prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — För att nå ett effektivt umyttjandeav resulteten av samarbetsprojekten eftersträvas även att få sådanaföreteg som kan dra nytte av dem att i högre grad delte i nätverken. kan en utökadharmonisering av EU-ländernas FoU-poliiUc ing komma att främjas för att därmedunderlätte FoU-samarbetet länderna emellan och ert gortresursumyrtjande. Mot bakgrand av vad som anförts ovan har ansvaretför det svenska deltegandet i varjesärprogram delegerats till det forsknmgsråd eller det seklorsorgan somhar ansvar för prioritermg och finansiering av den inhemska forskmngen ochutvecklmgen mom samma onuåde. På ett konkret plan eftersffävar regeringen enutvecklmg med följande inriktning. Projekt och program skall ha hög kvalitetoch drivas effektivt. Tydliga mål skall anges för varje projekt ochprogram. Likaledes skall det innan projekten stertas föreligga planer för hurresulteten skall nyrtiggöras och projektetutvärderas. Ansökningsförfarandet skall vara smidigt och snabbt. Erfarenhetervisar art goda svenska resultet i samarbetet uppnås om svensk expertis deltegiti planermgen och utvärdermgen av programmen påert tidigt stedium. Genom svenska experters deltegande bidrar ocksåtill hela samarbetets kvalitet. Svenskaimtiativ till eteblerande av parmerskap och europeiska projektgrapper är avsärskilt inttesse. Därmed kan svenska företeg och forskare bli efterttaktede att samarbete med och således attrahera debäste högskolorna, mstimten och företegen som partners. söker,liksom andra länder, att stimulera mindre och medelstora företeg att delte iEU-samarbetet. Regeringen stödjer på många särt verksamhet somskall stimulera till ökad rörlighethos forskare. Det gäUer både för att utveckla samverkan mellan företeg ochhögskolor och mtemationellt forskaratbyte. Inom EU-samarbetets ram finnsdels särskilda rörlighets- och nätverksbe-främjande program, dels möjligheterart inom övriga särprogram organisera projektsamverkan för ökadpersonrörlighet. Sådana möjligheter bör i stor utsuäckdng tillvarates. 15.4 Tolkning och Översättning I edighet med Sverigesanslutningsakt blir svenska språket såsom officiella språk ett av deofl[iciella EU-språken vid ert medlemskap.Med stöd av rådets förordning (EEG) nr 1/1958 bör svenskan därmed också vara arbetsspråk i EU:s mstimtioner ialla sammanhang där antelet arbetsspråk inte är begränsat till ett ellerflera av de stöne EU-språken. Av avgörande betydelse för att svenskar skall fåinsyn i EU:s arbete och kunna medverka i EU:s verksamhet på samma villkor som medborgare från andra medlemsländer är docktillgång i tillräcklig utsträckning på kvalificerade tolkar och översättere medsvenska i sin språkkombination. Dettebehov kan inte tillgodoses uten särskilda och skyndsamma åtgärder Riskenär aimars överhängande för en akut brist på tolkar och översättere vid Sverigesmedlemskap i . Utifrån jämförelser med och Greklandbedöms behovet av översättere bli230-240. Vad gäller tolkar erfordras enbart för pleniför-sardingen ochutskotten i ert sextiotel tolkar med svenska som modersmål samt helstfranska som ett av sina främmande Tolkbehovet förverksamheten mom EG-konunissionen, rådet, Ekonomiska och sociala kommitténoch har dte beräk- Prop. 1994/95:19 näts. Översättare ochkonferenstolkar som kan tolka från svenska till övriga EU-språk tillkommer. ligger långt framme när det gäller bredspråkutbildning och utbildning av kontekrtolkar och teckenspråkstolkarmen långt efter vad det gäller satsmngar påutbildnmg av tolkar och översättere i de stora europeiska språken. Vid ertmedlemskap kommer viss tolkutbilchiing art ske genom EG:s försorg. Dettekonuner emellertid mte art tecka de utbildningsbehov som föratses för svensktvidkommande. Ansvaret för tUlgången på översättere vilar huvudsakligenpå . Inom EG översätter och tolkar man alltid tillsitt modersmål. Det krävs såledesutbildning för två typer av tolkar, dels toUcar med svenska som modersmål för tolkning till svenska, dels tolkarför tolkning från svenska. För art tillgodose behovet befräffande den förstekategorin måste helt nya tolkar utbildas. För den andra kategorin kanfortbildning av redan verksamma tolkar vara en lämplig väg. Tolkutbildning och översätteratbildmng anordnasav Tolk- och Översätterinstimtet vidStockholms umversitet (TÖI). Instimtets verksamhet har hittiUs inriktetsfrämst på invandrartolkulbildmng, teckenspråksut-bUdning samtkontekttolkutbildnmg. Vid TÖI utexammeras ett 20-tel översättere vartredje termin med en översätteratbildning som omfatter 60 poäng. Regeringen anslog budgeteret 1993/94 särskildamedel för den förste intemationella konferenstolkutbildningen i Sverige.Regermgen har dessutom för budgeteret1994/95 tillfört TÖI medel för planermg och genomförande av visskonferenslolk- och översätteratbildning. Det kommer dock att krävas ytterligareutbyggnad av utbUdningar för tolkar ochöversättere med utgångspunkt i det förväntede behovet vid en svenskt medlemskap i men även med tenke på kommandepensionsavgångar inom dessa yrken. Vad gäller tolkning från svenska till övrigaEU-språk har ansvariga tolkchefer i EU uttryckt ett sterkt önskemål omsommarkurser i för redan verksamma tolkar med svenska som passivtspråk. Europaparlamentetgjorde /jum 1994 en ansats genom att ge en kurs vid riksdag för 14 professionella tolkar med svenska sompassivt språk. Vidare kommer art anordna en kurs i Brysselför blivande svenska tolkar . Utöver dentolk- och översätteratbildmng som TÖI erbjuder finns alternativet att umyttjautländska utbildmngsanordnare. I ert läge där flertelet nordiska länder är medi EU kan det vidare vara lämpligt att Uttedamöjligheterna till ert nordiskt samarbete kring utbildningen av konferenstolkaroch tolklärare. Tolk- och översätteratbildningarna bör i förstehand avse tolknmg från engelska,tyska och franska till svenska. Utbildning i övriga officiella EU-språkfår tolkar vid inom ramen för sin ordmarie fortbildning. Av avgörandebetydelse för möjligheterna art expandera tolkut- bildnmgarna är tillgången på kvalificerade tolklärare. En viktig förat- 198 sätmmg för att kompetente lärareskall kunna knytes till utbildningarna vid en expansion är ert klart stellnmgstegande rörandelångsiktigheten i Prop. 1994/95:19 prioriteringen av utbildning på detteområde. anför att de mmdre folkrika stetemas nationalspråk kan fåsvårt att hävda sig reellt i EU, om och när antelet steter och språk ökar ävenom språken tillerkänns officiell stems. Nämnden föreslår att oldcaspråkliga konsekvenser av ett svenskt medlemskap i blir föremål för enallsidig uttedning. 16 Hälso- ochsocialpolitiska frågor Regeringens bedömning: Vid ett medlemskap beslutes i huvudsak de hälso-och socialpolitiska frågorna itetionellt. kommer emellertid sommedlem att te del av det omfattande samarbete som medlemsstetema bedriver momdessa områden. Det gäller i förste hand ett antel program och nätverk på detsocialpolitiska området. Även inom dethälsopolitiska området sker ett omfattande samarbete. Bl.a. gäller attgemenskapen till skydd för folkhälsan skall främjasamarbetet mellan medlemsländema. Rådet kan därvid vidte stimulansåtgärderoch utfärda rekommendationer, dock utan syfte att uppnå en harmomsering avmedlemsländernas lagstiftning. Samarbetet understöds också genom attnyckelområden anges och handlingsprogram utarbetes. Medlemskapet ger Sverigemöjlighet att aktivt delte i och påverka dette samarbete. har i medlemskapsförhandlingama åtegitsig art avskaffa import-, export-, partihandels- ochtillverkdngsmonopolen på alkoholområdet. De kommer art ersattes av ettalkoholpolitiskt motiverat tillstendssystem. Deteljhandelsmonopolet behålls.Kommissionen har inte furmit adedning att på eget imtiativ vidte åtgärder motdetta monopol. på punktskarteområdet konuner vid ert medlemskap angälla även alkoholdrycker har medgivits rart att mängdmässigt begränsaden avgiftsfria uiförseln av drycker Den svenska alkoholpolitiska målsätöungen art minska den totela alkoholkonsumtionen sättsinte i fråga. Den alkoholpolitiskakommissionens förslag till sfrategi på dette område remissbehandlas förnärvarande. Detfiims mte några skäl art förändra den svenska narkotikapolitiken vidett medlemskap i . Kampen mot missbrak och narkotikabrottslighet ärprioriterade områden inom gemenskapen. Som medlemkommer art fullt ut delte i de fora som konuner art påverka deneuropeiska utvecklingen på narkotikaområdet. kommer bevaknmgen avgränsema mellan och EU:s medlemsländer art ske i andra former än denuvarande så att illegal införsel avnarkotika förhindras. Verksamheten konuner att stödjas av ett ökatsamarbete mellan medlemsländemas polis- och milmyndigheter Fördragenger inte rådet någon allmän kompetens att lagstifta i socialpolitiskafrågor som sådana frågor vanligen definieras i . Medlemsstetema utformar själva sin socialpolitik. Iavsnirt 11 om fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapitelhar redogjorts för de möjligheter grandfördragen ger att lagstifta omförverkligande av den irue marknaden, bl.a. vad avser social trygghet förpersoner som flytter inom Den nu gällande sekundärlagstiftningen på detteonuåde har Prop. 1994/95:19 också översiktligt berörts under dette avsnitt. Bristen på befogenhet för rådet art lagstifta pådet socialpolitiska fältet innebärdock inte att gemenskapen och kommissionen är overksamma på detteonuåde. På grandval av artikel 118 i främjar kommissionen samarbete mellan medlemsländemabl.a. på området social trygghet. Ett omfattende samarbete i form avprogram och nätverk har också utvecklats. Genom det till det Sociala protokollet fogadeavtelet om socialpolitUc som närmare beskrivs under avsmrt 18 omarbetsmarknads- och arbetslivsfrågor, harrådet i avtelets artUcel 2.3 fart möjlighet att uten Storbritenniens medverkanmed enhällighet beslute om dfrektiv om social frygghet och socialt skyddför arbetstegarna. Bestämmelser som antes edigt artikel 2 skall mte hmdra enmedlemsstet att behålla eller införa sttängare skyddsåtgärder som är föredigamed grandfördragen. Några förslag om sådana minimiduektiv på dette område finnsännu inte. Inte heller på det hälsopolitiskaområdet har unionen någon i grandfördragen given allmän kompetens an lagstiftai form av dfrektiv eller förordmngar Medlemsteteraa utformar själva smlagstiftmng på det hälsopolitiska fältet.Grandfördragen ger dock som ert led i förverkligandet av den inremarknaden och den fria rörligheten för personer rådet kompetens att lagstifta om ömsesidigt erkännande av examina bl.a. för hälso-ochsjukvårdspersonal. Denna fråga har berörts under avsmtt 11. Inom ramen för den fria rörligheten för varor kanrådet lagstifta om tillnärmiung av medlemssteteraas lagstiftning bl.a. vadavser läkemedel, kosmetika, medicmtekdska produkter och tobak. Dessaregler har likaledes beskrivits i avsmrt 11. Inom området för läkemedel harrådet beslutet om regler vars primära syfte är att väma folkhälsan samtidigtsom en utvecklmg av handeln inom udonen underlättes. Reglema rör kontrollen avläkemedel och omfatter bl.a. tillstend för försäljning, tillverkning ochimport, inspektionsverksamhet samt återkallelse av tillstend. Av särskiltinttesse är de nya reglerna om godkäimande av läkemedel som kommer art gällafro.m. Genom dessa regler kommer bl.a. läkemedel som ärresultetet av bio- eller högteknologisk forskning art godkännas förmarknadsförmg och försäljning inom hela unionen genom ett centtaliseratförfarande som administteras av en europeisk läkemedelsmyndighet med säte i . Genom Maasfrichtfördraget har gemenskapenemellertid tillagts en viss behörighetvad gäller frågor som rör folkhälsan i medlemsländerna. har skertgenom ändruigar i dels genom ert tillägg till artikel 3, betecknat3(o), varav framgår att skyddet för folkhälsan skall ingå som en del i gemenskapens verksamhet att uppnå de gemensanuna målen,dels genom en under rabriken folkhälsa i avdelning X, upptegenny artikel 129. I artikel 129 förste punktensägs att unionen skall bidra till att säkerstella en höghälsoskyddsnivå för märmiskor genom att främja Prop. 1994/95:19 samarbetetmellan medlemsländema och vid behov stödja deras msatser Gemenskapen skallsärskilt inrikte sma msatser på ert förebyggande arbete vad gäller de storafolksjukdomarna, inklusive narkotikamissbraket.Detta skall ske genom art gemenskapen främjar forskning om sjukdomamasorsaker och överförmg samt genom hälsoupplysning och hälsoundervisnmg. Edigt artikelnsandra punkt skall medlemsstetema i samverkan med kommissionen inbördes samordnasm politik och sma program på de områden somavses i förste punkten. Även kommissionen kan te lämpliga imtiativ föratt främja en sådan samordmng. Vidare skalledigt artikefris ttedje punlct gemenskapen och medlemsstetema främja samarbetetmed ttedje land och behöriga mtemationella orgamsationer på folkhälsansområde. För att bidratill de mål som stells upp i artikeln kan rådet edigt förfarandet i artUcel189b dels beslute om stunulansåtgärder som dock mte får omfatte någon harmomseringav medlemsstetemas lagar elier andra förfatmingar, dels ante rekommendationergenom beslut med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. På grandval avartikel 129 har konunissionen i en rapport dragit uppriktlinjer för det fortsatta arbetet med folkhälsofrågoma. I rapportenredovisas vissa nyckelområden som bör prioriteras och där kommissionen avser att lägga fram flerårsprogram.De områden som uppmärksammas ärföljande: folkhälsoarbete med betoning på utbUdning, mformation och vidareutbildning; insamimg avhälso- och sjukdomsdate liksom hälso- och sjukdomsmdikatorer; alkohol,tobak och cancer; droger; aids och andra smittosamma sjukdomar; olyckor ochskador; miljörelaterade sjukdomar; ovanligasjukdomar. Inom dessa områden har kommissionen hirtills presenterat erthandlmgsprogram såvirt gäller kampen mot cancersjukdomar Någrasvårigheter för att aktivt bidra till samarbetet på det hälsopolitiskaområdet, sådant dette bedrivs eller planeras, föreligger inte. 16.3.1 Unionens kompetens på alkoholområdet Alkoholpolitik är inte en fråga pågemenskapsnivå inom EU. Alla medlemsländer har dock anslutit sig tillVärldshälsoorgadsationens (WHO) hälsoprojekt där också alkoholfrågan berörs. Rådet har ien rekommendation uppmanat kommissionen art vid utformning av regler förhandel med alkoholdrycker beakte det arbete som sker i WHO. Bland de 37 målför förbättrad hälsa som WHO:s europaregion har stellt upp firms målet art sänka alkoholkonsumtionen med fram års nivå. För dette ändamål bör varje land utveckla en mångsidig alkoholpolitik, där en höjning av skatten på 202 alkohol och en ökad kontroll avtillgängligheten nämns som verksamma Till hjälp för artförverkliga dessa mål har Europaregionen . uterbetet en handlingsplan {European Alcohol Action Plan).Även derma handluigsplan har antegitsenhälligt av alla Europaregionens steter I arbetet med att förverkliga denna plan har WHO tegit uppdiskussioner Även iunionens cancerprogram {Europé Against Cancer) tes alkoholfrågan upp somden andra stora riskfaktorn för cancer Ett råd tillmedborgarna i medlemsländema för an minska risken för cancer är artnunska alkoholkonsumtionen. Inom unionenbesluter varje enskilt land om vilken alkoholpolitik respektive land skall driva. Alkoholpolitiken berörs dock indfrekt vidert medlemskap genom art vissa av de alkoholpolitiska medel som Sverigeanvänder sig av i syfte art minska alkoholkonsumtionen faller under EG:shandelspolitiska regelsystem. gäller framför allt de svenska alkoholmonopolen,marknadsföringsreglema för alkoholdrycker, alkoholskartemaoch begränsnmgen av den private införseln av alkoholdrycker Dessutom måsteEG:s konkurrensregler tillämpas även vid försäljning av alkoholdrycker Den i grandläggande principen omvarors fria rörlighet över gränsema omfatter i princip även alkoholdrycker,teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat. Vm och vinbaserat brännvin betraktesdessutom som jordbraksprodukter och faller även under EG:sjordbraksregler Inom unionen har medlemsländeraa genomRomfördraget åtegit sig art avskaffa mllar, kvantitetiva restriktioneroch andra handelshinder i handeln med varandra. Artikel 37 i behandlar stetiigahandelsmonopol. De skall vara så utformade att de mte diskriminerarprodukter från andra medlemsländerFördragets artikel 36 irmehåller undantegsregler för resttiktioner i handelnsom är till skydd för bl.a. människors hälsa. I förhållande till är det främst dehandelsbegränsande inslagen i den svenska alkoholpolitiken som berörs,dvs. import-, export-, tillverknings-,partihandels- och deteljhandelsmonopolen för spritdrycker, vin ochsterköl. Dessa frågor har varit föremål för förhandlmg med EG-sidan. På gemenskapensinre marknad kommer begränsningar i resandes införsel av varor för persodigtbrak att vara avskaffade. För konsumenter kommer gränshandeln således iprincip att vara fri. och fårdock övergångsvis tillämpa vissa restriktioner för införsel av alkoholdrycker Gemenskapsbestemmelsemapå skatteområdet har redovisats i avsnitt 11 om fri rörlighet för varor,personer, tjänster och kapitel. Med hänsyn tilldet nära sambandet med alkoholpolitikens mål och medel återges även härde för sammanhanget viktigaste reglema. Edigt ett av degrandläggande direktiven (92/12/EEG) skall punktskat ter tes ut på alkohol, tobak och mineralolja. Bestemmelser om de skattebelagda områdenas omfatming och omminimidvåer för skattesatser ges i särskilda direktiv (se under avsnitt 11 om punktskatter). Från direktiv /12/EEG har Darunark medgivits ert undanteg, som är 203 tidsbegränsat art gälla t.o.m.utgången av . möjligt för att vidprivatinförsel tills vidare behålla nuvarande Prop. 1994/95:19 avgifter påsprit och tobak även om varorna redan är beskattede i ert annat medlemsland. Undantegetinnebär också en rätt för att mängdmässigt begränsa den avgiftsfriamförseln av sprit och tobak. I dansk mllagstift-ning har dessa kvantiteter angivils, varvid skillnad görs mellaninresande från annat medlemsland, som vistets mer , eller mindre än 36timmar utenför . ResttUctionema ärbetydligt sttängare i det sismämnda fallet (mgen sprit, små mängdertobak). Det danska konttoUsystemet bygger på art den somreser ui i från ert annat medlemsland skall deklarera införselsom överstiger de tUlåtna kvantiteterna. Förändamålet har tryckts särskilda kort varav ert exemplar skall lämnat i särskUt angiven ordning till mil- och skattemyndighetemaoch det andra behållas för art uppvisas vid evenmdl efter-konttoll. Avgiftendebiteras edigt inbetelnmgskrav från myndighetema. En speciell formav gränshandel är den s.k. texfreeförsäljningen. Den tUlåts inom gemenskapenfram till den 30 jum 1999. Undanteg från beskatming gäller dock endastkvantiteter motsvarande dem som gäller vid mförsel från ttedje land. Konfrollenskall ske vid försäljnmgsstellet. I övrigt skall som en följd av gemenskapens inremarknad i prmcip alla gränsformaliteter upphöra avseende transporter avvaror över de inre gränsema. På den indfrekte beskatmingens område haruterbetets nya system inom gemenskapen för art hantera beskattningen av varorsom förs mellan olika medlemsländer med i huvudsak bibehållande av pruicipen om att beskattningen skall tUlfalla detland där varan konsumeras och med bibehållande av en konttoll av att olikavaror mte orättmätigt undgår beskattning. Vad gäller import för egetbrak gäller dock det motsatte, dvs. attvaroma beskattes i inköpslandet. För att möjliggöra en åtskillnad mellankommersiell och privat import har genom dfrektiv 92/12/EEG mförts vissa lägstemdUcativa kvantiteter - öl, vm och sprit. Ettöverskridande av dessa nivåer innebär dock mte i sig något otillåtet. Omkvantiteterna överskrids är det den resandes sak att bevisa att varoma inte äravsedda för kommersiellt brak. För beskattningenav varor som ttansporteras över de inre gränserna gäller inom gemenskapen två olika system för mervärdesskatt och för punktskatterSystemen är reglerade i! ert antel direktiv. Samtliga medlemsländer måsteanvända sig av dessa system. Något utrymme för art konsfruera ett helt egetnationellt system finns således inte. Påmervärdesskattesidan gäller nu ert system som kan betecknas som en övergångsordnmg. Ordningen skall gälla fram till . Denna ordning är i princip densamma som gäller i med undanteg för art beskatmingen inom gemenskapen inte är kopplad till själva gränsöverskridandet. För kontrollen av förfarandet har inrättets ert krav på art köparen för säljaren skall ange sin registreringsnummer som mervärdesskatteskyldig och art dette nummer skall kunna konttolle ras av säljaren via den nationellaskattemyndigheten genom ett särskilt datesystem. På punktskarteområdet finns intenågon övergångsordning. som nu tillämpas mom gemenskapen äravsedda art vara den slutiiga Prop. Grandstommen i systemetär art punktskatter skall utgå bl.a. på alkohol i edighet med särskilda direktiv. punktskatter skall utgå skall kunnaframstellas och lagras i obeskattet skick i särskilda auktoriserade skatteupplag. ttansporteras i obeskattet skickmellan sådana lager, även när lagren finns i olika medlemsländer Vissdokumentetion skall då medfölja varoma. Beskattning skall ske när varomafrigörs för konsumtion. bedriver sedan lång tidtillbaka en resfriktiv alkoholpolitik med detövergripande syftet att mmska alkoholkonsumtionen och därmed alkoholskadorna i samhället. En vadig uppskatöungär art bortemot 300 000 svenskardricker alkohol så art de får problem med sm hälsa, sitt arbete och sin farmlj. Det beräknas att ca 6 000svenskar avlider pågrand av alkoholen. måste därför även fortsättningsvis bedriva en aktivalkoholpolitik för art yrterligare minska alkoholskadorna. Grandema försvensk alkoholpolitik lades fast alkoholpolitiska beslut. Riksdagenhar därefter vid upprepade ttilfällen uttelat sirt stöd för en fortsatt aktiv alkoholpolitik. Målet för alkoholpolitikenskall vara att begränsa alkoholensskadeverkningar genom att sänka den totela, alltför höga alkoholkonsumtionen. Denna sfrategi bygger på omfattende kunskaper och beprövade erfarenheter avtillgänglighetens betydelse för utvecklingen av totelkonsumtionen ochalkoholskadorna. En ökad tillgänglighet avalkohol medför en ökad konsumtion och ju mer alkohol som totelt dricks iett samhälle, desto fler storkonsumenter kommer det att finnas och desto flerkommer att få skador av sitt drickande. viktigaste medel för att begränsatillgängligheten är alkoholmonopolen och prispolitiken. Den svenskaalkoholpolitiken kompletterar dessa åtgärder med bl.a. följande: -begränsning av den private mförseln -restriktiva regler för servermgstillstend till resteuranger -åldersgränser vid försäljning av alkoholdrycker -förebyggande verksamhet inom socialtjänst, hälso- och sjukvård m.m. -allmän hälsoupplysnmg, information om alkoholens skadeverkningar m.m. Som nämnts har dettesynsätt om tillgänglighetens betydelse för ertlands alkoholkonsumtion och skadeutveckling numera också anammats av WHO och ligger till grand för Europaregionenshandlingsplan för art minska alkoholskadorna i . Man kan ocksåsäga art i sinrekommendation om en mångsidig alkoholpolitik exemplifierar med dealkoholpolitiska åtgärderna som vidtegits i de nordiska länderna. Vid en internationell jämförelse har enrelativt låg alkoholkon sumtion per capite, även om man terhänsyn till den icke stetistikförda konsumtionen. Till följd härav ärockså skadenivån lägre än i jämförbara industtiländer EES-avtelet och ettevenmdlt medlemskap innebär dock Prop. att kommer närmare övrigaEuropa och därmed länder med en mindre resttiktiv alkoholpolitikoch med andra dryckesmönster och attityder till alkohol. i ettlängre tidsperspektiv kan det finnas risk för att våra höga svenskaalkoholpriser på grand av marknadsanpassiung och slopad gränskonttoll kommerart påverkas nedåt. Det betyder att vi på lite måste bitte alternativa sttategier förart motverka effekterna av en försvagadprispolitik. Risken är annars art konsumtionen kommer art öka.