prop · GH03178 · 1994-01-01 00:00:00 — 17 Om den kommunala nämnd som avses i 16 finner att funktionskontrollanten har åsidosatt sina skyldigheter får nämnden besluta att en annan funktionskontrollant skall utses. Nämnden skall, i de fall funk- tionskontrollanten har riksbehörighet, anmäla sitt beslut till det organ som meddelat riksbehörigheten. Nämndens beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 18 Efter ansökan kan prövas om vissa slag av material, konstruktioner eller anordningar får användas i byggnadsverk (frivilligt typgodkännande). Om det behövs till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa, får regeringen föreskriva att material, konstruktioner eller anordningar får användas i byggnadsverk endast efter godkännande (obligatoriskt typgodkännande). Vid meddelande av typgodkännande får bestämmas att fortlöpande kontroll skall utföras (tillverkningskontroll). Även utan samband med typgodkännande får efter ansökan bestämmas att tillverkningskontroll skall utföras. 19 Typgodkända eller tillverkningskontrollerade material, konstruktioner och anordningar skall förutsättas uppfylla kraven enligt 2 i de avseenden som godkännandet eller kontrollen gäller. 20 Typgodkännande och beslut om tillverkningskontroll som avses i 18 meddelas av de organ som har ackrediterats för detta ändamål enligt 14 lagen (1992:1119) om teknisk kontroll. 21 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de närmare föreskrifter som behövs för att byggnadsverk skall uppfylla kraven enligt 2 första stycket. 22 För att uppfylla åtaganden enligt avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet () får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter 1. om krav på byggprodukter för att de enligt 4 skall vara lämpliga för avsedd användning, 2. om bestyrkande av överensstämmelse med gällande krav på byggprodukter, hissar eller värmeanordningar, 3. om märkning av byggprodukter, hissar och värmeanordningar som förutsättning för att de skall få släppas ut på marknaden och användas, och 4. om sådana byggprodukter som är av mindre betydelse med hänsyn till hälsa och säkerhet och där tillverkaren har utfärdat en försäkran om byggprodukternas överensstämmelse med allmänt erkänd och tillämpad teknik. 23 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för kontroll av att föreskrifter utfärdade med stöd av 21 följs och att sådana anordningar som avses i 13 hålls i stånd. 24 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de föreskrifter om funktionskontrollanter som behövs utöver bestämmelserna i 15-17 . 25 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om typgodkännanden och tillverkningskontroll. Denna lag träder i kraft , då byggproduktlagen (1992:1535) skall upphöra att gälla. Den nya lagen skall inte tillämpas i ärenden enligt (1987:10) som avgjorts av kommunen före ikraftträdandet. 2.3 Förslag till lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74) Härigenom föreskrivs att 32 och 33 civilförsvarslagen (1960:74)[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 32 [2] Avser någon att uppföra, bygga till eller bygga om en anläggning eller en byggnad inom en skyddsrumsort, skall han anmäla detta till kommunen. Undantag från sådan anmälningsskyldighet får föreskrivas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av kommunen. Det åligger kommunen att lämna den som har gjort anmälan besked huruvida skyddsrum skall anordnas i anläggningen eller byggnaden och, om så är fallet, uppgift om det antal personer som skall beredas plats i detta. Avvikelse från det besked som avses i första stycket får göras endast om 1. den som har gjort anmälan medgiver det, 2. bygglov eller 2. bygglov inte har godkännande enligt 33 sökts från andra stycket icke har beskedets dag, sökts från beskedets dag eller 3. bygganmälan inte har gjorts inom den tid som anges i 2 och det är fråga om åtgärder som får vidtas utan bygglov eller 3. i fråga om 4. ombyggnaden inte anläggning eller byggnad har påbörjats inom den tid som tillhör staten och som anges i 2 och det är som får byggas om utan fråga om anläggning eller bygglov, ombyggnaden byggnad som tillhör inte har påbörjats inom staten och denna får den tid som anges i 2. byggas om utan att bygganmälan görs. 33 [3] Föreligger skyldighet Byggherren skall se att söka bygglov för till att ett anläggning eller byggnad byggnadsföretag inom en inom skyddsrumsort, skyddsrumsort ankommer det på överensstämmer med besked att vid enligt 32 samt med be- prövning av ansökan om så-stämmelserna i 29 och 30 dant lov tillse, att och med stöd av dessa byggnadsföretaget meddelade föreskrifter. överensstämmer med besked enligt 32 samt med bestämmelserna i 29 och 30 och med stöd av dessa meddelade föreskrifter. Vill någon, då Vid byggsamråd enligt 9 skyldighet ej föreligger kap. 7 plan- och att söka bygglov, utföra bygglagen (1987:10) sådant byggnadsföretag skall en genomgång göras som avses i 32 , åliggerav de åtgärder för det honom att i förväg besiktning, tillsyn och inhämta övrig kontroll som är godkännande av nödvändiga för att ett byggnadsföretaget i skyddsrum skall kunna omförmälda hänseenden, antas komma att uppfylla dock ej i fråga om de krav som ställs med byggnad som tillhör stöd av 29 och 30 . staten. Föreligger ej besked Bestämmelserna i 9 kap. enligt 32 , må bygglov 9 och 10 plan- och eller godkännande enligt bygglagen (1987:10) om andra stycket ej kontroll m.m. och om meddelas. slutbevis skall tillämpas på arbetet med att utföra skyddsrummet. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Lagen omtryckt 1984:1026. [2]Senaste lydelse 1987:152. [3]Senaste lydelse 1987:152. 2.4 Förslag till lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822) Härigenom föreskrivs att 22 naturvårdslagen (1964:822)[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 22 Tavla, skylt, inskrift eller därmed jämförlig anordning för reklam, propaganda eller liknande ändamål får ej finnas varaktigt anbringad utomhus utan tillstånd av regeringen eller statlig eller myndighet som regeringen bestämmer. Vad i första stycket sägs gäller icke anordning som tjänar till upplysning om på stället bedriven affärsrörelse eller annan verksamhet och ej heller anslagstavla för meddelanden rörande kommunala angelägenheter, föreningssammanträden, auktioner eller dylikt. Dock får hos myndighet som avses i första stycket sökas tillstånd jämväl beträffande anordning som här avses. Har sådan anordning anbringats utan tillstånd eller i strid mot givet tillstånd och finnes den vara uppenbart vanprydande i landskapsbilden, får myndigheten meddela föreläggande om avlägsnande av anordningen eller vidtagande av annan erforderlig åtgärd därmed. Affisch eller annan tillfällig anordning utomhus för reklam, propaganda eller liknande ändamål skall av den som anbringat eller låtit anbringa anordningen avlägsnas efter anbringandet, om ej regeringen eller statlig eller myndighet som regeringen bestämmer medgivit annat. Vad nu sagts gäller ej anordning eller på anslagstavla anbringade meddelanden som avses i andra stycket. Bestämmelserna i denna Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte paragraf gäller inte anordningar inom väg- anordningar inom vägområde område eller för vilka eller för vilka bygglov bygglov krävs eller har krävs eller har lämnats. Bestämmelserna Bestämmelserna gäller inte gäller inte heller sådanaheller sådana åtgärder åtgärder som inte kräver avseende skyltar och bygglov efter beslut ljusanordningar som inte enligt 8 kap. 5 första kräver bygglov efter stycket 7 plan- och beslut enligt 8 kap. 5 bygglagen (1987:10). första stycket eller andra stycket 7 (1987:10). Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Lagen omtryckt 1991:641. 2.5 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 18 kap. 11 fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 18 kap. 11 [1] Den eller de kommunala Den eller de kommunala nämnder som fullgör nämnder som fullgör uppgifter inom plan- uppgifter inom plan- och och byggnadsväsendet byggnadsväsendet skall i skall i behövlig behövlig omfattning, omfattning, enligt enligt närmare närmare föreskrifter av föreskrifter av regeringen eller den regeringen eller den myndighet som myndighet som regeringen regeringen bestämmer, bestämmer, lämna lämna skattemyndigheten skattemyndigheten uppgift om arten och uppgift om arten och omfattningen av den omfattningen av den byggnadsverksamhet som byggnadsverksamhet som avses med lämnade bygg- avses med bygglov, riv- lov, rivningslov, ningslov, marklov, marklov eller tillstånd bygganmälan eller till- enligt förhandsbesked. stånd enligt förhandsbe- sked enligt (1987:10). Uppgift skall lämnas för Uppgift skall lämnas för varje fastighet för sig varje fastighet för sig senast efter senast efter utgången av varje utgången av varje kvartal kvartal och omfatta de och omfatta de lov och lov och tillstånd som tillstånd som lämnats samt lämnats . de bygganmälningar som kommit in . skall, enligt föreskrifter av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, lämna skattemyndigheten uppgift om sådana beslut av som är av betydelse för fastighetstaxeringen. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [1]Senaste lydelse 1991:1679. 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring Härigenom föreskrivs att 1 och 12 lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 När en näringsidkare När en näringsidkare uppför en byggnad som uppför en byggnad som helt eller till över- helt eller till över- vägande del skall vägande del skall användas användas som bostad för som bostad för permanent permanent bruk eller i bruk eller i fråga om fråga om sådan byggnad sådan byggnad utför utför ombyggnadsåtgärder åtgärder som fordrar som fordrar bygglov och bygganmälan och som som avsevärt förlänger avsevärt förlänger bygg- byggnadens brukstid, nadens brukstid, skall skall det för det för byggnadsarbetet byggnadsarbetet finnas finnas en bygg- en byggfelsförsäkring. Byggfelsförsäkring behövs dock inte i fråga om en- eller tvåbostadshus när ett sådant garanti-, försäkrings- och avtalsskydd finns som utgör villkor för statlig bostadsfinansiering. 12 Att byggnadsarbetet Att byggnadsarbetet inte får påbörjas förrän ettinte får påbörjas förrän ett bevis om bygg- bevis om bygg- felsförsäkring har felsförsäkring har företetts för den eller företetts för den eller de de nämnder som fullgör nämnder som fullgör kommunens uppgifter kommunens uppgifter inom inom plan- och plan- och byggnadsväsendet, framgårbyggnadsväsendet, framgår av 9 kap. 1 andra av 9 kap. 12 plan- och stycket (1987:10). bygglagen (1987:10). Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Utredningen om översyn av (1987:10), PBL, m.m. (M 1992:03), Plan- och byggutredningen, påbörjade sitt arbete (dir. 1992:104). Vissa frågor, som enligt direktiven skall behandlas i en första etapp, redovisades i betänkandet Anpassad kontroll av byggandet (SOU 1993:94). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. De lagförslag som lagts fram i betänkandet finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. Närmare 170 remissyttranden har avgivits. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Miljö- och naturresursdepartementet (Dnr M93/3512). Enligt direktiven skulle den första etappen av utredningsarbetet omfatta överväganden och förslag i fråga om samordningen av reglerna i PBL med den nya byggproduktlagen (1992:1535). Utredningen fann det ändamålsenligt att behandla frågor om bygglov, tillsyn och kontroll i hela dess vidd. Därigenom har förslag också presenterats som har samband med flera frågor som kommer att behandlas i kommande etapper av utredningsarbetet. Nästa utredningsetapp skall enligt direktiven behandla frågor bl.a. om miljöhänsyn i den fysiska planeringen, detaljplaneprocessen och med- borgarinflytande. Däri ingår att skapa förutsättningar för att underlätta tillämpningen av den s.k. kretsloppsprincipen. fick utredningen dessutom tilläggsdirektiv rörande bl.a. förutsättningarna att skydda parker och grönområden i våra städer och tätorter (dir. 1993:122). Utredningen har överlämnat sitt andra betänkande Miljö och fysisk planering (SOU 1994:36). I detta ärende, som grundar sig på utredningens första betänkande, föreslås i korthet följande. Bygglovsprövningen inskränks till att avse endast en prövning av lokaliseringen och den närmare placeringen och utformningen av byggnader m.m. Beträffande de tekniska egenskapskraven på byggnader och andra anläggningar föreslås ett från lovprövningen fristående tillsyns- och kontrollförfarande som mer liknar vad som gäller på andra områden. Bestämmelserna om de tekniska egen- skapskraven föreslås flyttas från PBL och sammanföras med reglerna i byggproduktlagen till en ny lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. För områden inom detaljplan föreslås att kommunen skall kunna besluta att byggande i enlighet med planen inte skall behöva föregås av en särskild bygglovsprövning. Därutöver föreslås vissa mindre ändringar som föranleds av förenklings- och rationaliseringsskäl. I fråga om bygglovsplikten föreslår utredningen omfattande ändringar i förhållande till dagens ordning. Förslagen i denna del skall enligt utredningen ses som ett fullföljande av principen att den fysiska planeringen i huvudsak är en angelägenhet. Det innebär att den enskilda kommunen utifrån sina lokala förutsättningar i ökad utsträckning skall få möjlighet att avgöra vilken prövning som behövs i enskilda fall. För områden utanför detaljplan skall lov krävas bara i viss grundläggande omfattning. Lovpliktens omfattning därutöver skall kunna beslutas av kommunen i översiktsplan. Den av utredningen föreslagna grundnivån för lovplikten är således av ett annat slag än dagens över landet generella regler om bygglovsplikt. innebär beslut i områdesbestämmelser om ökning eller minskning av lovplikten att det görs undantag från vad som kan betraktas som normala krav på bygglov. Den av utredningen föreslagna ordningen är av en helt annan karaktär. Normgivningskompetensen är enligt förslaget genom delegation delad mellan och kommunerna. De i lagen uppställda minimikraven på bygglov förutsätter kompletteringar genom kommunala beslut. För att göra det möjligt att lägga förslag och genomföra önskvärda förändringar i detta avseende har regeringen i prop. 1993/94:116 Normgivningsfrågor på dataskyddsområdet, m.m. föreslagit att bemyndigandet i 8 kap. 7 regeringsformen ändras så att regeringen i lag bemyndigas att meddela föreskrifter om bl.a. bygglovsplikt för byggande. Mot den redovisade bakgrunden har regeringen valt att inte nu lägga förslag i här berörda hänseenden. Av nämnda proposition framgår dock att regeringen gör den bedömningen att utredningens förslag i denna del är väl ägnat att ligga till grund för fortsatta överväganden. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets förslag till ändringar har godtagits. (1987:10), PBL, innehåller bestämmelser om planläggning av mark och vatten och om byggande. Här redovisas i huvudsak de bestämmelser som rör byggande. I PBL finns således bestämmelser om och på vilka villkor som vissa åtgärder får vidtas när det gäller olika slag av byggnader och andra anläggningar och annat som ingår i bebyggelse. Bland dessa villkor ingår att anläggningarna m.m. skall ges vissa egenskaper. Kommunerna skall övervaka att villkoren efterlevs. I ett stort antal fall får arbetena inte påbörjas utan ett särskilt tillstånd - bygglov - från kommunen. PBL reglerar rätten att vidta vissa åtgärder. Sådana åtgärder är att bygga, riva, schakta och fylla respektive att vidta annan åtgärd. Åtgärden att bygga indelas i sin tur i nybyggnad och ändring av byggnad. Nybyggnad benämns ibland uppförande. Begreppet ändring av byggnad delas upp i tillbyggnad och annan ändring. Tillbyggnad är att utöka en befintlig byggnad, t.ex. genom påbyggnad. Att vidta annan ändring beskrivs som att ta i anspråk, inreda, installera, färga om m.m. I två fall definieras annan ändring som ombyggnad. Det ena är om byggna- den ändras på ett sätt som dels fordrar bygglov, dels avsevärt förlänger brukstiden för byggnaden eller en del av den. Det andra är om byggnaden eller en del av byggnaden inreds i syfte att väsentligt förändra användningen. Bestämmelserna om bygglov finns i 8 kap. PBL. Kapitlet inleds med ett antal bestämmelser som anger bygglovspliktens omfattning för olika situationer. Därvid gäller särskilda regler för områden med detaljplan och för en- eller tvåbostadshus, småhus. Beträffande de sistnämnda gäller olika regler beroende på om åtgärden skall vidtas inom detaljplan eller utom detaljplan och - när huset inte ligger inom detaljplan - om det är fråga om ett område med samlad bebyggelse eller inte. Samlad bebyggelse föreligger om bebyggelsegruppen utgörs av 10-20 hus och de bebyggda tomterna gränsar till varandra eller åtskiljs endast av väg, parkmark o.d. (bet. 1986/87:BoU1 s. 100). Kommunen kan genom föreskrifter i detaljplan eller områdesbestämmelser i viss utsträckning reglera bygglovspliktens omfattning. Den materiella prövningen av en ansökan om bygglov sker mot i 2 och 3 kap. och de bestämmelser i dessa avseenden som utfärdats med stöd av bemyndiganden i PBL. Det krävs bygglov för att uppföra byggnader, göra tillbyggnader och för att ta i anspråk eller inreda byggnader helt eller till viss del för väsentligen annat ändamål än det för vilken byggnaden senast har använts eller för vilket bygglov lämnats. Vidare krävs bygglov för vissa väsentliga ändringar av byggnaders konstruktion, för installation och väsentliga ändringar av va-anläggningar och hissar. För småhus gäller vissa undantag. Bygglov krävs t.ex. inte för s.k. friggebodar och anordnande av mindre uteplatser i anslutning till småhus, om de uppförs längre från gränsen till granntomten än 4,5 m. I fråga om ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller därmed jämförlig näring inom områden som inte omfattas av detaljplan, krävs bygglov endast för att ta i anspråk eller inreda byggnaden helt eller till viss del för väsentligen annat ändamål. Vidare är va-installationer bygglovsfria om ett småhus skall vara anslutet till en egen anläggning, liksom vissa ändringsåtgärder beträffande sådana hus. För småhus utanför samlad bebyggelse gäller att också mindre tillbyggnader och alla komplementbyggnader, murar och plank som uppförs längre från gräns till granntomt än 4,5 m samt vissa mera omfattande ändringsåtgärder är bygglovsbefriade. De bygglovsbefriade åtgärderna får vidtas närmare tomtgränsen än 4,5 m om den berörde grannen samtycker. Inom områden med detaljplan gäller en utökad bygglovsplikt. Bygglov krävs för vissa åtgärder som innebär att en yttre utseende avsevärt påverkas. De eljest bygglovsfria ekonomibyggnaderna för jordbruk m.m. är bygglovspliktiga inom detaljplan. Bygglov krävs aldrig för uppförande av eller åtgärder med de av totalförsvarets byggnader som är av hemlig natur. 4.1.3Kommunala beslut om bygglovspliktens omfattning Kommunen kan som nämnts i viss utsträckning reglera bygglovspliktens omfattning genom bestämmelser i detaljplaner eller områdesbestämmelser. Sådan reglering kan göras både i mildrande och skärpande riktning. Således får kommunen besluta att bygglov inte krävs för att på det sätt som närmare anges i planen eller områdesbestämmelserna uppföra, bygga till eller på annat sätt ändra komplementbyggnader och göra mindre tillbyggnader, bygga till eller på annat sätt ändra industribyggnader samt vissa ytterligare installations- och ändringsåtgärder. För områden som utgör en värdefull miljö får kommunen bestämma att bygglov krävs också för vissa åtgärder som eljest skulle få utföras utan bygglov, t.ex. omfärgning av småhus inom ett område som omfattas av en detaljplan. Vidare får kommunen, om det finns särskilda skäl, bestämma att bygglov krävs för att inom områden som inte omfattas av detaljplan uppföra eller ändra eljest bygglovsfria ekonomibyggnader. Som nämnts är åtgärder med försvarets hemliga anläggningar alltid bygglovsfria. Generellt gäller bygglovsplikt för vissa angivna idrotts- och fritidsan- läggningar, upplag och materialgårdar, tunnlar och bergrum, cisterner m.m. för kemiska produkter, och torn, större vindkraftverk, murar och plank, parkeringsplatser som anordnas utomhus samt för begravningsplatser. Vissa mindre anläggningar är undantagna. Vidare kan kommunen i detaljplan eller områdesbestämmelser bestämma att bygglov inte krävs för att utföra eller ändra anläggningar som eljest är bygglovspliktiga. Ansökningar om bygglov inom områden med detaljplan skall bifallas om åtgärden inte strider mot den gällande detaljplanen, om den fastighet och den byggnad eller annan anläggning på vilken åtgärden skall utföras stämmer överens med detaljplanen och med den fastighetsplan som gäller för området och om åtgärden kan antas uppfylla kraven i 3 kap. PBL. Ansökningar skall bifallas även om fastigheten eller anläggningen avviker från planen i de fall avvikelsen godtagits som mindre avvikelse vid en bygglovsprövning enligt PBL eller vid en fastighetsbildning enligt fastighetsbildningslagen (1970:988). Vidare skall lov lämnas till vissa - i huvudsak inre - åtgärder oavsett om avvikelsen godtagits som mindre avvikelse eller ej. Slutligen får lov lämnas till åtgärder som innebär mindre avvikelser från detaljplanen eller fastighetsplanen, om av- vikelserna är förenliga med syftet med planen. Ansökningar om bygglov för åtgärder inom områden som inte omfattas av detaljplan skall bifallas om åtgärden uppfyller kraven i 2 kap. PBL - dvs. de allmänna intressen som skall beaktas -, inte omfattas av krav på detaljplan, inte strider mot områdesbestämmelser och kan antas uppfylla kraven i 3 kap. PBL. Vissa lättnader gäller för kompletteringsåtgärder. Dessa lättnader är större för småhus än för andra byggnader. Med kompletteringsåtgärder avses att uppföra komplementbyggnader, göra mindre tillbyggnader, utföra vissa inre och yttre åtgärder med byggnader samt underhållsåtgärder på särskilt värdefulla byggnader. Bygglov får vidare lämnas till åtgärder som innebär mindre avvikelser från områdesbestämmelser, om avvikelserna är förenliga med syftet med bestämmelserna. I 3 kap. 1-8 föreskrivs ett antal krav på byggnader. De är sammanfattningsvis följande: - Byggnader skall placeras och utformas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till stads- eller landskapsbilden och till natur- och kulturvärdena på platsen (1 ). - Byggnader skall ha en yttre form och färg, som är lämplig för byggnaderna som sådana och ger en god helhetsverkan (1 ). - Byggnader skall placeras och utformas så att de eller deras avsedda användning inte inverkar menligt på trafiksäkerheten eller på annat sätt medför fara eller betydande olägenheter för omgivningen (2 ). - Inverkan på grundvattnet som kan vara skadlig för omgivningen skall begränsas (2 ). - I fråga om byggnader som skall placeras under markytan skall i skälig omfattning beaktas att användningen av marken över byggnaderna inte försvåras (2 ). - Byggnader skall medge god hushållning med energi. Denna bestämmelse kompletteras med särskilda regler om övergång mellan olika uppvärmningssystem m.m. (3 ). - I områden där knapphet på vatten råder eller kan befaras uppkomma skall byggnader medge god hushållning med vatten (3 ). - Byggnaders grundkonstruktion, stomme och andra bärande delar skall ha betryggande bärförmåga, stadga och beständighet (4 ). - Övriga byggnadsdelar skall ha en med hänsyn till ändamålet tillfredsställande hållfasthet (4 ).