prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Ett nätverk för svenskakafestrofhjälpsorganisationer har bildats, bl.a. med syftet att kunnaerbjuda FN-organ svensk personal, antingen enstoka personer eller grapper.Regeringen kommer att stödja nätverket och verka för att fler svenskar deltor idet interaationella katostrofhjälpsarbetet på olika nivåer. Regeringen har gettSIDA i uppdrag att lägga fram förslag om hur ett system för lagring avinternationellt efterfrågade katostrofvaror bäst kan organiseras. Katostrofhjälpen bör även fortsättningsvisprioritera röjning av landminor. Det svenska katostrof- och flyktingbisfendet i f d.Jugoslavien uppgår sedan krisens början till . Dehumanifera behoven måste även finansieras parallellt med att vissalångsiktiga insatser av åtemppbyggnadskarakfer sätts igång. Sådana kan redangöras i den muslimsk-kroatiska federationen i . Sverigekommer att delfe i för och EU:sadministration av Mostor, men insatser i och i Tuzlaregionenprioriteras. Bistånd planeras till t.ex. bostoder, vatten, energi,telekommunikationer och hälsovård. Projekt som underlätfer för bosniskaflyktingar i att återvända kommer att särskilt beaktos. Katostrofl)isfendetberäknas efter hand fasas ut till förmån för insatser för återappbyggnad i taktmed fredsprocessen. Föratom katastroftjistånd till harSverige bidragit med i befelningsbalansstöd.En viss beredskap bör finnas för tekniskt samarbete och multilaterala insatser. Katostofbistånd har under de senaste årenförmedlats tUl . Under budgeferet 1993/94 utbetolades 10 miljonerkronor i betolningsbalansstöd. BITS finansierar några projekt i . En beredskapför fortsätto insatser bör finnas. Insatser för mänskliga rättigheter, försoning ochdemokrati planeras för hela fd. Här ingår bl.a. stöd tillmassmedia, lokala fredsinitiativ, organisationer för mänskliga rättigheter m.m.Huvuddelen av stödet sker genom svenska organisationer, som verkar i området.Insatserna bör finansieras över anslagsposten Bisfend tUl demokrati, mänskligarättigheter och konfliktiösning. Regeringen avserverka för ökade möjligheter tillätervandring för flyktingar, i kontakter med UNHCR och andra intemationellaorganisationer. Återvandringsprogram bör även avse interaflyktingar. Stor viktbör läggas på att kafestrofbisfendet stöder ätervandring i kombination medinsatser för återappbyggnad. Genom medlemskapet i EU kommer att bidratill omfattonde katastrofbistånd, som kanaliseras genomEuropean Conimission's Humanitorian Office (ECHO). Regeringen föreslår en medelsram på 1 500 miljonerkronor för /96. Katastrofinsatser i och Mogambique föreslås finansierade i huvudsak genom landprogrammen för dessa länder. Insatser i /samt Kambcxlja finansieras framgent över de 134 anslagsposter somupprättos för dessa länder. C 2.7 Bistånd genomfolkrörelser och andra enskUda Prop. Överdenna anslagspost finansieras mer än 600 utvecklings- och informationsprojektsamt cirka 675 volontorer. Mer än 300 enskilda organisationer får statiigt stödtill utvecklingssamarbete. Övergripande mål är att höja de fattigaslevnadsnivå samt bidra till ett mer folkligt deltagande i samhällsbyggandet iu-länderaa. Ett annat mål är att ge stöd för att bygga upp nationellainstimtioner och inhemsk kompetens. Av stor betydelse är att utvecklingssamarbetetvia folkrörelser och andra enskilda organisationer bidrar till att ökaförsfeelsen och stödet för utvecklingsfrågor bland allmänheten i . Bidragsgivningen till folkrörelser och andraenskilda organisationer har övergått från projektstöd till i huvudsak ramavtolmed 14 organisationer. SIDA har ramavtol med följande organisationer:Afrikagrapperna, , LO/TCO:s bisfendsnänmd, , Pingstmissionens U-landshjälp, , (), /Mission, , SCC/Utan gränser, Svenska Röda Korset, SvenskVolonfersamverkan/SVS, Utbildning för bisfendsverksamhet/UBV samt FöreningenBisfend och Information genom Frivilliga Organisationer (BIFO). Totolt utbetolades från anslagsposten Bistånd genomfolkrörelser och enskilda organisationer under budgeferet1993/94. Den ointecknade reservationen ökade från ca 31 miljoner kronorbudgeferet 1992/93 till ca budgeferet 1993/94. Sammanlagt utbetolas över olika anslagsposter cirka1,till enskilda organisationer för utvecklings- ochkatostrofinsatser, samt insatser för mänskliga rättigheter och demokrati. Dettomotsvarar av det totola bilaterala bisfendet. Projekten är avmycket varierande art och spänner över ett brett falt från mycket små ochkonkreto insatser på bynivå till stöd för demokratiutveckling ochfredsprocesser. Utvecklingssamarbetet genom folkrörelser och andraenskilda organisationer bygger i hög grad på idealitet och frivilligt arbete.En viktig föratsättning för detto är fortsatt krav på egeninsats, som är ettmått på organisationeraas vilja och förmåga till engagemang och en garanti förderas självständiga stollning i förhållande till stotsmakteraa. Mångaorganisationer både eftersträvar och bidrar med en väsentligt högre egeninsatsän minimikravet på . Flera organisationer har dock svårigheter att medegna medel finansiera denna egeninsats. Organisationernas kapacitet påverkasäven av det avsevärda bisfend från främst katostrof- och demokratianslagen somgenomförs av enskilda organisationer och som inte normalt kräver egeninsats.Sådana medel beräknas för budgeferet 1993/94 ha uppgått till ca 980 miljonerkronor utöver folkrörelseanslaget. Partieroch partianknytiia organisationer i bör ges möjlighet att erhållabidrag för insatser i på samma villkor som andra svenska Prop.1994/95:100 folkrörelser och enskilda organisationer. Bisfendet genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer är arbetsintensivt och kvalitetsinrikfet, eftersom det bl.a.syftor till att bygga upp och förstorka lokala organisationer och instimtioner.En alltför snabb volymutveckling tenderar till att stimulera till en ökad andelkapitolintensiva projekt, t.ex. byggnation, till förfång till det merkvalitetsinriktode organisationsarbetet. Volontorverksamheten är den i särklass störstopersonalresursen inom svenskt utvecklingssamarbete. Den ger ett stort antolsvenskar möjlighet till praktisk erfarenhet av arbete i u-land. Volontorarbetetinriktos allt mera på insatser för demokratisering, erfarenhetsutbyte ochkunskapsutveckling. En översyn pågår i syfte att skapa mera flexibla ochändamålsenliga bidragsregler för att volontorer med fälterfarenhet skall kunnanyttiggöras för korttidsinsatser i samband med kafestrofer och särskildahumanifera insatser. Regeringen vill i detto sammanhang ocksåunderstryka ungdomars särskilda roll som bärare av information och engagemang ifrågor som rör demokrati, miljö, överlevnad och utveckling. Det är angelägetatt engagera ungdomar både som mottogare och förmedlare av bisfend. Svenskaungdomsorganisationer kan medverka i utvecklingssamarbetet genom t.ex. utbyten,seminarier, kampanjer tillsammans med organisationer i . Insatser kanavse bl.a. hälsovård, utbildning, demokrati och mänskliga rättigheter.Ungdomsorganisationer har dock offe svårigheter att nå upp till den normalaegeninsatsen på . Utan att ge avkall på kvaliteten, bör därförbiståndsmyndigheten kunna medge en lägre egeninsats för ungdomsorganisationer. Ungdomsutbytesprogrammet World Youth of (WYS), vilket administreras av ungdomsutbyte(), har pågått i form av en försöksverksamhet . Den hittUlsvarande verksamheten har utvärderatsunder och därvid befunnits ha en hög grad av måluppfyllelse. De planerade utbytena med Costo och Thailandgenomförs enligt plan, vilket innebär att sammanlagt 70 svenska och lika mångau-landsungdomar deltogit i programmet. För den tvåårigaförsöksverksamheten har regeringen sammanlagt anslagit knappt 8 miljonerkronor. har i sin anslagsframsfellning för /96 beräknatde sammanlagda kostnaderaa för tio-elva utbytesgrapper till ca 12,3 miljonerkronor. För denna verksamhet begär ett bidrag om . Regeringen ser positivt på denna verksamhet ochanser att det bör fortsätta. Regeringen kommer att ge den nyabisfendsmyndigheten i uppdrag att bedöma bidragagets storlek och ingå avtal medSIU om detto. Stödet till utvecklingssamarbete genom folkrörelseroch andra enskilda organisationer har ökat kraftigt . Organisationeraas kompetens är väl dokumenterad genom kapacitetssmdier, utvärderingar, besök, seminarier och andra former av systematisk uppföljning. bedöms insatseraa uppvisagoda resultot. engageras genom de enskilda organisationerna aktivt i Prop.1994/95:100 utvecklingssamarbetet.Genom ett ofto vitt förgrenat nät av små insatser. bedömsde enskilda organisationema ha god förmåga att nå de fattigaste ochmest sårbara grapperaa i mottogarländeraa. uppläggningstöds också framväxten av folkliga rörelser varigenom även mänskligarättigheter och en demokratisk samhällsutveckling främjas. Ävenom huvuddelen av utvecklingssamarbetet sker inom de sociala sektoreraa,så kan nya insatser skönjas av opinionsbildande karaktor, för kompetens-ochorganisationsutveckling samt för speciellt utsatto grapper. Hithör insatser som berör baraens simation i tredje världen, aktiviteter somär nära länkade till insatser för att hävda bamens mänskliga Under anslaget skall även finansierasstöd till enskilda organisationer som tidigare utbetolades under anslaget C 13.Projektbisfend till vissa länder m.m., delposten övriga insatser. fungerar somnationell kommitté för (). Verksamheten regleras genom ettsamarbetsavtal mellan och de nationeUa kommittéeraa. Normalavtoletföratsätter att den nationella kommittén utgörs av en från sfeten frisfeendeenskild organisation. kommer, som aviserades i förraårets proposition och mot bakgrand av bl.a. det nämnda avtolet, att underinnevarande budgefer få en förändrad associationsform. Arbetet med detta pågår. sferkare normativa roll har inneburit attkommitténs arbete breddats. Kommittén har påbörjat uppbyggnaden av ett nätverkav lokala verksamhetsgrapper för att ge stöd och informera om : sverksamhet och främja insamlingsverksamheten. Budgeferet 1993/94 redovisadeStiftelsen ett bidrag till om 12,8 miljonerkronor (1992/93 ). För att säkersfella en bas och kontinuitet harkommittén fått ett stotiigt bidrag för i huvudsak de administrativakostnaderaa. Mot bakgrand av den förändrade associationsform som föresfer kananslagsbehovet ännu ej beräknas. Regeringen avser återkomma till idenna fråga. Under denna anslagspost föratses även finansieringav bidrag till samt svenska förändamål som informationsverksamhet om det multilaterala utvecklingssamarbetetoch för förberedelsearbetet inför FN-konferenser. är anslutet till EuroparådetsNord-sydcenter. bidrag till centret uppgick till ca . Med inträde i EU öppnas möjligheter atterhålla stöd från EU:s bisfendsbudget. EU:s krav på egeninsats är normalt 50 %men reglerna tillåter att av denna finansieras avatman givare. Regeringen ser det som angeläget att svenska organisationer fertillvara möjlighetema till finansiering av insatser genom EU. Den nyamyndigheten kommer att ges i uppdrag att utorbeto riktlinjer för hur sådanainsatser skall samordnas. Regeringen föreslår en medelsram på 1 275 miljonerkronor för anslagsposten Utvecklingssamarbete genom folkrörelser och andra 237 enskilda organisationerför budgeferet 1995/96. C 2.8 Stöd tUl ekonomiskareformer och skuldlättnad Prop. Ekonomiskareformer är i många länder en föratsättning för tillväxt och '''gä 4långsiktig utveckling. Ett viktigt sätt för kan främja reformeraa ärgenom s.k. befelningsbalansstöd, vilket antingen kan to formen av obundet stödtill import eller skuldlättnad som indirekt frigör medel för import. Huvuddelen av det svenska betolningsbalansstödetgår till söder om , där majoriteten av de fattigaste, mestskuldtyngda ländema finns. De huvudsakliga mottogama har varit ,, , , och . Mottogarländer utonför Afrikaär t.ex. och . En stor del av betalningsbalansstödet samordnas medVärldsbankens särskilda program för , som har visat sig mycketframgångsrikt för att mobilisera och samordna resurser till förmån för defattigaste och mest skuldtyngda ländema i som genomför ekonomiskareformprogram. SPA omfattor ökad utlåning från IMF och påförmånliga villkor och betolningsbalansstöd från bilaterala givare. Stor viktläggs även vid biståndssamordning, minskad bindning av bisfendet, uppföljningav landets budgemtgifter och fattigdomsfrågor. har aktivt deltagit ipolicydialogen och är en av de störsto bidragsgivaraa till SPA. bidrag har huvudsakligen lämnats i form avobundet importstöd till marknadsbaserade valutafördelningssystem. För attimportstödet skall bidra till framväxten av en privat sektor i mottagarlandetär det viktigt att valutofördelningen inte är centralstyrd och att importörenbetalar fullt motvärde i lokal valuto. Regeringen anser att obundet importstödtill marknadsbaserade valutofördelningssystem även fortsättningsvis bör utgåtill länder inom och utanför SPA som genomför ekonomiska reformprogram. Inom ramen för SPA ger också bidrag för attunderlätto de fattigaste ländernas skuldtjänst. Det gäller de fattiga ländersom endast har tillgång till utlåning på förmånligavillkor, men som har har gamla lån på marknadsmässiga villkor. Dessa bidrag ären effektiv form av skuldlättnad, eftersom resurser direkt frigörs för andraändamål. bör därför fortsätto stödet till denna typ av skuldlättnadtill länder inom och utanför SPA som genomför ekonomiska refomier. En motsvarande typ av skuldlättnad avseende lånfrån Afrikanska diskuteras mellan bankensmedlemsländer. Under föratsättning att en tillfredsstollande mekanism kommertill stånd, kan svenska bidrag övervägas. Regeringen anser att SPA-samarbetet bör drivasvidare och har gjort en indikativ utfästelse om underSPA- samarbetets tredje fas som sträcker sig över . Motbakgrand av det strama budgetiäget i , vilket tvingat fram besparingaräven på bisfendsområdet, föratser regeringen ett behov att revidera dennautfästelse. lMF:ssärskilda lånerrangemang på mjuka villkor, ESAF (Enhanced StracmralAdjustment Facility), har skapats för att stödja de fattigaste Prop.1994/95:100 ESAF finansieras i huvudsak genom Bilaga 4 från , och lån på förmånliga villkor från medlemsländema.Utvärderingar av ESAF har visat att stödet varit ett viktigtinstrament för att främja reformprocessen i mottogarländeraa. Budgeferet1993/94 utfäste ett bidrag om totolt 400 miljoner kronortill en utvidgning och förlängning av ESAF över den närmaste Budgeferet 1995/96 belastos med 160 miljoner Ett antol skuldtyngda länder har stora betolningseftersläpningartill , IMF eller regionala utvecklingsbanker. Därigenom utestongsländema från ny långivning. Särskilda insatser måste till för att hjälpa deländer som lägger om sin ekonomiska politik och försöker reda upp sinabetolningseftersläpningar. Genom att bilda en s.k. stödgrapp av frivilligabidragsgivare kan extraordinära resurser mobiliseras i sådana simationer.Sverige har under innevarande budgefer bidragit till stödgrappsoperationer förVietnam, och . bör även fortsättningsvis bidra tillstödgrappsoperationer, baserat på en bedömning från fall till fall avseendemottogarlandets uppfyllande av de generella kriterier som gäller förbetalningsbalansstöd. Skulderna till offentliga bilateralafordringsägare, främst exportkrediter, är en mng börda för många av defattigaste mest skuldtyngda länderna. har drivit frågan om ytterligareskuldlättnader i . Villkoren har successivt förbättrats ochbetydande framsteg har gjorts när det gäller att under vissafömtsättningar medge mer heltäckande överrenskommelser i form av reduktion avhela skuldstocken och ytterligare skuldtjänstminskning. Många fattiga länder har en begränsad, men ändåbemngande kommersiell skuld, dvs. skuld till privato fordringsägare, främstbanker. samordnar och bidrar själv tillsammans med bilateralabisfendsgivare till finansiering för återköp av kommersiella skulder påandrahandsmarknaden. Under föregående budgefer deltog i enskuldreduktionsoperation för . Ett antal skuldåterköp planeras förinnevarande och kommande budgefer och har utfast bidrag till en del avdessa. har drivit frågan om ytterligareskuldlättnader för de fattigaste länderaa i olika interaationella sammanhang it.ex. : lMF:s och , och har tillsammans med arrangerat ett intemationeUtskuldseminarjum för att med andra fordringsägare och bisfendsgivare diskuterade fattigaste ländernas skuldsimation. Regeringen vUl därför understryka viktenav att ha en beredskap för att finansiera nya skuldlättnadsinitiativ frånbetolningsbalansstödet. Regeringen anser att det är angeläget att bibehåUaett omfattonde betolningsbalansstöd. Det svenska betolningsbalansstödet skall även fortsättningsvis utgå till de fattigaste, mest skuldtyngda ländema som genomför ekonomiska reformprogram med stöd av IMF, 139 ochdet interaationella givarsamfundet. Stöd skall kunna utgå till länder som för enutvecklingsfrämjande politik i riktning mot marknadsekonomi Prop. 1994/95:100och demokrati och som leder till en ansvarsfull social och ekologisk Bilaga 4utveckling. Vidare skall svenskt stöd under dessa föratsättningar också kunnautgå till länder med vilka överenskommelser nåtts i . Det totola betolningsbalansstödet har minskat underde senaste budgeferen. /92 uppgick det till ca 1 450 miljonerkronor, budgeferet 1992/93 minskade det till och budgeferet1994/95 drogs det ned till . Behoven av insatser förvänfes vara fortsattomfatfende. Stödet skall fördelas på grandval av de resultot som uppnåsavseende överenskomna reformprogram samt av hur det internationella samarbetetutformas. Mot bakgrand av betolningsbalansstödets storka konditionalitet kanreservationer uppsfe under vissa år. Regeringen föreslår att 1 200 mUjoner kronor anslåstill stöd för ekonomiska reformer och skuldlättnad för budgeferet 1995/96.Beredningen skall fortsatt bedrivas i enlighet med gällande riktiinjer fördenna typ av beredning. Stödet skall utformas i enlighet med de riktiinjer somhar utorbetots av DAC, SPA och SIDA. Regeringen anser det angeläget att samrådsker mellan SIDA och departementet när det gäller bedömningar avreformprogrammens genomförande. Detto gäller även beslut om att tillsvidareinsfella betolningar på grand av att de villkor som uppsfellts förreformprogrammen inte har uppfyllts. Uppföljning av befelningsbalansstödet måste främstske genom att följa genomförandet av det ekonomiska reformprogranunet samtgenom en dialog om fördelningen och prioriteringaraa i mottagarlandetsstotsbudget. De gemensamma granskningar av valutoallokeringssystemen som görsav de bilaterala givarländeraa och är ett viktigt instmment föruppföljning och kontroll. Den nya myndigheten bör även göra egna utvärderingarav betolningsbalansstödet till mottogarländeraa. C2.9 Krediter för utveckling /94 har BITS tecknat låneavtol om 11 krediter till ettsammanlagt värde av I . Gåvoandelen i dessa krediter uppgårtill . Den utgående reservationen minskade därmed från 562miljoner kronor till . Reservationen är överintecknad avbeviljade, ännu ej konttaktstecknade utfästelser, med ett gåvoelement på totoltca . BITS föreslår att anvisas förgåvoelementet i u- krediter för /96. Förslaget innebär en minskning jämfört med innevarande budgefer. En förklaring till minskningen är att föratsättningaraa för u-kreditfinansiering har förändrats genom den s.k. Helsingforsöverenskommelsen om användningen av bundna krediter. Äskandet skall enligt BITS ses i sammanhang med förslaget om ökad medelstilldelning för bisfendskrediter. Genomu-krediter finansieras projekt som prioriteras av lånfegarlandet. sombedöms få betydande utvecklingseffekter för landet och där svenska Prop.1994/95:100 varor och tjänster är konkurrenskraftiga. BITS redovisar resulfet i form av instolleradkapacitet för u-kreditfinansierade projekt och utvecklingseffekter förmottogarlandet på basis av genomförda utvärderingar. BITS resultotredovisningvisar en hög grad av måluppfyllelse. Finansierade projekt genomförs som regelinom givna tekniska och ekonomiska ramar. Under budgeferet 1993/94 har BITS utvärderatutvecklingseffekteraa för ett antol slutförda projekt. Utvärderingaraa harvisat på mycket goda utvecklingseffekter för fyra telekommunikationsprogram iKina och ramkrediter till utvecklingsbanker i fyra länder. För de senare harpositiva effekter på sysselsättning, omsättning och lönsamhet konstoterats.Detto gäller i synnerhet en indisk ramkredit som varit den mest omfattonde. Föratompositiva effekter i mottogarlandet har ramkrediteraa också bidragit till attbredda kretsen av svenska företog som medverkat i u-kreditfinansierade projekt. Utvärderingen av fyra avloppsreningsverk i Tunisienhar visat på god teknisk måluppfyllelse. På gmnd av att den planerade tokten iutbyggnaden av avloppsledningar ej kunnat hållas, har kapacitetsutnyttjandet ireningsverken varit lågt. En utvärdering av en renovering av ettegyptiskt värmekraftverk har visat att detto ej lett till planeradeutvecklingseffekter bl.a. på gmnd av höjda bränslepriser och eltoriffer. Verketanvänds endast vid toppbelastning och ej som kontinuerlig elleverantör. U-krediter är ett effektivt instmment för attfinansiera angelägna utvecklingsprojekt i mottogarländeraa. Deteknisk-ekonomiska resultoten är mycket goda och utvecklingseffektemabetydande. U-krediter bör därför också fortsättningsvis ingå som ett viktigtsamarbetsinstrament i det svenska biståndet. Regeringen föreslår att anvisasför gåvoelementet i u-krediter för budgeferet 1995/96 samt att den nyabisfendsmyndigheten bemyndigas att göra utfästelser för u-krediter med ettbelopp om högst de tillgängliga medlen. Biståndskrediterär ett komplement till u-kreditsystemet. Krediterna lämnas på mycket förmånligavillkor och normalt i obunden form. Systemet med bisfendskrediter infördes den1 för en försökspericxl av . BITS föreslår att anvisas förbisfendskrediter under /96. På kalenderårsbasis innebärförslaget en ökning med jämfört med innevarande år. En utvärdering av biståndskreditsystemet skallföretos efter den tvååriga försöksperiodens utgång. Regeringen föreslår att anvisas för bisfendskrediter under budgeferet 1995/96 samt att den nya myndigheten bemyndigas att göra utfästelser om bisfendskrediter med ett belopp om högst två gånger de tillgängliga medlen. ' Regeringenavser att under budgeferet uppdra åt den nya myndigheten . 1994/95:100att närmare analysera föratsättningaraa för att medel som avsatts under Bilaga 4 vissa andra anslagsposter skall kunna utgå i form av krediter. C2.10 Kostnader för fältpersonal Anslagspostenanvänds i huvudsak för att rekrytera och utbilda fältpersonal i syfte attkomplettera mottogarlandets egna resurser. är ett 50-tolpersoner kontraktsansfellda på nyckelposter i mottogarländeraas förvaltningar.Denna kategori av personal har minskat betydligt , framför allttill förmån för konsulter. Därtill kommer kostnaden för ca 25 biträdandebUaterala experter och ett program för mindre faltsmdier. Personalbisfend är och kommer under överskådlig tidatt förbli en viktig del av utvecklingssamarbetet. En successiv föryngring ochbreddning av kåren av bisfendsarbetore är både nödvändig och angelägen. Därförbör programmen för biträdande bilaterala experter och mindre faltsmdierexpanderas. Det är särskilt viktigt att fler kvinnor engageras somfältarbetore. Även andra förändringar bör vidtos. I försto handbör riktode informations-, rekryterings- och utbildningsinsatser komma ifråga.I tokt med att andelen konsulter i personalbiståndet ökar är det väsentiigt attkonkurrensen mellan konsultföretogen förstorks. Över anslagsposten skall också finansieraskostnader för skatter och sociala avgifter i för fältpersonal. Detgäller även vissa kostnader för säkerhetsfrågor. Regeringen föreslår att anslåstill Kostnader för fältpersonal under budgeferet 1995/96. Måletför u-landsinformationen är att utveckla människors kunskaper om och intresseför förhållanden av betydelse för u-länderaas utveckling. Därmed kanengagemanget för interaationella solidaritetspolitik fördjupas. Föratt bibehålla och sferka bisfendsviljan hos det svenska folket är ettbrett samhällsengagemang i intemationella utvecklingsfrågor av stor betydelse.