prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Eftersom tallarna i EG på kemionuådet i genomsdttligger högre än i innebär raedleraskapet initialt en mlUiöjning mednågra procentenheter (för t.ex. basplaster). Påteko-området genomför EG tallsänkningar edigt sitt harmorasermgsförslag. I prmcip innebär dette milfrihet för råvaror, för garner och konstfibrer, för tyger och i tall för konfektionsvaror Tullsänkmngaraa genomförs . 1 saml Nr 19. svenska tallama på teko-området är i genomsmttungefär 1 Prop. 1994/högre än EG-taUama. För grandtextUär skUhiadema större. Den omedelbara effekten vid ett medlemskap blfr härsåledes att nuvarande tallar i allmänhet sjunker På läkemedelsområdet kommer tallfrUiet omedelbartatt införas för farmaceutiskaprodukter, för vitaminer, hormoner, växfalkaloider cx;h antibiotUca. TuUfrUiet konuner också att medgesför ett stort anfal fkrmaceutiskt aktiva substanser (och salter, esöarm.m. av sådana substanser) som särskUtnamngetts av Världshälsoorgamsationen. Läkemedelsområdet är sedantidigare i stor utsfräckdng tallfritt i Sverige.TullfrUiet gäller för alla varor som används för tillverkning av läkemedel. På stelområdetinförs med en infasningsperiod tallfrihet för produkter i kapitel 72i talltexan samt för vissa produkter av jäm och stel ur kapitel 73 somexempelvis rör och ihåliga profiler För hela området oädla meteller liggertallama i EG i genomsmtt 2 procentenheterhögre än de svenska. Medlemskapet medför därför imtialt vissatallhöjningar. På pappersområdet avvecklas sora nämnts tallamahelt lUcsom för vissa bygg- ochjordbraksraaskiner I fråga ora motorfordon cx;h tele-koramumkationsutrastningkommer några stöne förändrmgar av EG:s talhiivåerej att ske som resulfat av GATT-förhandlingama. För nämnda vamområden ärtallama i EG i genorasdtt högre än i . När medlemskapetbörjar höjs därför tallama för åtskiUiga varor För maskiner och apparater skerdette med i genomsmtt , för ttansportmedel och insfrument På elekfronikområdet är EG-tallamaför vissa komponenter betydligt högre än de svenska tallarna. Tullama i EG påhdvledare cx;h mikrokretsar ligger mte sällan på vilket kan jämförasmed 2,eller 3,som gäller i . EG har i GATT-förhandlingama åtegitsig att sänka dessa tallar till i normalfallet . Ett stort antel varor pådette område är dock tallfria i EG inom ramen för gemenskapenstallsuspensionssystem. EG har i GATT-förhandlmgama också åtegit sig att införa tallfrihet för olikamaskmer som används mom elekfromkindusttm. Det är svårtatt göra en exakt beräkning av de förändringar av gränsskyddet på jordbraksområdet som ett medlemskap i gemenskapen konuneratt medföra, men totelt sett torde EG:s gränsskydd ligga på en högre mvå änSveriges. På jordbraksområdet innebär resultetet av Uraguayrandan att såvälSverige sora EG åtegit sig att maximera gränsskyddetvid mvån i basperioden (s.k. teriffering) och sedan sänka gränsskyddetmed i genomsdtt (se vidare under avsmttet 22 Jordbmk och fiske). MeUan och övriga EU-länder avskaffas gränsskyddethelt. På fiskeområdetär EG:s yttte tallmur generellt sett högre än . I allmänhet är det stor skUlnad mellan råvaratallar och tallar på färdiga varor För råvaror är nivån mte speciellt hög medan den för vissa färdigprodukter t.ex. beredda sUlprodukter varierar 338 av varans värde. För råvarortillämpas i många fall ett minimiprissystem (referenspris). När marknaden inomEU efterfrågar en viss vamgmpp Prop. kan tallen för suspenderas. handelsavtd finns regler om nedsätttiingar av tallen förvissa kvantiteten De återsteende tallar sora leverkvar i EFTA- och EES-avtolen kommer nu ändigen att avvecklas. diskriimnermg mot svenskfiskeexport och svenska produkter fär fritt tillttäde tUl EU-marknaden. En Stor del avimporten till EU åtojuter dock tallförmåner edigt oUka preferensavtd ellergenom autonoma arrangemang såsom GSP () eUertallsuspensioner Vid utvidgning av en taUumon kräver att dettotela gränsskyddet i de deltegande ländema inte får bli högre än vaddet var före utvidgningen. Eftersom tallar mot ttedje länder igenomsdtt höjs vid mfrädet i talludonen raåste denna höjning balanseras medtdl-sänkningar av andra tUlfrädande länder eller av EG i den nya gemensanunatalltariffen. Vid ett svenskt infräde i EG:s taUumon bryts ett betydande antelsvenska s.k. tallbindningar. Edigt skall då fredje länderkompenseras genom att EG sänker tallen på vissa varor i den nya gemensammatalltariffen. Sådana kompensationsförhandlingar, som sköts av kommissionen,kommer att idedas först sedan utvidgningen ägt ram. Kompensationskraven på EGkonuner att minska som följd av de åteganden ora tallsänkningar som gjorts avSverige och av de andra kandidatiändema respektive av EG i Uraguayrandan.ÖstertUce har högre gränsskydd än EG. En annan följdav talludonen är att talluitäktema inte konuner att tillfeUa den svenska stetskassan utan EG:s gemensamma budget (där de utgören del av EG:s s.k. egna resurser) med undanteg för ett tioprocentigt avdragför att tecka uppbördskostaadema. För en behandling av budgetfrågorna hänvisastill avsdtt 31 om finansiella och budgetera frågor Deförändringar av tallskyddet som blu följden av ett EU-medlemskap kommer att fåolika följder för svensk mdustri. Den något högre tallen på vissa msatsvaror ikombination med mer resttiktiva restimtionsregler kan möjligen bli enbelastning för vissa företeg. Effektema skall dock mte överdrivas. Framför aUtbör noteras att större delen av importen redan är milfri. utgår tallendast på av importen och taUskiltoademaär i dlmänhet små. Den lyckade avslumingen av GATT-förhandlingama medfördessutom en betydande allmän sänkning avEU:s gränsskydd. Vmstema av en avveckling av gränskonfroller, ursprangsregleretc. för handeln med EU vid ett medlemskap överstiger raed bred raarginalkostoadema för en EG-anpassmng av tallar och andrahandelsbesteramelser mot ttedje land. EG tUlämpar två olUa typer av ursprangsregler, dels preferentiella ursprangsregler som används för att bestämma ursprang på varor som skall anses berättigade till tallfrUiet eller annan förmånsbehandling, dels aUmänna eller icke-preferentiella ursprungsregler somanvänds för att Prop. 1994/95:19 bestämma det geografiska ursprunget förstetistiska ändamål, i licens-sammanhang etc. I ett frihandelsområde där varjepart bibehåller sina egna yttertallar och handelsregleringar mot ttedje land,är det nödvändigt att begränsa den preferensberättigade handeto tUl sådanavaror som undergått en viss bestämd grad av bearbetning inom frihandelsonuådet(eUer är helt framställda där), detto föratt förhindra att importen tUl området söker sig in via den part som harde lägsto tdlama. Därför erfordras särskUda ursprangsregler, som i detdjbestämmer vad som krävs för att en vara skall anses ha ursprung inom områdetoch därmed bli berättigad till preferensbehandling. De preferentieUaursprangsreglerna är i dlmänhet mer resttiktiva än icke-preferentieUaursprangsregler (allmänna ursprangsregler). Restriktiviteten är beroende avvarans känslighet när det gäller konkurtens utifrån. Ursprungsregleranvänds även i andra sammanhang än frihandels-områden,när det gäller att särskUja preferensberättigade varor från icke preferensberättigade,t.ex. i GSP-systemet, dvs. det system som utvecklats för att ge taUförmåner förvaror från utvecklmgsländer I Sverigesfrihandelsavtd med EG och i EES-avtdet är villkoret för tallfrUiet i handelnmellan partema att gällande ursprungsregler är uppfyllda. Vid ett svensktmttäde i EU däremot bortfeller ursprangsreglerna i handeto med övrigaEU-länder Detto innebär att en vara från fredje land som mförtaUats i Sverigekan sändas tUl ett annat EU-land utonbeaktande av ursprungsregler Härigenom underlättes tallens arbete samtminskas företegens kosöteder avsevärt. Däremot måste överta mot ttedje länder Sådana regler tUlämpas föratom motkvarvarande EFTA-länder, mot Visegradländema (dvs. , , och Ungem), mot och Rumämen, mot demedelhavsländer som EG slutit preferensavtel med, mot ACP-ländema(African, Caribbean and Pacific States) samt inom ramen för GSP-systemet ra.ra.De preferentiella reglema i olika avtel varierar i viss utsttäckning, vilketundersfryker reglemas handelspolitiska karaktär. Den nuvarandeförordningen (1993:1648) om frihandel i varautbytst edigt EES-avtelet och andraförordningar om s.k. förmånsbehandling av varor med ursprang i visst land ellergrapp av länder eller områden måste upphävas och ersättas av imotsvarande författdngar (se SOU 1994:89). EG:sbestenunelser om ursprang som medför förmånsbehandlmg för varor återfinns dels i rådets förordning (EEG) nr2913/92 (artUcel 27) och i kommissionens förordmng (EEG) m 2454/93(artiklama 66-140), dels i de avtel omförmånsbehandlmg som EG slutit raed visst land, grapp av länder ellerområde. EG:s preferentiella ursprangsregler är i huvudsak baserade på sammaprmciper som ursprangsreglema i EES-avfalet, även om avvUcelser finns. EES-avteletsursprangsregler är dlmänt sett mera Prop. 1994/95:19 liberala än de reglersom finns i EG:s preferensavtd med fredje länder. De allmänna ellericke-preferentiella ursprangsreglema används mom EU i andra sammanhang än tarUFära, exempelvis för faststellande av geografiskaursprang för bl.a. stetistiska ändamål, i licenssanunanhang etc. Reglema återfinnsi rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (artUdama 22-26) samt i kommissionensförordnmg (EEG) m 2454/93 (artUdama 35-65). De svenskareglema om ursprang återfinns i förordningen (1984:59) om varors ursprang och iGeneralmllstyrelsens tillämpningsföreskrifter (TFS1984:47). Reglema tUlämpas i samband med tillståndsgivning vid mförseloch utförsel av varor (sanktioner och lUcnande) samt frara-steUning avhandelsstetistiska uppgifter Rådetsnyssnämnda förordning mnehåller dels regler om faststeUande av ursprang närdette krävs för tillämpning av EG:s talltexa och för tiUämpning av andra bestenunelser rörande varuhandel, dels regler ora upprättendeoch utfärdande av ursprangsmtyg. Materiellt sett är de allmännaursprangsreglema mera neuttala ur näringspolitisk synpunkt än de preferentiellaursprangsreglema. gäller såväl i EU som i . 23.2.7 Det allmänna tuUpreferenssystemet (GSP) Såväl EG som tillämpar engenerell tallpreferensordnmg för import från utvecklingsländema (GeneralizedSystem of Preferences, GSP). Denna ordningmfördes som resultet av ett principbeslut inom . LUcnandesystera finns i flertelet i-länder Syftet är att främja den ekonomiska ochindusttiella utvecklmgen i u-ländema. EG:sGSP-system regleras i ett antel förordmngar om tallförmåner för resp.tekovaror, jordbraksvaror, jäm- och stelvaror, vissa andra mdusfrivaror, samt vissa varor från ,, och Pera (förordmng (EEG) nr 3831-3835/90 samt (ESKG) nr90/672 med senare ändrmgar). För jordbraksvaroma innebär mllförraånemavadigen tallnedsättning, för övriga varor ges tallfrihet. Särskilt förmådigbehandling ges de minst utvecklade u-ländema och vissa länder i norraSydaraerUte. Tullfrihet eller tallnedsättaing ges ofte mom kvoter eller ramarNär en kvot tegit slut återmförs tallen edigt talltexan automatiskt, när en ram nåtts kan kommissionen beslute om attåtermföra ftill tall, på eget eller en medlemsstets mitiativ. Gemenskapenarbeter på en revidermg av sitt GSP-system. innebär bl.a.att kvoterna kan komma att försvinna. EG:s nuvarandeGSP-system tillärapas i praktiken (i sin grandläggande form) enbart mot ca 40 av de ca 160 och områden som formellt berörs av och EG:s system. EU ger på olika sätt övriga 341 mer långtgåendemllförmåner i associationsavtel, frihandelsavtel ellerhandels- och samarbetsavtel. beskrivs i ett följande avsdtt. GSP-system fiamgår av förorctoingen (1987:1285)om tallfrihet för varor från utvecklmgsländerna. Det svenska systemetberör i stort sett samma som det nuvarande EG-systemet menomfattar inte lUca många varor, i varje fallinte på mdusttisidan. Tekovaror är i stor utsfräckdng undantegna frånGSP-systemet i . systemet innebär alltid tallfrihet för de varor somomfattes medan EG medgertallfrihet inom kvoter eller ramar. 23.2.8 Särskilda varukontroUer vid EU:s yttergräns Genomförandet av den inre marknaden har inneburit atttalUconfroUer vid deintema gränsema i EU har försvunmt och att varor i princip rör sig fritt i hela EU på samma sätt somi ett enskilt land. Avskaffandet av de intema konfrollema har ställt ökade krav på konfrollenvid EU:s ytfre gränserbåde i fråga om lagstiftning och den operationeUa verksamheten. Från EU:s sida föratsätts attmedlemsstetemas myndigheter har sådana befogenheter att efterlevnaden av säkraspå ett tiiUfreds-stellandesätt. EG-komnussionen har i olika sammanhang slagit fast att de risker som är förkmppade meden fri rörlighet inom den inre marknaden av varor med ursprang i medlemsstetema och förtullade varor från ttedje land, så långt sommöjligt måste minimeras med hjälp av en starkoch likformig konfroll vid ytfre gränsen. Eftersom tallmyndighetemafortsatt skall finnas vid gränsen för att uppbära tall, skärt och andra importpålagor har det inomEU bestämts att myndighetemaäven bevakar att importförbud och införselresfrUctioner efterlevs liksom att de fiUlgörandra arbetsuppgifter som är lärapliga i anslutning tUl den gränsöverskridande varuhandehi. EG:stallkodex behandlarinte dfrekt sådana arbetsuppgifter för tallen men lämnar utrymme för dem. I flera andrarättsakter föratsätts att nationeUa tallmyndigheter hanterar övervakningen av vissa förbudoch resfrUrtioner i handeln med ttedje länder En samlad bild av dessa frågorges i den interdepartementelas.k. gränskonfrollgrappens rapport och gränsformaliteter i ettEG/EU-medlemskapsperspektiv (UfrUcesdeparteraentets handelsavdelning, ). 23.2.9 Varumärkesintrång(counterfeit) Rådets förordning (EEG) nr 3842/86 ora varamärkesmttång,s.k. counterfeit, ttäddei kraft . Den tiUåter gränskonttoll av counterfeitvarorsom importeras tUl EU från ttedje land. Förordningen omfatter endastvarumärken och inga andra immateriafrätter Vidare finns en förordning (EEG)nr 3077/87 om hur implementeringen av ovan nämnda förorddngskall ske. Vissa EU-länder har också nationeU lagstiftning somhar tiUåtit gränskonttoll inom EU. Den intema konfroUen haravvecklats fr.o.m. . Kommissionen föratser att ettstödjande datemformationssystem skall kunna användas för 342 utbyte av underrättelser på dette område. Av de nämndaförordningama framgår att en vammärkesinnehavare har Prop. 1994/95:19 rätt att till behörig myndighet ansöka om attvaror som misstänks utgöra counterfeitvaror skdl kvarste under talUconfroll.Vilken myndighet som anses behörig är ett nationellt beslut. RedanSveriges åteganden inom ramen för Uraguayrandan innebär att en behörigmyndighet måste inrättes för konttoU av varor som misstänks varacounterfeitvaror Prövning av varamärkesinttånget skaU ske edigt det lands lagardär utförseln har skett. Medlemsländema skaU informera EG-komraissionen om denationella författningama som gäller på detta område, liksom viUcen myndighetsom är behörig. skall redovisas tUl kommissionen förteckningar överansökningar, beslut etc. De svenskatdhnyndighetema har inga befogenheter att ingripa vid misstanke om varumärkesinttång. I fall av misstanke skall eventaellanmälan lämnas tUl polis- eller åklagarmyndighet. EG:scounterfeitförordning har tUlkommit för att tillgodose näringslivetsinttessen. Det står en vammärkesinnehavare fritt att använda sig av demöjligheter som ger KonttoUen vidden ytfre gränsen i misstänkte faU innebär för svensk del tUlämpning av regler vUkas motsvarighet inte finns i Sverige.EG:s förordningar blfr dfrekt gällande rätt i vid ett medlemskapi EU. I betänkandet Tullagstiftningen och EG (SOU 1994:89) lämnas dock förslagtill kompletterande svenska bestämmelser Edigt det förslaget skallGeneraltallstyrelsen vara den behöriga myndighet tUl viUcen ansökan omkvarhållande kan göras av vammärkesinnehavaren. Ett beslut om kvarhållande skall verkställas av den tallmyndighet som påfräffarvaror som överensstämmer med Generdtallstyrelsens beslut. Kvarhållandet upphörom sökanden uiom en i EG-förordningen angiven tidsfrist intevisar att falan som innefattar förstöring eller ändrmg av varoma har väckts vidbehörig domstol. Domstolens beslut verkstells av taUmyndigheten. Det förslag till kompletterande svenskabestämmelser på området som lämnats i betenkandet TuUagstiftdngen och EGkonuner, som tidigare nämnts, efter remissbehandlmg att läggas tillgrund för den lagstiftning på området somregeringen avser förelägga . 23.2.10 Gemensam exportkontroU av strategiskt känsliga varor En förordning om exportkonfroll avs.k. dual use-produkter (prcxlukter med både civil och militer användning)kommer att behandlas av rådet för eventaellt ikraftträdande den 1januari 1995. För en närmare beskrivning av "dual use"-regler seavsmtt 11.2.10. Som EU-medlem kommer attdelte i EG:s gemensamma handelspolitik mot oravärlden somden definieras i artiklama 113 343 (faststellande av mllteriffer, särskilda liberaliseringsåtgärder, export- politik, handelspolitiska skyddsåtgärder samt tall- ochhandelsavtd) och Prop. 238 i (associationsavtel). Handelspolitiska beslut kan också fattes med stöd av artikel 235 iRomfördraget i vissa fall när fördraget inte ger några uttryckliga befogenheteri andra artUdar. tecks av Parisfördraget finns endast begränsat stöd i självafördraget för Enmotsvarighet till artUcel 235 i finns dock i artUcel 95 iParisfördraget. Pragmatiska lösningar har i dessa fall ofta valts för att få frambeslut. Varje tid gersui defimtion av begreppet handelspolitik. Den ttaditionella defidtionen -åtgärder vid gränsen - har successivt breddats under . 1dagens mer komplicerade ekonomiska verklighethar arsenalen av åtgärder med dfrekte eUer indfrekte handelspolitiska effekterutvidgats varvid t.ex. tekmska föreskrifter, offentiig upphandling,stetsstöd, handel med tjänster, samarbets- och biståndspolitik, konkurtensrättoch immateriafrätt, åtgärder inom miljöpolitiken, arbetsmarknadspolitik ochfinanspolitik har fått en störte roll. Gemenskapenskompetens på handelspolitikens område är utsatt för ständig förändrmg. Denekonomiska mtegrationen har åtföljts och försterkts av en gradvis överföring avsuverädtet från medlemsstetema tillgemenskapen på handelspolitUcens onuåde. har skett genom förordningar,beslut eto. på "nya" områden eller genom rättsskapandeverksanihet. Av cenfralt mttesse i handelspolitiskt sammanhang är målet 22/70AETR [1971] ECR s. 263. Domstolen slår här fast att då gemenskapen anterbestämmelser som iimebär gemensamma regler i någon form för att förverkliga engemenskapspolitik edigt artUdar, har man också befogenhet att agera externt på respektive område(den s.k. paraUellitets-doktrtnen). Beslut edigtartikel 113 i fattes av rådet med kvalificerad majoritet medanbeslut edigt artUcel 238 i kräver enhällighet. i rådsarbetsgrapper Den vUctigaste rådsarbetsgrappenpå det handelspolitiska området är den s.k. 113-konunittén sora har detövergripande samordmngsansvaret för handelspolitiska policyfrågor Alla formerav handelspolitik diskuteras här men olUcafrågor med handelsanknyöung sakbehandlas i regel i specialiseradearbetsgrapper under rådet vid sidan av den normda 113-korainittén -textilkommittén, stelkomraittén, grapper rörande Cenfral- och , MedeUiavsländer etc. Varje ordförande besluter orarådsarbetsgrapper raen av praktiska skäl har flertelet gmpper blivitpermanente. Detta innebär att kommissionen bereder frågorsamt presenterar förslag till medlemsländema i rådet. Ett viktigtarbetsområde inom handelspolitiken blirdärför att i ett medlemskap analysera kommissionsförslagen utifrån ettsvenskt perspektiv samt förbereda och följa upp svenska stelhungsteganden. Den övervägandedelen av handelspolitiken är en gemenskapsfråga. Det enskilda medlemslandet har kvarvissa möjligheter att agera nationellt på ufrUceshandelsområdet. Dels gäller detta områden där 344 gemenskapen har befogenheterraen där regelverket ännu inte har utvecklats, såsora stetsstödd exportfinansiering, delsgäller det onuåden Prop. 1994/95:19 där gemenskapen inte har befogenheter,som dlmänt exportfrämjande och avtel raed andra länder om ekonomiskt ochmdustrieUt samarbete. EG:shandelspolitiska befogenheter och hur de utövas (inom den ytfre rara ger) kan översUcdigt beskrivas underrabrUcema: -avtel med fredje land, -handelspolitiska skyddsåtgärder (mom eUer utanför avtd), -uppttädande i mtemationeUa orgamsationer 23.3.1 Avtal med tredje land EGhar flera olUto typer av avtel med fredje land. Geraenskapen ensarat sluter enkla handelsavtel eller frUiandelsavteljäralikt artUcel 113 i . Exempel på 113-avtel är avtelen medländer i LatmaraerUca och Asien.Geraenskapen kan också mgå associationsavtd edigt artikel 238 i . Ofta reglerar avtelen mte enbarthandel utan också saraarbete, bistånd och andra områden därmedlemsländema har befogenheter Sådana s.k. blandade avtel sluts av gemenskapentUlsammans med medlemsstetema som parter på den ena sidan. EES-avtdet är ettexempel på ett blandat avtel. Hit hör också EG:s associationsavtel med länder iCenttal- och och med de 70 ACP-ländema. TiU mångaavtd hör särskilda avtel eller protokollavseende enbart varor mom Parisfördragets område. Beslut om dessa fattesmed stöd av artUcel 95 eller i mer pragmatisk form (hänvisning till fördragetetc. När bUateralaeller multilaterda avtdsförhandlingar är aktaeUa ularbeter kommissionen enrekommendation (avi) till rådet. På gmndvd därav arbetes sedan ettförhandlmgsmandat fram i olika arbetsgrupper under rådet som också gerkommissionen rätt att föra förhandlingama -isamråd med särskilda kommittéer som rådet tillsatt för dette ändamål.Koramissionen för ordet vid förhandlingama men medlemsländerna får närvara.I samma arbetsgrapper utvärderas förhandlmgsresultetet. Kommissionen följer upp och förvaltar eteblerade avtel i samråd med medlemsländerna. Angående kompetens,beslutsformer, parlamentets roU ra.ra. se avsmtt 9 om avtel med ttedjeland och mellan medlemssteter Sverigekommer som medlem att från och med infrädet i EU tillämpa alla gemenskapsavtel i edighet med artikel 5 i anslutmngsfördraget. De anpassningar av avtelen som måste göras till följd av skall tes in i särskilda tilläggsprotokoll edigt artikel 128 i anslutmngs fördraget. Anpassmngen innebär såväl rent formella förändringar som bl.a. höjningar av existerande kvantitetiva utrymmen. Det senare är också nödvändigt edigt gällande GATT-regler Det innebär bl.a. att vi lämnarnuvarande frihandelsavtel mellan Prop. 1994/95:19 EFTA-ländema och , ,, , och Rumämen och går in i EG:s bredare och merambitiösa s.k. Europaavtd som omfettar både frUiandel, samarbete och bistånd och har medlemskap som mål. bUateralafrUiandelsavtel med de baltiska stetema ersätts av EG:s frihandelsavtel med dessa länder Enutveckling av avtolsrelationemamed vissa länder i f.d. Sovjetumonen har idetts eUer är på gång. Genom att gå in idessa avtol bidrar vi tUl att ytterligare stödja reformprocessen och stärka den politiska cx;hekonomiska integrationen i . Från svensk sicfa klargjordes vidmedlemskapsförhandlingamas idedning att vi fäster mycket stor vUrt vid ett bibehållande av vårfria handel med de bdtiska stetema i syfte att understödja deras reforra-sfrävanden. FörhancUingslösningenbygger på att EG idedde förhancUingar om frihandelsavtd med de bdtiskastetema. Dessa avslutedesmed att sådana avtel undertecknades . Avsikten är att dessa avtdskdl ttäda i kraft . Om avtelen med de baltiska stetema ändå inte skullevara i kraft för vårt infräde i umonen kommer nödvändiga artangemang att vidtesför att ,och Fidand skall kunna bibehålla frUiandeto till dess att EG:s avtelfrätt i kraft edigt artUcel 131 i anslutningsakten. Med denna lösning har vårt mål att säkrafrihandeto tillgodosetts. För de baltiska stetema utgör lösningen ett viktigt stöd tUl derasutvecklingsprocess i och med att frUiandeto med , och Fidand nuutvidgas tUl att omfatte helaEU-marknaden. När övertar EG:sasscxiiationsavtd med , Cypem och bör detta kunna mnebära förbätfratmarknadstillttäde för svenskexport. går ur EFTA-ländemas rena frihandelsavtel med och övertor EG:s bredaassociationsavtd som syftar till en tallumon . Med Cypem och har vi mgaavtel.