prop · GH03125 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:125 Förslag om ytterligare anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94, m.m. Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ytterligare utgifter m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår. De anslag som begärs uppgår till . Det största anslaget, , avser medel till för ökade kostnader för upplåning och låneförvaltning. I övrigt begärs bl.a. ytterligare till kriminalvården.- 1 1 Inledning ...................................3 2 (andra huvudtiteln)....4 3 (tredje huvudtiteln)....5 4 Försvarsdepartementet (fjärde huvudtiteln) ..6 5 (femte huvudtiteln) .... 7 6 (sjunde huvudtiteln)....10 7 (åttonde huvudtiteln).......................13 8 (tionde huvudtiteln)........................16 9 (tolfte huvudtiteln)...17 10 Miljö- och naturresursdepartementet (fjortonde huvudtiteln).....................19 11 Anslagsförteckning..........................21 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..............................23 2 Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra ny beräkning av statsinkomster samt ändra anslag och anvisa nya anslag. finansutskott har gjort en sammanställning över de anslag som anvisat på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94. De medel som anvisats på dessa anslag uppgår till ca (bet. 1993/94:FiU6). 1993/94:105 har regeringen föreslagit att anvisa anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår till ett sammanlagt belopp på . Därefter har regeringen i Prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling föreslagit att anvisar på tilläggsbudget till regionala utvecklingsinsatser. Vidare har regeringen i prop. 1993/94:148 Vårdnadsbidrag föreslagit att anvisar redan på tilläggsbudget för /94. De ytterligare medelsbehov som kan överblickas och andra frågor som vi anser bör tas upp i detta sammanhang har samlats i denna proposition. De förslag till anslag på tilläggsbudget som läggs fram i det följande uppgår sammanlagt till ca . 2 (andra huvudtiteln) I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . har beläggningen ökat mycket kraftigt vid kriminalvårdsanstalterna. Detta har lett till en besvärande brist på främst slutna anstaltsplatser. pågår en omfattande utbyggnad av slutna anstaltsplatser i enlighet med den planering som har redovisats kompletteringsproposition (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93:JuU38, rskr. 1992/93:438). Med hänvisning till att ett stort antal av dessa permanenta platser kan tas i bruk först under /96, har Kriminalvårds- styrelsen i en skrivelse till regeringen anmält att omkring 500 provisoriska platser skulle behöva inrättas under budgetåren 1993/94 och 1994/95. Regeringen har budgetproposition (prop.1993/94:100 bil. 3) beräknat medel för provisoriska åtgärder under /95. har i nämnda skrivelse angett att drygt 400 provisoriska platser även behöver vara i bruk , d.v.s. att ett medelstillskott behövs för innevarande budgetår. Regeringen delar styrelsens bedömning i fråga om behovet av dessa platser under /94. Styrelsen har beräknat driftskostnaderna för platserna under innevarande budgetår till . Av detta belopp kan täckas av medel för ökade hyreskostnader som har ställts till disposition från sjunde huvudtitelns reservationsanslag. Vissa investeringar m.m. Mot bakgrund härav behöver ytterligare tillföras kriminalvården under /94. Regeringen föreslår att till Kriminalvården på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett ramanslag på . 3 (tredje huvudtiteln) F Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m. F 1.Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiskaområdet I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . Den snabba utvecklingen på nedrustningsområdet har medfört ett ökat behov av expertstudier, utredningar, seminarier m.m. på detta område. Som exempel kan nämnas att det vid begäran av medel för innevarande budgetår inte var förutsett att förhandlingar om ett fullständigt provstoppsavtal om kärnvapen skulle komma till stånd inom mindre än . Kontroll av användningen av kemiska vapen är ett annat ämne som blivit allt viktigare. Allt detta har medfört att det behövs ytterligare medel för stödjande av angelägna ändamål och ett belopp på bör ställas till regeringens förfogande redan under innevarande budgetår. För att inte ytterligare öka budgetunderskottet kommer regeringen att avstå från att förbruka ett motsvarande belopp på anslaget Övrig information om i utlandet. Regeringen föreslår att till Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett reservationsanslag på . 4 Försvarsdepartementet (fjärde huvudtiteln) H Befolkningsskydd och räddningstjänst Frivilliga försvarsorganisationer inom den civila delenav totalförsvaret m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på (prop. 1992/93:100 bil.5, bet. 1992/93:FöU9, rskr. 1992/93:333). Regeringen har i prop. 1993/94:105 lämnat en redovisning över användningen inom den civila delen av totalförsvaret av de inkomster som uppstått genom utförsäljning av beredskapslagrad olja. Av inkomsterna, som för detta ändamål engångsvis totalt uppgår till , avses disponeras som stöd till frivilligorganisationer inom den civila delen av totalförsvaret. Beloppet ingår med och i funktionerna Befolkningsskydd och räddningstjänst resp. Arbetskraft i den sammanställnings som redovisas i prop. 1993/94:105 s. 9. För att detta skall kunna möjliggöras måste anslaget tillföras . Den ytterligare medelsanvisningen påverkar nivån på den ekonomiska planeringsramen för totalförsvarets civila del. Denna beräknas således till 2 . Vid beräkningen har hänsyn tagits till de tekniska justeringar som regeringen beslutade om i samband med att regleringsbreven fastställdes. Regeringen föreslår att 1. till Frivilliga försvarsorganisationer inom den civila delen av totalför- svaret m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett anslag på , 2. fastställer anslagen på statsbudgeten inom den ekonomiska plane-ringsramen för totalförsvarets civila del för /94 till 2 . 5 (femte huvudtiteln) [1] Genomförandekostnader för kontoinsättning av socialförsäkringsförmåner I statsbudgeten för innevarande budgetår har till Ersättning till postverket m.m. uppförts ett förslagsanslag på . Vidare har till uppförts ett ramanslag på . I årets budgetproposition har regeringen, för att minska kostnaderna vid utbetalning av socialförsäkringsförmåner, föreslagit övergång till generell kontoinsättning (prop. 1993/94:100 bil.6 s.72). För /95 har besparingen beräknats till . För att de nya utbe- talningsreglerna skall kunna tillämpas från behövs redan under innevarande budgetår i enlighet med vad regeringen aviserat i budgetpropositionen medel för genomförandekostnader. Medelsbehovet avser främst information och beräknas till . Av beloppet avser portokostnader. Under femte huvudtitelns anslag C 10. Ersättning till postverket m.m. och G 1. bör således nu på tilläggsbudget för innevarande budgetår 1,5 respektive anvisas. Regeringen föreslår att 1. till på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett ramanslag på , 2. till Ersättning till postverket m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett förslagsanslag på . [2] Finansieringsbidrag vid ungdomspraktik I statsbudgeten för innevarande budgetår har till Allmänna försäkringskassor uppförts ett ramanslag på 4 . De arbetsgivare som efter upplåter en plats för ungdomspraktik hos sig skall, med vissa undantag, betala ett bidrag som delfinansiering av åtgärden, ett s.k. finansieringsbidrag (se prop. 1993/94:66, bet.1993/94:AU5, rskr. 1993/94:102). Finansieringsbidraget skall av en praktikperiod vara . Anvisningstiden för en praktikant kan förlängas med ytterligare . Om detta sker hos samme anordnare skall finansieringsbidraget vara . Enligt gällande bestämmelser i förordningen (1992:330) om ungdomspraktikanter skall ta till vara statens rätt avseende betalningen av finansieringsbidraget. För att uppnå fördelarna av en hantering på lokal nivå föreslår regeringen att denna uppgift som ligger hos i stället skall ligga hos den allmänna hos vilken ungdomspraktikanten är inskriven. En sådan ordning måste regleras i lag. Förslaget bör genomföras som en ändring i lagen (1992:322) om ungdoms- praktikanter. Inom har utarbetats ett förslag till sådan lagändring. Förslaget faller inom lagrådets granskningsområde, men det är av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Någon lagrådsremiss har därför inte skett. beräknar att det finns ca 200 000 ärenden med finansieringsbidrag att hantera. beräknar att kostnaden för administrationen av finansieringsbidraget kommer att uppgå till per ärende. Mot denna bakgrund beräknar regeringen att medelsbehovet för administrationen av finansieringsbidragen kommer att uppgå till under innevarande budgetår. Detta belopp behöver anvisas på tilläggsbudget. Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:322) om ungdomspraktikanter, 2. till Allmänna försäkringskassor på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett ramanslag på . Förslag till lag om ändring i lagen (1992:322) om ungdomspraktikanter Härigenom föreskrivs att det i lagen (1992:322) om ungdomspraktikanter skall införas en ny paragraf, 3 , av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den allmänna hos vilken ungdomspraktikanten är inskriven skall ta till vara statens rätt med avseende på betalningen av finansieringsbidraget utom vad gäller frågor om eftergift av betalningsskyldighet. Är prakti- kanten inte inskriven hos en allmän försäkringskassa, skall uppgiften fullgöras av allmänna försäkringskassa. Den Nuvarande lydelse behöriga får uppdra åt en annan försäkrings- kassa att fullgöra uppgiften. skall under- rätta den länsarbetsnämnd som har anvisat ungdomspraktikanten om en anordnare inte har betalat finans- Föreslagen lydelse ieringsbidraget inom begärd tid. Denna lag träder i kraft . 6 (sjunde huvudtiteln) [1]D och kostnader för statsskuldens förvaltning : Kostnader för upplåning och låneförvaltning I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett förslagsanslag på . Över detta anslag redovisas andra kostnader för upplåning och låneförvaltning än finansiella utgifter och egna förvaltningskostnader. Anslaget belastas huvudsakligen med kostnader för inköp av externa tjänster för upplåning och låneförvaltning. Utfallet på anslaget är beroende av dels det totala lånebehovet, dels på vilka marknader väljer att låna på. Upplåning på penning- och obligationsmarknaden är behäftad med låga provisionskostnader medan upplåning på hushållsmarknaden är behäftad med höga provisionskostnader. Vid upplåning på valutamarknaden varierar provisionskostnaderna betydligt. Belastningen på anslaget har ökat betydligt . Detta har sin orsak främst i den stora valutaupplåningen. Anslagsbelastningen kommer att öka ytterligare på grund av ändrad upplåningsstrategi vad avser valutaupplåningen från sida. De lån som kontoret tog upp för räkning bestod till stor del av bankkrediter. Denna typ av lån har låga provisionskostnader men är förhållandevis dyra räntemässigt. Ränte- kostnaden uppgick till ca plus 0,. emitterar nu i stället obligationslån på mindre marknader till lägre totala kostnader, men med höga provisionskostnader. Räntekostnaderna för dessa lån uppgår i gynnsamma fall till minus 0,2 - 0,. Vidare har de förhandlingar som fört med bankerna angående ersättning för att bankerna administrerar alle- manssparandet resulterat i högre provisionssatser. Den ökade valutaupplåningen, omsvängningen av lånestrategi och de högre provisionskostnaderna för allemanssparandet innebär att anslaget under /94 kommer att överskridas med . De högre provisionskostnaderna för allemanssparandet utgör dock en mindre del av överskridandet. Kostnaderna för upplåning och låneförvaltning har ökat kraftigt under /94. Detta beror främst på den ökade valutaupplåningen och på en förändrad upplåningsstrategi. Den förändrade lånestrategin medför ökad belastning på detta anslag men leder till minskade kostnader totalt för statsskulden. Målet för statsskuldspolitiken är att, inom ramen för de restriktioner som penningpolitiken ställer, minimera kostnaderna för statsskulden. Det finns därför enligt regeringens uppfattning inget att erinra mot omläggningen av upp- låningsstrategi och de därav följande konsekvenserna för fördelning av anslagsbelastningen. Även om anslaget är anvisat förslagsvis av bör, med hänsyn till att merbelastningen beräknas uppgå till nära nog det budgeterade anslagets storlek, ytterligare anslagsmedel anvisas på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår. I årets budgetproposition har regeringen föreslagit att anslaget för /95 förs upp med (prop. 1993/94:100 bil. 8 punkten C 2). Mot den bakgrund vi här redovisar framstår även anslagsberäkningen för nästa budgetår som alltför låg. För att få en bättre överrensstämmelse mellan statsbudgeten och det beräknade utfallet bör anslaget /95 räknas upp med samma belopp som föreslås anvisas på tilläggsbudget innevarande år. Regeringen föreslår att 1. till : Kostnader för upplåning och låneförvaltning på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett förslagsanslag på , 2. under sjunde huvudtitelns förslagsanslag : Kostnader för upplåning och låneförvaltning för /95 anvisar ett belopp som är högre än vad som föreslagits i prop. 1993/94:100 bil. [2]Höjning av garantiramen för nordiska projektinvesteringslån Nordiska investeringsbankens (NIB) projekt-investeringslån etablerades genom ett beslut av 1982. angav att låneordningens primära målsättning skulle vara att stödja nordisk projektexport. Lånen ges på kommersiella villkor till länder i Öst- och samt med tillfredsställande kreditvärdighet. Samfinansiering sker ofta med eller med de regionala utvecklingsbankerna. Särskilda garantier från NIB:s medlemsländer täcker av kreditrisken. De betalningsförseningar som har drabbat låneordningen har varit mycket begränsade. Något ianspråkstagande av medlemsländernas garantier har inte varit aktuellt. beslutade att höja låneramen till 1 000 miljoner särskilda dragningsrätter (SDR) motsvarande enligt aktuella växelkurser. garantiåtagande kom därmed att uppgå till drygt 347 miljoner SDR eller . Låneramen förväntas bli fullt utnyttjad . På 44:e session antogs efter förslag från en rekommendation om en höjning av ramen till 2 000 miljoner ECU motsvarande . De nordiska finansministrarna kommer att fatta ett slutligt beslut med förbehåll för nationella parlamentsbeslut om höjning av beloppsramen. Detta beslut innebär att ramen höjs miljoner ECU till 2000 miljoner ECU samt att nödvändiga ändringar i vidtas. Enligt beslut av övergick Nordiska investeringsbanken till ECU som räkenskapsvaluta. Föreliggande förslag till ministerråds beslut innebär att även projekt investering låneordningens räkenskaper skall föras i ECU. Efter höjningen skulle garantiansvar i enlighet med den nordiska fördelningsnyckeln komma att uppgå till 694 551 000 ECU, vilket motsvarar . Projektinvesteringslånen har visat sig vara ett värdefullt instrument i Nordiska investeringsbankens verksamhet. Efterfrågan på lån kan väntas öka vad gäller såväl länder i som i . Risken att medlemsländernas garantiförpliktelser behöver tas i anspråk måste bedömas som liten. I anslutning till den av de nordiska finansministrarna initierade höjning av låneramen för projekt-investeringslån föreslår vi att garantiåtagande ökas från 426 318 000 ECU, motsvarande 347 765 000 SDR, till 694 551 000 ECU. Regeringen föreslår att godkänner att garantiförbindelse till Nordiska investeringsbankens projektinvesteringslån ökas till 694 551 000 ECU. 7 (åttonde huvudtiteln) [1] A 1. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört två ra- manslag, A 1. på och A 2. Utredningar m.m. på . Regeringen kan konstatera att väsentliga strukturella skäl nödvändiggör en förstärkning av anslaget. Betydande kostnadsökningar har skett inom vilket har främst tre orsaker. För det första den ökade internationaliseringen, för det andra ökade informationsinsatser och, för det tredje den förändrade myndig- hetsstrukturen på område. anslag har visat sig vara alltför lågt budgeterat, vilket temporärt har kunnat lösas genom tilläggsbudget eller att regeringen medgivit finansierade omdispositioner och överskridande av anslag. De senaste årens samarbete med EG/EU visar att kraven på att samverka med internationella aktörer, framför allt europeiska, ökar. Vårt lands möjligheter att dra nytta av våra nuvarande avgifter till EG/EU, liksom våra möjligheter att göra det som framtida medlemmar beror inom utbildnings- och forskningsområdet i hög grad på vårt deltagande i de olika EG-programmen. representation i styrgrupper och våra förberedelser för deltagandet där är därför mycket betydelsefullt. Det kräver medverkan genom ett kvalificerat deltagande. Behovet av ökade resurser accentueras av att departementets ansvar för samordning av forskningspolitiken är särskilt krävande vid internationell samverkan. Intensiteten i reformarbetet har varit hög inom departementets område. Avregle- ringen av skolan har fortsatt, valfriheten har ökats, nya läroplaner har arbetats fram och kursplanearbetet pågår. En mycket omfattande förändring av universitets och högskolors relation till statsmakten har genomförts genom en ny högskolelag och ett nytt system av resurstilldelning. pågår inom ett betydande arbete avseende den framtida kompetensförsörjningen i vid mening avseende både grundutbildning på postgymnasial nivå och det kontinuerliga lärandet inom ramen för en anställning eller på egen hand. Genomgående har förändringsarbetet bedrivits i former som inkluderar både institutioner och organisationer i syfte att inleda och uppehålla en bred debatt i frågorna. Allt detta har ställt ökade krav på framför allt informationsinsatser från departementets sida. Avskaffandet av de båda centrala ämbetsverken Universitet- och högskoleämbetet (UHÄ) och (), vilket ingick som nödvändiga led i förändringen av ansvarsfördelningen mellan å ena sidan statsmakterna och å andra sidan lärosätenas respektive kommuner har fått större konsekvenser för departementets arbete än vad som förutsetts. Detta gäller i förhållande till såväl de två ovan nämnda områdena internationellt samarbete och information som i fråga om utrednings- och planeringsarbete. De tidigare centrala förvaltningsmyndigheterna gjorde betydande informations- insatser och spelade en ofta avgörande roll för implementeringen av reformer. Med den nya myndighetsstrukturen är den rollen mera delad mellan departementet och myndigheterna. Tydligast är detta på den högre utbildningens och forskningens område där varje universitet och högskola likaväl som forskningsråden lyder direkt under regeringen utan någon sådan mellaninstans som UHÄ utgjorde. I ett aktivt förändringsskede är det dessutom naturligt att informationsansvaret i högre grad än eljest ligger på regeringsnivå. Ökade direktkontakter mellan departement och myndigheter - också det en följd av att universitet och högskolor numera lyder direkt under regeringen - har ökat arbetsbördan. Administrerandet av kraftiga volymökningar på vissa utbildningssektorer och en utvidgad verksamhet påkallad av arbetsmarknads- politiska krav har haft samma effekt. Sammantaget räknar regeringen med ett ökat medelsbehov under innevarande budgetår på . Regeringen föreslår att till på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett ramanslag på . [2] C 3.Bidrag till kontakttolkutbildning I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag på . Den ingående reservationen under anslaget uppgick till . Från anslaget betalas kostnader för kontakttolkutbildning, anordnarens kostnad för deltagarnas resor och inackordering samt stipendier till deltagare. Utbildning anordnas inom huvudområdena socialtolkning, sjukvårdstolkning, arbetsmarknadstolkning, arbetsplatstolkning och rättstolkning. Styrelsen för har ansökt om ett extra bidrag på för innevarande budgetår för att kunna tillgodose kommande tolkbehov för den bosniska flyktinggruppen. Regeringen anser att det är angeläget att denna utbildning kommer till stånd och att beloppet anvisas på tilläggsbudget. Regeringen föreslår att till Bidrag till kontakttolkutbildning på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett reservationsanslag på . 8 (tionde huvudtiteln) D 12 Lokaliseringsbidrag m.m. i kommun Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. På tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 fanns uppfört ett reservationsanslag till Särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland på . Regeringens rätt att disponera detta anslag upphörde enligt gällande regler vid utgången av /93. fanns ca 122,3 miljonor kronor oförbrukade på anslaget. De oförbrukade medlen var avsedda att täcka kostnader för utvecklingsinsatser, bl.a. lokaliseringsbidrag till företag i kommun. Vissa beslut om lokaliseringsbidrag till företagens investeringar har fattats före utgången av /93. Genom att företagens investeringar inte varit slutförda har emellertid utbetalningarna inte kunnat ske inom den tid under vilken anslaget får utnyttjas. Det är emellertid angeläget att medel för ifrågavarande ändamål kan betalas ut när förutsättningarna enligt reglerna för bidragsgivningen är uppfyllda. Det nu förutsebara behovet av utbetalningar beräknas uppgå till . Detta belopp bör anvisas på tilläggsbudget. Regeringen föreslår att till Lokaliseringsbidrag m.m. i kommun på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett reservationsanslag på . 9 (tolfte huvudtiteln) [1] A 4. Avgifter till vissa internationella organisationer I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik förts upp ett ramanslag på . Från anslaget betalas avgifter till vissa internationella organisationer. Samtliga avgifter debiteras i utländska valutor. Förändringen av kronkursen samt vissa avgiftshöjningar som inte kunnat förutses, bl.a. till Organisationen för intellektuell äganderätt (), har medfört att kostnaderna under innevarande budgetår beräknas överstiga anvisat anslag med . Detta belopp behöver anvisas på tilläggsbudget. Regeringen föreslår att till Avgifter till vissa internationella organisationer på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 anvisar ett ramanslag på . F Teknisk forskning och utveckling [2] F 11. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . Från anslaget betalas bidrag till forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) inom markanvändnings-, byggnads-, anläggnings- och förvaltningsområdena samt bidrag enligt förordningen (1990:818) om stöd till experimentbyggande m.m. Medlen fördelas av för bygg- nadsforskning (BFR). Anslaget, som är uppfört , innebär en förenkling av tidigare använd medelstilldelning. och t.o.m. /93 har BFR:s verksamhet avseende byggforskning och experimentbyggande styrts genom medgivna beslutsramar i förening med medelstilldelning på anslag. Beslutsramarna har angett de årliga ramar inom vilka BFR har fått fatta beslut. Anslagen har beräknats med utgångs- punkt i hur mycket BFR beräknats behöva betala ut . Fr.o.m. /94 tillämpas en annan teknik på så sätt att BFR anvisas ett reservationsanslag för byggforskning inkl. experimentbyggande. Eftersom BFR under tidigare budgetår har medgivits rätt att göra åtaganden som överstiger erhållna anslag har BFR en åtagandeskuld som kommer att behöva infrias . BFR beräknar denna skuld till ca . I vilken takt skulden kommer att behöva infrias har inte varit klarlagt.