prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Om inte annat föreskrivs i denna stedga skallguvemörsrådets beslutfattes med en majoritet av ledamötema. Denna majoritet skall förettäda av dettecknade kapitolet. Omröstningar i guvemörsrådet skall ske enligt bestämmelsema i artUcel 148 i fördraget." ArtUcel 11.2 försto-fredje styckena i protokollet ombankens stodga skall ha följande lydelse: Styrelsen skall bestå av 26 ledamöter och 13suppleanter. Ledamötemaskall utses av bankens råd för av enligt -tte ledamöterskall nomineras av , -tteledaraöter skall nonuneras av FrankrUce, -fre ledamöterskall nomineras av Itelien, -tteledamöter skall nomineras av Förenade kungarUcet Storbritonmen och Nordfrland, -två ledamöterskall nomineras av , -en ledamotskaU nomineras av , -en ledamotskall nomineras av , -en ledamotskall nomineras av , -en ledamotskall nomineras av , -en ledamotskall nomineras av , -en ledamotskall nomineras av Nederländema, -en ledamotskall norameras av , -en ledamotskall nonuneras av ÖstenUce, -en ledamotskaU nonuneras av , 573 -en ledamotskall nomineras av , - en ledamotskall nomineras av , Prop.1994/95:19 - enledamot skall nomineras av kommissionen. Suppleanterna skall utses avbankens råd för av enligt följande: - tvåsuppleanter skall nomineras av , - tvåsuppleanter skall nomineras av , - tvåsuppleanter skall nomineras av Itolien, - tvåsuppleanter skall nomineras av Förenade kungarUcet Storbritanmen ochNordfrland, - ensuppleant skall nomineras i saraförstånd mellan Spamen och Pormgal, - ensuppleant skall nomineras i samförstånd mellan Beneluxländema, - ensuppleant skall nomineras i samförstånd mellan , och , - ensuppleant skall nomineras i samförstånd mellan , , ochSverige, - ensuppleant skall nomineras av kommissionen." ArtUcel 12.2 andra memngen iprotokollet om barUcens stodga skall ersättos med följande: "För kvalificerad majoritetkrävs det 18 röster." De nyamedlemsstotema skall betela följande belopp som raotsvarar deras andelar av medlemsstetemas mbetaladekapitel per : 137 913 558 ecu, ÖstenUce 103 196 917 ecu, 63 102 600 ecu, Fmland 59 290 577 ecu. Dessa belopp skall betelas i femlUca stora rater halvårsvis . Den förste raten skallbetelas på den av dessa båda dagar sora infaller närmast efter anslutningen. I fråga om det ytterligarekapitel som skall tiUskjutes enligt ett beslut Prop. 1994/95:19 av och som påtillttädesdagen ännu inte har betelats Bilaga 10 in skall de nya medlemsstetema bicfra med följandebelopp: 14 069 444 ecu. 10 527 778 ecu. 6 437 500 ecu. 6 048 611 ecu. Dessa belopp skall betelas i åtte lUca stora rater,halvårsvis som bestämts för kapitaltillskottet, med början den 30april 1995. De nya medlemsstetema skaU, genom fem lika stora raterhalvårsvis som anges i artUcel 6.1, bidra till reservfonden, tilltilläggs-reserven,tUl avsätöiingar sora har karaktär av reserver och tUl de överföringar tUl reserver och deavsätöiingar sora skall göras och som motsvarar saldot på resultettäkningen den 31 decemberåret före anslutningen; bidragen skall beräknas på gmndval av uppgiftema i bankens balansräkning ochmotsvara följande procentendelar av reservernaoch avsättningama: ÖstenUce 2,, Fuiland 1,. De nya medlemsstetema skall betola beloppen enligtartikel 6 och 7 i dettoprotokoll antmgen i ecu eller i sina nationella valutor. Om betolningen sker i ennationell valuto skaU beloppet räknas om på gmndval av valutakursen för ecun den sisto arbetsdagen imånaden närmastföre den relevanto betolningsdagen. Denna omräkningsraetod skall användas också vid sådanajusteringar av kapitolandelar som reglerasi artikel 7 i protokollet om bankens stodga. 1.Efteranslutningen skall bankens råd utvidga styrelsens sammansätming genora attutse fyra ledamöter nominerade av var och en av de nya medlemsstetema samt en suppleant nomineradi samförstånd mellan , ,och . 2.Mandattidenför de styrelseledamöter och den suppleant som utses på detta sätt skall gå ut vid slutet av det årsmöte ibankens råd där årsberättelsen för behandlas. PROTOKOLL2 Prop.1994/95:19 Medhänsyn till särställning enligt folkrätten skall de fördrag som liggertUl gmnd för Europeiska unionen omfatto raed följande undantog: Bestämmelsemai Rorafördraget skall inte hindra att de bestämraelser ora ÅlandtiUämpas som är i kraft och som gäller - mskränkningar, på icke-diskriminerande gmnd, irätten för fysiska personer sora inte har hembygdsrätt på samt förjuridiska personer att förvärva och inneha fest egendom på utan tillståndav behöriga rayndigheter, - mskränkningar, på icke-diskriminerande gmnd, ietebleringsrätten och i rätten att tUlhandahålla tjänster för fysiska personersom inte har hembygdsrätt på eller för juridiska personer utantillstånd av de behöriga myndighetema på . a) tenitorium - somskall anses vara ett ttedje land enligt artikel 3.1 ttedje sttecksatsen i rådets direktiv /388/EEG, i direktivets lydelse efter ändringar, och ett sådant nationellt område som inte omfattes av de dfrektiv ompunktskatteharrao- nisering som avses i artUcel 2 i rådets dfrektiv 92/12/EEG - skall mte omfattes av EG-bestemmelser om harmonisering av medlemsstotemas lagstiftning omomsättningsskatt, punktskatt och annan indfrekt skatt. Dettoundantog skall inte återverka på gemenskapens egna mtekter. Denna punkt skall inte gälla debestemmelser ora skatt på kapitol som finns i rådets direktiv /335/EEG, idfrektivets lydelse efter ändringar. b) Detto undantog syftar tillatt bevara en livskraftig åländsk ekonomi och skall inte återverka negativt på unionsinttessena eller umonens gemensamma politUc. skulle finna att det inte är motiverat attbehålla de bestämmelser som finns i punkt a, särskilt med tonke på sund konkunens och egna intokter, skall kommissionen föreläggarådet ändaraålsen- liga förslag som rådet skall besluto om i enlighet med till ärapliga bestämmelser i . skall se till att allafysiska och juridiska personer i medierassto- 576 Bikiga 10 OM DET SAMISKA FOLKET DE HÖGA AVTALSSLUTANDE PARTERNA SOM ERKÄNNER de förplUaelser och åtoganden som , Sverigeoch hargentemot det samiska folket enligt nationell och intemationeU rätt, SOM KONSTATERAR, framför allt, att , ochFinland är fastbesluttia att bevara och utveckla det samiska folkets försörjnings-raöjligheter, språk, kultttt och levnadssätt, SOM BEAKTAR att den samiska kulmren och samemasförsörjning är beroendeav prunära förvärvskällor som renskötsel i ttaditionella områden för samisk bosättning, HAR ENATS ora följande: Trots bestäraraelsema i kan det samiskafolket ges ensamrätttill renskötsel inom ttaditionella samiska områden. Detto protokoll kan utvidgas så att det tar hänsyn fortsatt utvecklingav sådana exklusiva rättigheter för samema sora är knuttia till derasttaditionella näringar. Rådet kan, på förslag från koramissionen och efter att ha hörtEuropaparlamentet och , enhälligt besluto om nödvändigaändringar av detta protokoll. PROTOKOLL 4 Prop. Bikiga 10 OM PETROLEUMSEKTORN I DE HÖGA AVTALSSLUTANDE PARTERNA SOM ERKÄNNER den stora betydelse som pettoleumsektom harför ekonomin och sarahällsutvecklmgen iNorge, SOM HAR ENATS om följande bestämraelser, KONSTATERAR att Rorafördraget på inget sätt återverkar på raedlerasstotemasregler ora äganderätten, ERINRARora att raedlerasstotema är suveräna och har suveräna rättigheter i fråga ompefroleuratillgångar, ERKÄNNER att raedlerasstotema har a)rätt att låtostoten to del i pettoleuraverksamhet, b)exklusivrätt att förvalto tillgångar, bland annat att bestämma om utforsknings- ochutvinningspolitUcen, om optimering av utveckling och prcxluktion och om i vilken utsttäckningpettoleumtiUgångar skall förbmkas ellerpå annat sätt utvinnas, c)exklusiv rättatt te ut skatt, royalty eller annan betalning för utforskning eller utvinning av dette slag, BEKRÄFTAR att medlerasstetema skall utöva sådanarättigheter i enlighetmed fördragen och andra bestämmelser i gemenskapsrätten. PROTOKOLL 5 Prop. Bikiga 10 OM DE NYA MEDLEMSSTATERNAS BIDRAG TBLL EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPENS BUDGET De nya medlerasstotema skaU betola följande bidrag tillEuropeiska kol-och stålgeraenskapensbudget: 15 300 000 ecu 12 100 000 ecu 1 800 000 ecu 16 700 000 ecu Dessa bidrag skall betolas, i två räntefria och lUcastora rater, och den 1januari 1996. PROTOKOLL 6 Prop. Bikiga 10 OM SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖRMÅL 6 INOM RAMEN FÖR STRUKTURFONDERNA I , OCH DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA HAR ENATS OM FÖLJANDE: med beaktande av att Fmland, och har begärt särskUtstmkturfondsstöd för sina mest glesbefolkade regioner, och med beaktande av följande: Unionen har föreslagit ett nytt kompletterande mål 6. Detto övergångsartangemang kommer att utvärderas och sesöver saratidigt raed ramförordningen (EEG) 2081/93 omsöiikmrinstmment Kriterier för dette nya raål och en liste över vilkaregioner som det skall omfatte skall nu bestämmas. Nya raedel koraraer att anslås för det nya raålet. Det behöver bestämmas vUka förfaranden som skallanvändas i samband raed det nya raålet. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Fram till och med skallstmkturfondema, det finansiellainstrumentet för utveckling av fisket (FIUF) och Europeiska investeringsbankenpå lämpligt sätt bidra till ytterligare ett prioriterat mål utöver de fem som anges i artUcel1 i rådets förordning (EEG) ra 2052/88, ändrad genora rådets förordning (EEG) nr 2081/93. Detta mål skall vara - att främja utvecklingen ochstmkmranpassningen i regioner som är ytterst glesbefolkade (i fortsätöiingen kallat mål 6). För att ett område skall omfattes av mål 6 skall det iprincip utgöra eller mgåi en region på NUTS Il-nivå med en befolkningstethet på högst 8 personer per km. Med förbehållför koncenttationskravet kan gemenskapsstöd lämnas också till närliggande,mindre områden enligt samma kriterier. Sådana regioner och områden, i dette protokoll kallade"regioner" som omfattos av mål 6, anges i bilaga 1 till detta protokoll. Artikel 3 Prop. Bikiga 10 bedöras 1 109raUjoner ecu prisläge vara en läraplig volym på gemenskapsstöd genora stmkturfondemaoch FIUF i raål 6-regionemaenligt bUaga 1. I bilaga 2 finns en fördelning och medlemsstoter. Dessa resurserskall finnas utöver det stöd från stmkmrfondema och FIUF som redan har planerats enligtrådets förordning(EEG) nr 2052/88, ändrad genom rådets förordning (EEG) nr 2081/93. Om något annat inte följer av artUcel 1-3, skallbestäraraelsema i följande förordningar, särskilt de bestämraelser sora avser mål 1, gälla för mål6: -Rådetsförordmng (EEG) ra 2080/93. -Rådetsförordnmgar (EEG) nr 2052/88, 4253/88, 4254/88, 4255/88 och 4256/88, ändrade genorarådets förordningar (EEG) nr 2081/93, 2082/93,2083/93, 2084/93 och 2085/93. Bestäraraelsema i detto protokoll, inklusive urvalet avregioner för stöd frånsttukmrfondema enligt bUaga 1, skall ses över i saratidigt raed förordnmg (EEG) nr 2081/93ora sttukmrinstmraent och sttukmrpo-litik enligt de förfaranden sora anges i denförordningen. Regioner som omfattas av mål 6 De nordliga och ostiiga regionema på NUTS ll-nivå somutgörs av landskapetLappland (regioner på NUTS Ill-nivå) landskapen , Pohjois-Karjala och ,inklusive följande närliggande områden: -1 landskapetPohjois-Pohjanmaa: områdena Ii, Pyhänte, Kuusamo och . -I landskapetPohjois-Savo: området NUsiä. -1 landskapetKeski-Suorai: områdena Saarijärvi och Viitosaari. -I landskapetKeski-Pohjanmaa: området Kaustinen. Dennordnorska region på NUTS Il-nivå sora utgörs av fylkema (regioner på NUTS Ill-nivå) Finnmark, Troms, Nordlandoch Nord-Tro- 581 38 1994/95. Den nordsvenska region på NUTS Il-nivå som utgörs avNonbottens, och (regioner på NUTS lll-nivå),exklusive följande områden, nämligen -i Nonbottenslän: kommun. i Bodens kommun och kommun utom MarkbygdensfoUcbokförmgsdisttUa, -iVästerbottens län: konunun, komraun. kommun, komraun säratBolidens, , , , , , , Sankt Örjans och församlingar iSkeUefteå koramun, men inklusive följande närliggandeonuråden: -: Ange kommun, kommun, Holms och Lidens församlingar i SundsvaUskommun samt Anundsjö, Bjöma, och Trehömingsjö församlingar i ÖmsköldsvUcs kommun. -I Gävleborgslän: . -: kommun, koramun, komraun, komraun samtVenjans och församlingar i Morakomraun. -I Värmlandslän: . 1994/95:19 Bilaga 10 Referenser tUl "NUTS" i denna bilaga föregriperinte den slutiiga definitionenav NUTS-nivåer för de ovannämnda regionema och områdena. Ungefärlig medelsfördelning för mål 6 (miljoner ecu prisläge) 1beloppen mgår fömtom medel för mål 3, 4, och 5a i fall då det är relevant medel förpilotprojekt, aktioner av nydanande karakter, smdier och geraenskapsmitiativ enligt artikel 3och 12.5 i rådets förordnmg(EEG) nr 2052/88, ändrad genora rådets förordning (EEG) nr 2081/93. PROTOKOLL7 Prop.1994/95:19 DE HÖGA AVTALSSLUTANDE PARTERNA, SOM BEAKTAR an inteskall omfattes av de fördrag som ligger tUlgmnd för unionen på annat sätt än vad som följer av artUcel 1 i detteprotokoll men att det ändå är önskvärt att det finns ett anangeraang förhandeln raed vissa prcxlukter med urspmng på , så att handeln kanfortsatte på samma villkor som före Norgesanslutning gäUde enligt frihandelsavtalet mellan Europeiska gemenskapenoch och frUiandelsavtalet meUan på ena sidan Europeiska kol- ochstålgemenskapens raedlerassteter och Europeiska kol- och stålgemenskapen och påandra sidan , SOM BEAKTAR att anslutningmnebär att det är umonen som enligt gemenskapsrätten, särskilt reglema om dengemensanuna fiskepolitiken, och på grundval av hittUlsvarande praxis skallbestämma om fördelningen av alla de resurser som är tiUgängliga för fartyg frånmedlemsstetema, däribland , i farvattnen mnt inom 200 nautiska mU från sttandlinjen, och om förvalmmgen av dennafördelning, SOMERKÄNNER att det är av ytterste vUct att behålla livskraftiga bosättningarpå , HAR ENATS OM FÖLJANDE: De fördrag som ligger till grundför Europeiska unionen skall inte gälla . Norgesanslutning tUl Europeiska unionen innebär dock att det är unionen som enligt gemenskapsrätten, särskUt reglema omden gemensanuna fiskepolitUcen, och på gmndval av hittillsvarande praxis skall bestemma om fördelningen av alla de resurser som är tillgängliga förfartyg från medlemsstetema, däribland , i farvatmen mnt inom från sttandlinjen,och om förvalttiingen av denna fördelning. Bilaga 10 1. Följande varor med urspmng på fårimporteras till unionen utan att tull eller avgifter med raotsvarandeverkan behöver betelas och utan några kvantitetiva resttUctioner: Stenkol; brUcetter och lUcnande fast bränsle framställt av stenkol | 2.På förslagfiin kommissionen får rådet med kvalificerad majoritet införa sådana kompletterandeanangeraang sora behövs för att andra varor med urspnmg på än de som anges i punkt1 skaU kunna importeras tiU unionen påsamma vUlkor. 3.a) Vidtillämpningen av dette protokoll skall varor enligt punkt 1 anses ha sitt urspmng på , om de fiillt uthar framställts där, dvs. b)När dessavaror importeras tUl umonen skall de omfattes av bestäraraelsema i dette protokoll sedan exportörenavgett en förklaringpå en fektura, en leveranssedel eller något annat handelsdokuraent. c)Norskamlhnyndigheter skaU vidte lämpliga åtgärder för att säkerstäUa att bestämmelserna idenna punkt tiUämpas på ett rUctigt sätt. Följande är oförenligt med dengemensamma marknaden, om det kan påverka handeln raellan unionen ochSpetsbergen: i) Alla avtel mellan företeg,beslut av företogssainmanslutningar och samordnade förfaranden som har tUlsyfte eller resultot att hindra, begränsa eller snedvrida konkunensen vid produktion aveller handel med varor. ii) Ett eller flera företegsmissbmk av en dominerande stellning inom de avtolsslutande partemas tenitorier eller inom enväsentiig del av dessa. iii) Varje form av stotiigt stödsom snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företog eUer vissproduktion. Om det uppstår svårigheter vidtiUämpningen av denna artUcel kan rådet på förslag från kommissionenmed kvalificerad majoritet beslute om lämpliga åtgärder. Tillämpningen av dette protokoll skall inte på någotsätt påverka de avtelsslutandepartemas stellmng vid tUlämpningen av Parisfördrag. PROTOKOLL8 Prop.1994/95:19 Bilaga 10 OMVAL TILL I DE NYA MEDLEMSSTATERNA UNDER TIDEN FRAM TILLANSLUTNINGEN DE HÖGA AVTALSSLUTANDE PARTERNA, som beaktar att vissa av de nyamedlemsstetema vUl ha möjlighet att hållaval tiU mellan undertecknandet och Ucraftfrädandetav dette fördrag, HAR ENATS OM FÖLJANDE: Enligt artikel 31.3 ianslutningsakten får var och en av de nya medlemsstetemahålla val tUl , från det attansluttungsfördraget undertecknas till dess att det ttäder i kraft iförhållande till steten i fråga. Bestämmelsema i den rättsakt avden om allmänna dfrekteval till Europaparlaraentet som är integen som bUaga i beslut 76/787/EKSG,EEG, Euratom, i deras lydelse enligt ansluttungsakten, skall i tUlämpliga delargälla också de val som hålls enligt dette protokoll. Valen skall hållas enligtanangemangen i bUagan till detto protokoll. Resultotet av ett val enligtartikel 1 och 2 skall bli gällande från den dag då detto fördrag ttäder i kraft i förhåUande till den nya medlemsstetdär valet hölls. I fråga ora de förettädare somväljs enligt dette protokoU skall, för anslutningen, - Europaparlamentetha de befogenheter som anges i artUcel 11 i rättsaktenav om allmänna dfrekte val till Europaparlaraentet, - domstolen ha samma befogenheter som vid val enligtansluttungsaktens artikel 31.1. BiUlga 10 Arrangemang för val till i de nyamedlemsstaterna fram till anslutningen I denna bilaga används följande beteckningar raed debetydelser som här anges: -europaparkimentsval:allmänna dfrekte val av förettädare i eiUigt rättsakten av den 20 september1976 om aUmänna dfrekteval tiU (EGT nr L 278, 8.10.1976, s. 5). -valkrets: detområdet i en ny medierasstet där foUcet väljer förettädare i Europaparlaraentet enligt denovannäranda rättsakten och medlemsstetensvallagstiftning. -ansökandestat: en ny medlemsstet som håller europaparlamentsval enligt dette protokoll mnan dettefördrag har ttätt i kraft. -bosåttningsstat:en ansökande stet där en unionsmedborgare är bosatt men där han eller hon inte är medborgare. -hemstat: denmedlemsstot där unionsmedborgaren är medborgare.-väljare: en umonsmedborgare som har rösttätt videuropaparlamentsval i bosättningsstotenenligt denna bilaga. -valbarperson: en unionsmedborgare som i bosättningsstoten är valbar till enligt denna bilaga. -röstlängd:antingen ett sådant ofläcieUt register över alla röstberättigade i ett områdesom en behörig myndighet upprättar och håller akmellt enligt bosättningsstotensvaUagstiföimg, eller folkbokföringen, om den innehåller uppgifter om rösttätt. -referensdag:den eller de dagar då unionsmedborgare enligt bosätt-lungsstetens lagstiftning skalluppfylla vUUcoren för rösttätt och valbarheti den steten. -försäkran:en försäkran som lämnas under sfraffansvar enligt nationell rätt. Den som på referensdagen a)ärumonsmedborgare enligt artikel 8.1 andra stycket, b)inte ärmedborgare i bosättningssteten men som uppfyller de vUlkor för rösfrätt ochvalbarhet som enligt den stotens lagstiftning gäller för de egna medborgamaskall i bosättningssteten ha rösfrätt vid europaparlamentsval och vara valbar till Europaparlamentetom han eller hon mte har förlorat sm rätt enligt artUcel 5 eUer6. I fall då medborgare ibosätttiingssteten måste ha varit medborgare . 1994/95:19 under en visstid för att vara valbara, skall umonsmedborgare anses Bilaga 10 uppfylla dettakrav, om de varit medborgare i en raedlemsstet under den tiden. 1.Den som rostet i sm hemstet vid val får inte roste inågon ansökande stet. 2.Den som kandiderat i sin herastet vid val får mtekandidera i någon ansökande stet. I fall då raedborgare ibosättningssteten måste ha varit bosatte i valkretsen i den steten för att få roste eller för att varavalbara, skall umonsmedborgare anses uppfylla det villkoret, om de varitbosatte i en annan medlemsstet . Denna bestänunelse skall inte hindra att det ställs upp särskUda kravora bosättningens varaktighet för vissa valkretsar eller områden. 1.Unionsmedborgare som bor i en ansökande stet uten att vara medborgare där och som genom ett sttaflfrättsligteller civifrättsligt beslut har förlorat sin valbarhet enligtbosättmngsstetens eller hemstetenslagstiftning, skall inte vara valbara till . 2.En unionsmedborgare, som ibosättningssteten vill kandidera tUl Europaparlaraentet raen som intekan visa upp det mtyg som anges i artikel 9.2, skall vägras att kandidera. Bosättningssteten har rätt attkonttollera att unionsmedborgare, som anmält att de vUl utöva sm rösttätt där,inte har förlorat den rätten i hemsteten genom ett sttaffrättsligt eller civilrättsligt beslut. 2.För dette ändamål kanbosättningsstoten översäncto till hemstoten den försäkran som anges i artikel 8.2. Hemstoten skaU i gcxl tid och på lämpligt sätt länma de upplysningar av betydelsesora normalt finns tUlgängliga. Dessa upplysningar får endast omfatto det somär strikt nödvändigt för tillärapningen av denna artUcel och får inte umyttjas förnågot annat ändamål. Om upplysmngama visar att försäkran innehåller oriktiga uppgifter, skall bosättningsstotenvidto lärapliga åtgärder för att hindra att personen i fråga röstor. 3.Hemstoten får, ochpå lämpligt sätt, lärana bosättningsstoten alla upplysningar sora ärnödvändiga för tillärapningen av denna artikel. Väljare kan utöva sm rösttätt ibosättningsstoten, om de har anmält att de viU göra det. Om röstning är en skyldighet ibosättningsstoten, skall den sora gjort en sådan anraälan vara skyldig att rösto. UTÖVNING AV RÖSTRÄTTEN OCH RÄTTEN ATT KANDIDERA 1.Varjeansökande stot skall vidto de åtgärder som behövs för att väljare, som anmäler att de villbli upptogna i röstiängden, skall bli upptogna i röstiängden i tUlräckligt god tid före valet. 2.För att enväljare skall bli upptogen i röstiängden skall samma krav på bevis gälla som för stotensegna medborgare. Väljaren skall dessutomi en skriftlig försäkran ange a)sinnationalitet och sin adress i valkretsen i bostättningsstoten, b)i fall då dethar betydelse: den vaUcrets eUer det område i hem-stotendär väljaren senast varupptogen i en röstiängd, c)atttösfrättenkommer att utövas endast i bosätttiingsstoten. Bosätmingsstoten får kräva att väljaren dessutora a)avger enförsäkran enligt punkt 2 att rösfrätten i hemstoten mte har gått förlorad, b)visar upp engiltig identitetshandlmg, och c)anger vUkendag han eller hon bosatte sig i den stoten eller i någon annan medlemsstot. Väljaren skall stå kvar iröstiängden på samma villkor som stotens egna medborgare tills han eller hon sttyks från den på egen begäran eUer därför att vUUcoren för rösttätt mte längre är uppfyllda. När en valbar person villkandidera till skall samma krav på bevis om valbarheten gälla som för landetsegna medborgare. Denvalbara personen skall dessutora i en försäkran ange a)smnationalitet och sm adress i valkretsen i bosätmingsstoten, b)att haneller hon inte kandiderat vid europaparlamentsval i någon annat medlemsstot, 588 c) ifall då det har betydelse: den valkrets eller det område i någon Prop.1994/95:19 mecUemsstot där han eller hon senast var upptogen i enröstiängd. Vidareskall ansökan vara åtföljd av ett intyg från de behöriga myndighetema ihemstoten att valbarheten mte har gått förlorad där eller att dennadiskvalifikationsgrund mte är för handen såvitt myndighetema vet. 3.Bosättningsstoten fardessutom kräva att en giltig identitetshandling visas upp. Den får också kräva besked ora viUcen dag personen blev medborgarei en medlemsstet. 1.Bosättningssteten skall lämna den som begärt att bli upptegen iröstiängden eller som begärt att få kandidera en undenättelse om de åtgärdersom vidtes eller det beslut som fettas med anledning av begäran. 2.Den som vägras att bliupptegen i röstiängden eUer att få kandidera skall ha samma rätt till överprövning som lagstifitningen i bosättningsstetenger de egna medborgama. Bosätttiingssteten skall i god tidoch på lärapligt sätt undenätte väljare och valbara personer ora vUlkor ochtUlvägagångssätt för att utöva rösttätten och rätten att kandidera.