberättigat till förtidspension och/eller handikappersättning. Vårdbidragets nivå är beroende av hur mycket vårdoch tillsyn bamet behöver och hur stora merkostnadema är. Vårdbidrag kan gessom helt, tre fjärdedels, halvt och en fjärdedels vårdbidrag. Helt vårdbidragär , tre fjärdedels vårdbidrag är , halvt vårdbidrag är ochen fjärdedels vårdbidrag är av det oreducerade basbeloppet . Förår 1994 motsvarar detta 88 000, 66 000, 44 000 respektive 22 000 kronor.Vårdbidraget är skattepliktigt och pensionsgmndande. Av vårdbidraget kan en viss del bestämmas varaersättning för merkostnader. Den del av vårdbidraget som motsvararmerkostnader är skattefri och ej pensionsgmndande. Merkostnadema bestäms till följande procent avbasbeloppet; om merkostnadema uppgår till 18 men inte ommerkostnadema uppgår till 36 men inte om merkostnadema uppgår till 53men inte om merkostnadema uppgår till eller mer. Om behovet av särskild tillsyn och vård för ett bamär så stort att det ensamt räcker för att gmnda rätt till helt vårdbidrag, kanersättning för merkostnader, som motsvarar av basbeloppet, betalasut utöver det annars gällande maximibeloppet för vårdbidraget. Den1 infördes en ny nivå, tre fjärdedels vårdbidrag. Denna regeländringhar ännu inte fatt fullt genomslag. Antalet tre fjärdedels vårdbidrag beräknasöka . Detta medför att antalet halva vårdbidrag minskar. Den 1januari 1994 trädde lagen om assistansersättning i kraft. I vissa falt kanäven personer fä assistansersättning. Detta förväntas dämpaökningen av antal hela vårdbidrag. är tendensen att antaletvårdbidrag totalt ökar. Antalet vårdbidrag beräknas till 20700, motsvarande beräknas fill 21 300. Antal vårdbidrag och prognos, uttryckt i hela vårdbidrag beräknar vid ett antagetbasbelopp om och för kostnadema förvårdbidrag under /96 (18 mån) till 2 . Regeringengav () i uppdrag att göra en översyn avreglema för vårdbidrag m.m. Uppdraget innefattar bl.a. en översyn av reglemaför uppdelning av vårdbidrag när föräldrama lever åtskilda samt en redovisningav vilka stödformer som finns för ungdomar som fyllt och vars föräldrartidigare uppburtt vårdbidrag. Det sistnämnda utgör en del i en större kommandeöversyn av 16-årsgränsen inom socialförsäkringama. Uppdraget innefattar ävenatt redovisa olika möjligheter att inom socialförsäkringens ram ge föräldrartill bam med svåra funktionshinder stöd vad gäller föräldramedverkan under tiddå bamet inte kan vårdas i hemmet och inte heller fä sin vård på sjukhus.Uppdraget skall redovisas . Regeringen har vidare i regleringsbrev /95 givit RFV i uppdrag att före utgången av redovisaen analys av hur antalet vårdbidrag och handikappersättningar påverkats nivå-och antalsmässigt av den statliga assistansersättningen. Regeringens överväganden Prop. Regeringenhar med utgångspunkt i kostnadsberäkningar och med beaktandeav begränsningen i basbeloppets uppräkning samt dess utveckling, beräknatkostnadema under anslaget till 2 . tillVårdbidrag för handikappade barn för /96 anvisar ettförslagsanslag på 2 . Ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp och Prop. i994/95:ioo ålderdom Bil. Försäkring vid sjukdom och handikapp Underdenna rubrik behandlas anslagsposterna B 1 - B 6 samt arbetsskadeförsäkringen. Socialförsäkring vid sjukdom och handikapp är en avhömpelama i vårt välfärdssystem. Den skall ge ekonomisk trygghet vid olikaslags arbetsoförmåga till följd av ohälsa. Det svenska socialförsäkringssystemet är generelltoch ger till övervägande delen förmåner efter inkomstbortfallsprincipen.Därmed skapas social trygghet för en bred majoritet av befolkningen. Dennaallmänna standardskyddsmodell främjar både effektivitet och jämlikhet. Genomatt systemet är allmänt och obligatoriskt blir administrations- och transaktionskostnademalåga. Det riskerar heller inte att låsa in arbetskraft i vissa sektorereftersom den som byter arbete har samma socialförsäkringsförmåner oavsettarbetsgivare. Det har vidare skapat en bred bas för trygghetssystemen så attäven svaga grupper kan dra nytta av den allmänna standardutvecklingen. Politisklegitimitet har vunnits för omfördelning av ekonomiska resurser mellan olikaskeden i livet, men också från hög- till låginkomsttagare. Den gemensamma finansieringeninnebär också att riskerna sprids mellan olika befolkningsgrupper. För att hävda arbetslinjen och förhindra utslagninghar försäkringens utformning utvecklats så att den skall stimulerarehabilitering och återgång till arbete. Den ekonomiska krisen har satt de offentligafinanserna under mycket stark press. som utgifterna försocialförsäkringarna ligger på en hög nivå, har intäktema minskat påtagligteftersom skatte- och avgiftsunderlagen reducerats i massarbetslöshetens spår. En rad åtgärder har vidtagitsför att minska kostnaderna i socialförsäkringssystemen. Detta har lett till enalltmer komplicerad uppsättning av olika ersättningsnivåer i olika situationer.Karensdagen leder till plötsliga och förhållandevis stora inkomstbortfall,vilket innebär stora påfrestningar för inte minst redan utsatta gruppersförsörjningssituation. Den nuvarande nivån på budgetunderskottet sätterdock mycket snäva gränser för handlingsutrymmet att utveckla systemen. Dereformer som föreslås fär därför ske inom strikta eller minskade ekonomiskaramar för respektive försäkringsgren. Regeringen anser därför mot denna bakgrund att enenhetlig 75-procen-tig ersättningsnivå och i försäkringens olika delarbör införas. Detta gäller såväl sjukpenning som sjuklön samt de ersättningarsom utges inom ramen för föräldraförsäkringen och den ersättning som utgår förvård av anhörig. Det innebär att ersättningen höjs i vissa situationer ochsänks i andra. En högre ersättning på skall dock utges vid rehabiliteringoch tillfällig föräldrapenning i det fall förmånen utgetts församma bam ett visst år samt med föräldrapenningsom inte kan överlåtas till den andra föräldem. 1994/95:100kommer att karensdagen i sjukersättningssystemen bör avskaffas. 6 ringen vid sjukdom resp. vid sjukt bam blir på detta sätt i princip likformig och ger alla en försvarlig ekonomisk trygghet. Ersättning tilllångtidssjuka höjs och blir lika hög som för andra sjukskrivna. Borttagandet av karensdagen gör att återkan leva upp till (nr 121) om förmåner vid yrkesskada.Förslaget innebär vidare ett ställningstagande för ett fortsatt samhälleligtansvar för en generell socialförsäkring byggd på inkomstbortfallsprincipen.Detta skall vara vägledande för det fortsatta reformarbetet på området. Enligt regeringens bedömning skall den allmännaförsäkringen vid sjukdom och handikapp vara en försäkring vid ohälsa. För attförsäkringen skall fungera uthålligt krävs klara mål och en tydligtillämpning. Sjuk- och arbetsskadeberedningen kommer att ges tilläggsdirektivdär principen om en enhetlig samhällelig ohälsoförsäkring läggs som grund förberedningens fortsatta arbete. De förslag som aviserades i den ekonomisk-politiskapropositionen (prop. 1994/95:25) medför besparingar på förtidspensionerna.Härutöver redovisas i denna proposition ytterligare besparingsförslag inomförtidspensioneringen. Dessa innebär att ersättningama kommer att sänkas fördem med förhållandevis höga pensioner men lämnas oförändrade för de med delägsta förmånsnivåema. Enligt regeringens bedömning bör dessutom folkpensiontill gift försäkrad utges med samma belopp oavsett om maken uppbär folkpensioneller inte. Utgiftsutvecklingen t.o.m. för försäkringvid sjukdom och handikapp framgår av följande tabell: Uppgiftemaför , 1995 och 1996 är beräknade. Föreslagna besparingar är inkluderadefr.o.m. 4 1994/95. En samlad redogörelse försocialförsäkringsutgiftema inklusive ATP Prop. 1994/95:100 lämnas ibilaga 6.8 Socialförsäkringens och fmansiering och kostnader. Enenhetlig ersättningsnivå inom sjuk- och föräldraförsäkringarna Ersättningsnivåemainom sjuk- och föräldraförsäkringama är mycket varierande beroende påsjukfallets längd, den försäkrades anställningsförhållanden m.m.Försäkringssystemet har därmed blivit mycket svåröverskådligt för den enskilde.En högre grad av enhetlighet bör eftersträvas. En arbetstagare har rätt till sjuklön från sinarbetsgivare under de första 14 dagama av ett sjukdomsfall. Sjuklönen skall därefter vara av inkomstbortfallet för dedärpå följande två dagama med sjuklön och därefter för de återståendedagarna av sjuklöneperioden. Enligt gällande sjukpenningregler är den förstadagen i en sjukperiod karensdag och kompensationsgraden för de därpå följandetvå dagama av den sjukpenninggrundande inkomsten i varje period och 80 %för tid därefter t.o.m. den 365:e dagen. utgörsjukpenningen efter dag 365 . Den som genomgår medicinsk behandling ellermedicinsk rehabilitering kan efter ansökan beviljas i stället för . Antalet karensdagar är begränsat till högst tiounder en tolvmånadersperiod, s.k. allmänt högriskskydd. Ett allmänthögriskskydd gäller för sjuklön från varje arbetsgivare för sig eller försjukpenning från . Någon sammanläggning av karensdagar enligtlagen (1991:1047) om sjuklön (SjLL) och lagen (1962:381) om allmän försäkring(AFL) sker inte. En återinsjuknanderegel finns såväl i SjLL som iAFL för den som insjuknar på nytt . I sådana fall räknasden nya sjukperioden som en fortsättning på den tidigare vad avser karensdag,ersättningsnivåer och sjukperiodens eller sjuklöneperiodens längd. För den som under de närmast föregående 450 dagamahaft sjukperioder som omfattat sammanlagt minst skallkompensationsnivån vara . Vid denna beräkning beaktas inte dagar före ettuppehåll mellan sjukperioder på . Sammanläggning av sjukperioderskall göras till dess förfiuth sedan en sjukperiod avslutats utan atten ny sjukperiod påbörjats. Enligt SjLL kan en arbetstagare ansöka hosförsäkringskassan om att få sjuklön av lönen redan från den förstadagen i varje sjuklöneperiod och att arbetsgivaren skall fä sina kostnader försjuklön inklusive sociala avgifter ersatta av , s.k. särskilthögriskskydd. Ett sådant beslut kan fattas endast om arbetstagaren lider avsjukdom som kan antas medföra ett större antal sjukperioder med rätt tillsjuklön . En försäkrad kan vidare enligt AFL ansöka hosförsäkringskassan om att fä sjukpenning av den sjukpenninggmndandeinkomsten redan från den första ersättningsdagen i varje sjukperiod. Föratt motverka att vissa arbetstagare via avtal tillförsäkras en högrekompensationsnivå vid sjukdom än andra gmpper i samhället finns det särskildaregler i AFL om minskning av sjukpenning i vissa fall. Det gäller i de fall denförsäkrade under sjukdom fär lön från arbetsgivaren eller ersättning frånavtalsförsäkring eller att lönen/ersättningen överstiger en viss nivå. Syftetmed minskningsregeln är att kompensationen för försäkrade vid sjukfrånvaro inteskall bli högre än av förvärvsinkomsten för de första två ersättningsdagarsom följer efter karensdagen i en sjukperiod. För tid därefter och t.o.m. dag90 är syftet en högsta kompensationsnivå om . Fr.o.m. den 91 :a dagen ocht.o.m. den 365:e dagen åsyftas en högsta kompensation om och därefter . Efter ansökan fär i vissa fall utges i stället för . Rehabiliteringspenning kan betalas ut under tid somförsäkrad deltar i en arbetslivsinriktad rehabiliteringsåtgärd.Kompensationsnivån för rehabiliteringspenningen är av densjukpenninggmndande inkomsten. 1994/95:100 Bil. Nivåer inom sjukersättningssystemet Sjuklön ..iSJuk-»n ■■■ *70.%, Regeringenanser att en enhetlig ersättningsnivå om av inkomst- Prop. 1994/95:100bortfallet resp. den sjukpenninggmndande inkomsten (SGI) bör införas i Bil. 6sjuklöne- och sjukpenningsystemen och inom föräldraförsäkringen fr.o.m. 1januari 1997. Rehabiliteringspenning skall dock utges . En redogörelseför förslagen vad avser föräldrapenning och tillfällig föräldrapenningåterfinns under A. Familjer och bam. Besparingar inom bam- ochfamiljepolitiken. "Nuvarande ersättningsnivåer inom SjLL och AFLutmärks av att de båda ersättningssystemen innehåller ett stort antal olikakompensationsnivåer. I SjLL finns karensdag och nivåema och . I AFLfinns karensdag och nivåema , , och . 1 AFL finns även reglerom minskning av sjukpenning i de fall lön från arbetsgivaren eller ersättningfrån avtalsförsäkring utges eller sådan lön/ersättning överstiger en viss nivå. I syfte att undanröja effektema av karensdag och deolika kompensationsnivåema finns flera olika skyddsregler i form av allmäntoch särskilt högriskskydd, en återinsjuknanderegel samt särskild ansökan omkompensationsnivån i stället för efter det att en sjukperiod pågåttmer än . Speciella regler för när ersättning med kompensationsnivån70 % skall utges finns vidare i form av sammanräkning av sjukperioder. En enhetlig nivå skulle innebära dels att sjuklöne-och sjukpenningsystemen blir väsentligt enklare att förstå för den enskilde,dels att de administrativa vinstema blir stora. Vidare skulle behovet av olikaundantagsregler bli betydligt mindre. Regeringen anser att en enhetlig ersättningsnivåbör införas och att reglema om karensdag bör tas bort. Införandet av enkarensdag har för arbetstagare som förvärvsarbetar koncentrerad tid fatt tillföljd att kompensationsnivån väsentligt kan understiga den avsedda. Förarbetstagare som har fler än en arbetsgivare har införandet av karensdaginneburh att dessa kan drabbas av två eller under en ochsamma sjukperiod. Enligt vad regeringen erfarit har införandet avkarensdag även fatt till följd att vissa anställda använder sig avsemesterdagar eller kompensationsledighet för att undvika karensdag videnstaka frånvarodagar på gmnd av sjukdom. Ett slopande av karensdagen medföratt dessa effekter undviks. Ett borttagande av karensdagen innebär vidare attSverige uppfyller kraven i konvention nr 121 om förmåner vid yrkesskada.Enligt konventionen skall kompensationsnivån vid arbetsskada uppgå till minst60 % av inkomstbortfallet från och med i en sjukperiod. Vid ett införande av en enhetlig kompensationsnivåfinner regeringen inte skäl att föreslå att den minskningsregelsom finns inom sjukpenningförsäkringen avskaffas. Den sammantagna kompensationsnivånskulle därmed bli och högst fr.o.m. dag 15t.o.m dag 90. Fr.o.m. dag 91 skulle ersättningen bli av densjukpenninggmndande inkomsten. Frågan om det för fram- tidenkommer att behövas sådana särskilda minskningsregler fär tas upp Prop.1994/95:100 tillprövning i samband med förslag från Sjuk- och arbetsskadebered- Bil. Av rekryteringsskäl bör möjligheten förförsäkringskassan att överta betalningsansvaret under sjuklöneperiod förarbetstagare som lider av sjukdom som medför ofta återkommande sjukperioderbibehållas. Humvida det dämtöver är motiverat med en särskild ersättningsnivåför denna gmpp bör övervägas av Sjuk- och arbetsskadeberedningen. Sjuk- och arbetsskadeberedningen ges även i uppdragatt överväga den totala ersättningsnivån i form av kompletterandeavtalsförsäkringar. Den enhetliga ersättningsnivån bör därför införas fr.o.m.den 1 januari 1997. Regeringen gör den bedömningen att åtgärdema attinföra en enhetlig nivå samt avskaffa karensdagen i sjuklöneperioden innebär enkostnadsökning för arbetsgivama. Regeringen anser att denna kostnadsökninginte skall belasta arbetsgivarkollektivet. Regeringens aviserade förslag om en enhetlig nivåsamt avskaffande av karensdag inom sjukförsäkringen beräknas därmed innebära enkostnads-Ökning på netto fr.o.m. . Sammantaget,dvs. med beaktande av effektema inom föräldraförsäkringen blir det en besparingpå netto. Regeringen anser vidare att vissa förändringar vadavser de förmåner i form av kontant lön m.m. som skall ingå i SGl bör vidtas.Dessa förändringar som skall träda i kraft beräknas kunnage en besparing på netto (500 miljoner bmtto). Sänktfolkpension och höjt pensionstillskott för förtidspensionärer Kostnademaför förtidspensioneringen har sfigit kraftigt beroende på ettökat antal förtidspensionärer. Med tanke på det ekonomiska läget i landet ärdet nödvändigt att sänka kosmadema. Regeringen föreslår därför i det följandeatt folkpensionen för förtidspensionärer fr.o.m. sänks med 6procentenheter av basbeloppet för såväl gifta som ogifta. För att skyddaförtidspensionärer med låg ATP föreslås att pensionstillskottet höjslika mycket, dvs. Folkpensionför gift förtidspensionär är enligt nuvarande regler olika stor beroende på ommaken uppbär folkpension eller inte. Om maken är pensionär utgör folkpensionen78,av basbeloppet medan folkpensionen utgör av basbeloppet om makeninte är pensionär. Denna regel är enligt regeringens uppfattning inte längretidsenlig varför vi anser att folkpension för gift fr.o.m. den 1 januari 1996alhid bör vara av basbeloppet, oavsett om maken är pensionär eller inte.En sådan förändring minskar förtidspensionsanslaget med 720 miljoner kronorper år. Regeringen aviserar i det följande att denna förändring bör göras ochavser att återkomma till med författningsförslag. Tilläggsdirektivtill Sjuk- och arbetsskadeberedningen Prop. Enligtregeringens bedömning i propositionen Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m.(prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiUl, rskr. 1994/95:145) skallförtidspensioneringen renodlas i syfte att utgöra ett inkomstbortfallsskyddvid nedsatt arbetsförmåga på gmnd av medicinska orsaker som åtgärderbör vidtas för att förbättra beredningen av beslut om sjukpenning ochförtidspension. En första proposition med förslag till åtgärder avses föreläggasriksdagen . I den ekonomisk-politiska proposirionen aviseraderegeringen vidare tilläggsdirektiv till Sjuk- och arbetesskadeberedningen attpröva gmndema för och beräkningen av förtidspension och sjukersättning. Därvidbör bl.a. ändrade kvalifikafionsregler och förändrad beräkning av s.k. antageninkomst vid förtidspension övervägas. Slutligen anges i propositionen attregeringen i samband med beredning av förslag från Sjuk- och arbetsskadeberedningensenare kommer att bedöma om och i så fall vilka ytterligare besparingsåtgärdersom behövs 1998 minska utgiftema för förtidspensioneringen med tremiljarder kronor netto. hänvisade i detta sammanhang tillsocialförsäkringsutskottet som i sin tur yttrade att man inte ser någonanledning att ifrågasätta regeringens bedömning att frågoma om gmndema för ochberäkningen av förtidspension och sjukersättning bör övervägas ytterligareinom Sjuk- och arbetsskadeberedningen. uttalade att man delar socialförsäkringsutskottetsuppfattning och har beslutat i enlighet därmed (1994/95:FiUl, rskr.1994/95:145). Som närmare redovisats i det föregående anserregeringen att det bör införas en enhetlig ersättningsnivå om inom sjuk-och föräldrar-försäkringama. 1 tilläggsdirektiv till Sjuk-ocharbetsskadeberedningen avses principen om den enhetliga ersättningsnivån läggasfast som gmnd för beredningens reformförslag. Det blir då möjligt att tillskapaen allmän ohälsoförsäkring. Beredningen kan därmed koncentrera sina förslagtill de områden och situationer som kan motivera att partema tar ett gemensamtansvar för ytterligare ersättning. Ett givet sådant område är arbetsskadeförsäkringensom lämpar sig väl för ett gemensamt partsansvar. Det är i första hand påarbetsplatsema som det förebyggande och rehabiliterande arbetet kan göras ochskador och kostnader därigenom minimeras. En arbetsskadeförsäkring med lagstadgadevillkor men med ansvar för finansiering och administration hos partema framstårdärför som en möjlig utvecklingslinje.