prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Den gemensanuna finansieringen av pris- ochmarknadsregleringen och av stmkturåtgärdema sker genom Den europeiskautvecklings- och garantifonden för jordbruket, jordbraksfonden (Fonds européend'oriemation et de garantie agricole. Fonden är uppdelad i en garantisektionoch en utvecklingssektion. Från garantisektionen finansieras marknadsstöd tUl jordbraket, bl.a. exportstöd, arealstöd,djurbidrag, mterventionsköp, miljöstöd samt stöd tiU ttädgårdsnäringenoch fisket. Från utvecklingssektionen finansieras bl.a. åtgärder förstraktunationaU-seringar inora jordbruketoch åtgärder för landsbygdsutveckling. Fondens intekter bester av bidragfrån EG:s budget. Fondens utgifter uppgick år 1993till 37 raUjarder ecu motsvarande ca 350 mUjarder svenska kronor Mer än90 % av FE0GA:s utgifter avser garantisektionens område. Av EG:s totela budgethar jordbruksdelen (fondens utgifter) tegit i anspråk närmaretvå fredjedelar. förhållande håller på att förändras. För närvarandeberäknas jordbraksutgiftema utgöra omkrmg hälften av budgeten. CAP bygger sedan sin tilUcomst på ttegrandprinciper, nämligen en gemensam marknad med gemensamma priser,förefräde för EG:s varor fiamförimporterade och en gemensara finansiering av jordbrakspolitUcen. Resultetet av den förda politiken blev attproduktionen ökade. blev eraellertid kostnadema ochöverskottsproduktionen ett växande problem. Efter mer änett år av debatter och förhandlingar antog rådet den störstoreformen hittdls av CAP. Reformbeslutels viktigaste mslag är den sänkning avstödpriset för spannmål som skall genomföras under tteårsperioden1993/94-1995/96. För sänkningen av stödprisema kompenseras jordbrakama medarealbidrag vilkas storlek relateras tiU avkastningen irespektive region. Jordbraksreforraeninnebär således inte att de fraditionella instramenten i jordbrakspolitUcen - gränsskydd, mtervention och exportbidrag - avskaffas men att de kommer att minska ibetydelse. Förskjuöiingen från prisstöd tUl dfrektstöd väntos mnebära en minskad intensitet i odlmgen, ökad konsumtion och minskade överskott. Av betydelse när det gäller att begränsa överskottsproduktionen är också vUlkoret för arealbidrag, nänUigen att större jordbruk måste lägga (eller mer beroende på val av trädesform) av arealen i fräda. Trädan, som också berättigar till arealbidrag, kan användas för produktion av altemativa grödor 289 19 1994/95. 1 saml Nr 19. Som en följd av sänkto spannmålspriser sjunker kostnaderna i Prop. 1994/95:19 animalieproduktionen. Stödprisemaför mjöUc, smör och nöticött sänks något. Gränsskydd och exportbidrag för griskött, Qäderfäoch ägg, som ärawägcfa i dfrekt relation tUl spannmålspriserna kommer att sjunka automatiskt. Eftersom den intensivaaniraalieproduktionen gynnas av de lägre foderkosQiadema innehåller reformbeslutet flera slag avstöd till extensiv köttprodiUction. Beslutsordningen påjordbraksområdet är densamma som för övriga frågor inom EG. Beslut fattas av mimsterrådet efterförslag från kommissionen. Parlamentet medverkar i besluten på samma sätt somnär det gäUer ancfra frågor. Jordbruksfrågornas sektoriella art gör attministerrådet närbesluten fettas normdt består av medlemsländemas jordbruks-mimsttar. inhäratot parlaraentets yttrande skall frågan enligt huvudregeln beredas av Coreper(Comité des Represemants Permanertis). På grund av det stora antol frågor sora anknyter tUlförvaltningen av jordbrakspolitiken finns dock för jordbraksområdet enmotsvarighet tUl Corepersom kaUas Särskilda jordbmkskonunittén (Comité spéciale d'Agriculture, CSA).Jordbraksärenden som gäller djur- och växtskydd samt handel med fredje land och vissa finansiellafrågor handhas dock av Coreper Inora jordbraksområdet är det mycket vadigt att raidsterrådetdelegerar handläggmngen av de löpande förvdtningsärendena till kommissionen. Rådet förbehållersig vadigtvis beslutsbefogenheten i ett begränsat antd frågor, sora t.ex. i viktigare pris- ochkvotfrågor Konumssionensköter det löpande arbetet med bl.a. interventioner och exporfrestiwtioner För attsäkerställa att hänsyn tos till varje medlemslands särskilda förhållanden och önskemål ttotsden omfattande delegationen handläggs jordbruksfrågorna i stor utsträckning i s.k. förvaltningskommittéer I dessa kommittéerarbeter nationella tjänstemän under ledning av en ordförande från kommissionen. Ikommittéarbetet lägger konunissionen frara sina förslag tiU ändruigar och medlemsländemas representanter lämnar sinasynpunkter Koramissionen skall genast fette beslut och verkstella dette. Om beslutet inteöverensstemmer med majoritetensuppfattning i kommittén skall rådet genast underrättes och verkstelligheten av beslutetskjutes upp. kan inom en bestemd tid med kvalificerad majoritet fatte ett annatbeslut än kommissionen. 22.1.2 Konsekvenserav ett medlemskap EG:s gemensanuna jordbrakspolitik, CAP, har fleralikheter med den svenska jordbrakspolitUcen. Båda bygger på ett prisstöd till jordbruket som upprätthållsmed hjälp av ett gränsskydd. I båda fallen inkluderas i jordbrakspolitikenolUca typer av regional- och strakmrpolitiska åtgärder I både ochEG ges direkte bidrag, utbetelade per arealenhet eller per djur, som en delav stödet till jordbraket. Den beslutede livsmedelspolitiskareformen innebar en avreglermg av del svenska 290 Ett svenskt EU-inträdeinnebär att omfattande marknads- Prop. 1994/95:19 reglermgar konuner attinföras. bör som raedlera aktivt arbete för en förenkling cx;havreglering av den geraensamma jordbrakspolitUcen,bl.a. i syfte att minska budgetbelastningen till följd av CAP. Därvidbör svenska erfarenheter av en avreglering av jordbrakspolitiken utoyttjas.Sverige skdl också verka för en ökad mUjöhänsyn och stärkt djurskydd inomjordbrakspolitiken. Regeringen har som underlag för en bedömning avkonsekvensema för av ett delfagande i den gemensammajordbrukspolitiken vid ett medlemskap i , utöver självaförhandlingsresultetet och remissinstansernas synpunkter på detfa, haft ettstort antel betänkanden och rapporterutarbefade av myndigheter och särskUt tillsatte uttedningar. Rapportemaavser såväl analyser av konsekvenser som förslag till tillämpning av regel-(x;h stödsystem, inkl. nationella program. De nationellaprogrammen avser bl.a. förslag till tillämpmng av EG:s miljöprogram förjordbrak, stöd tUl jordbraket i norra samt stöd tUl jordbruk i nundregynnade områden i . Till regeringen (Jordbraksdepartementet) har dessutora inkorarait ett stort antelskrivelser från organisationer och enskUda raed synpunkter och förslag. I bikiga 9 tUl propositionen lämnas enutförligare redovisning av den gemensamma jordbrakspolitiken inom EU ochav svensk jordbrakspolitik. Där redovisasockså mer utförligt regeringens bedömningar av konsekvensema av ettmedlemskap och av vUka åtgärder som ett raedleinskap bör medföra, exempelvisvad gäller olUte nationella program. I det följande lämnas en redovisning avreraissinstensemas synpunkter och av regeringens sammanfattande bedömningar Remissinstanserna: De rayndigheteroch organisationer som yttrat sig över förhandlingsresultetet har i huvudsakvarit positiva. Flera instanser har dock framfört kritik mot utformningen avEG:s gemensamma jordbrakspolitik som sådan. () anför att förbundet redan innan förhandlingama var avslutede tog stellning för ett svenskt EU-mttäde.De vUctigaste fördelama för det svenska jordbraket av en EU-anslutning är edigtLRF en dfrekt följd av medlemskapet i sig och därmed oavhängigt utfallet iförhandlingama. Förbundet anför att ett medlemskap ger de svenska jordbrakamafastere spelregler som det ger möjlighet att påverka färdriktningen iEG:s politik. Detta är edigt LRF väsendigt eftersomSveriges möjligheter att utanför EU föra en nationell jordbrakspolitik somavvUcer från EG:s gemensanuna politik är begränsade. Medlemskapet gerockså edigt LRF det svenska jordbmket föratsättningarför lUcvärdiga konkurrensvUlkor När det gäller förhandlingsresultetet anser LRF att utfallet vad avserprcxluktionsuttynimet är tillfredssteUande. Förhandlmgslösningamaavseende jordbmkets regional-och miljöpolitik är överlag positiva. LRF utgårifrån att de möjligheter som förhandlingsresultetet ger umyttjas till fullo. Det gäller först och främst de program där en svensk medfinansiering krävs för att EU skall framförhandlade raedel till 291 Vid tiUämpningen av EG:sgemensamma jordbrukspolitUc i Prop. 1994/95:19 måste lösningarväljas som inte missgynnar det svenska jordbruket i förhåUande tUl jordbruket iandra EU-länder LRF understryker att storleken på bidragtUl den gemensamma budgeten intepåverkas av förhandlingsresultetet på jord-brakets område. Däremot bestäms återflödet tiU i storutsfräck-ning av jordbrukets omfattning. För landsbygden som heUiet mnebärdette tUlväxt, ökade investeringar och förstärkt skattekraft. LRFframhåller att de framförda synpunkterna itillämpliga delar också gäller den svenska lantbrakskoope-rationen. EttEU-medlemskaps effekter på konkurrensen mom jordbruks- och livsmedelssektornberörs av flera instanser. Konsumentberedningen framhåUer att ett medlemskapleder tiU ökad konkurrens med lägre priser, ökat utbud och störte valfrihetvilket är mycket positivt från konsumentsynpunkt. ser berednmgen raedstor oro på att kostaadema för den svenska sfatsbudgeten kan konuna att öka oraSverige försöker maximera återflödet av pengar från EU. Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor anseratt svenska import-företeg riskerar att teppa hela eller delar av sin handelmed fredje länder inom livsmedelsområdet om utrymmet inom EG:s iraportkvoterredan har intecknats av inom EG redan eteblerade importföreteg. En sådankonsekvens av ett medlemskap är oacceptebel anser samarbets-organet. Införanslutningen bör åtgärder därför vidtes för att inte försvåra eller fördyradenim import. Samarbetsorganet framhåller också att det är positivt att efter en anslutning fårraöjlighet att utveckla onuåden med muidre gcxla föratsättaingar menunderstryker att det finns en risk att sådana åtgärder kan äventyra konkunensenpå livsmedelsområdet. framhåller att ett medlemskapinnebär en från konkurrenssynpunkt i vissa avseenden negativåterreglermg av det svenska jordbruket och betydande kosmader för stödåtgärderHäremot måste edigt verket dock vägas de från konkunenssynpunkt positivaverkningar som ett medlemskap väntes få. hänvisar till sitt remissvar iadednmg av om admidstra-tiva konsekvenser avett raedleraskap. tillstyrker ett svensktmedlemskap i umonen medutgångspunkt från det uppnådda förhandlingsresultetet. Jordbraksverketutgår vidare från att mriktningen på jordbraksområdet är att skallarbete för förenklmgar av regleringen. Effekter för jordbrukssektornsintäkter och kosttiader på kort sikt På kort sikt kommer priserna påflera jordbraksprodukter att falla som olika dfrektstöd förändras och ökar. På kosmadssidan sker det i stort sett inte några direkte förändringar som en följd av medlem skapet. Anpassnmgar har redan skett på dette område dels genom företegens egna åtgärder, dels genom åtgärder vidtegna av regering och riksdag. Sammanteget konuner intekteraaav prcxluktförsäljning att minska medan de olUca dfrektstöden ökar.Den tofala intäktsmvån konuner därvid Prop. 1994/95:19 att öka. Härigenom kanlönsamheten komma att förbättras om inte mark-prisema och därmed kapitdkostoademastiger. har till sitt renussytfrande över det svenska avtelet med EUfogat en andys av ett EU-medlemskaps konsekvenser för jordbraket. Av analysenframgår bl.a. hur ett medlemskap kan komma att påverka olika produktionsgrenar.1 de översUctiiga kalkyler sora redovisas har en jämförelse skett meUan åren1993 och 1995. De vUctigaste slutsatserna är följande. *På vegetebUieområdet förväntes att en ared motsvarande hela dennuvarande omstellningsarealen (360 000 ha) anmäls tUl EG:s frädes-program.Halva basareden finns på företeg som inte deltegit iomstellningsprogrammet. medför att av dessa företegs basareal kommer ca135 000 ha att läggas i fräda medan frädesareden hos övriga företeg kommer att minska. Totelt sett väntasspannmålsodlingen ungefär bli av samma omfattning som i ndäget. *På sockerområdet väntes kvotenumyttjas fullt ut viUcet ger en totel betieverans på 2 500 raUjoner kg. *För rajöUc väntes prcxiuktionen konuna att motsvara mjölkkvoten, dvs.3,3 raUjoner ton. *Kvoterna på nöt- (x:h fårköttsområdena väntes utoyttjas i stort sett ifull utsttäckning. Toteltberäknas saluvärdet av vegetobUieproduktema minska något (exkl. olikadirektstöd) . För spannmål sjunker priset något medanpriset för sockerbetor ökar kraftigt. Producentpriset för oljeväxtfrö sjunkertill världsmarknadspris. De totelamtäktema i animalieproduktionen beräknas minska med i storleksordningen 5 %.Större minskdngar föratses på köttonuådet. Ett undanteg är dock får- ochlammkött där en betydande ökdng föratses. De analyser somgjorts tyder således på att vegetebiliesektom kommer att få ökade intekter medan intäktema i anunaliesektom bedöms blilägre. Ammalieföretegen har dock ofta också spaniunålsodlmg, bl.a. fodersäd-produktion,varför omfördelmngen inte behöver bli så stor för det enskilda företeget. Dfrektbicfragen till jordbraket i kan förår 1993 beräknas tUl ca I denna beräkning ingår depristiUägg som läranas tiU jordbraket i norraSverige samt utbetelda omstellnmgsstöd periodise-rade . Härtill kommer landskapsvårdsersättningar och olUca sfrukmrstödtill ett saramadagt belopp av De olikadfrektstöd som kan komma att lämnas beräknas uppgå till minst 4,3 mUjarder kronor HärtUl kommer stöd och ersättomgar som delvis finansieras av EG. Exempel på dette är regional politiska stöd och straktorstöd samt miljöersättdngsprogrammet sora 293 edigt vad som redovisas i det följande bör uppgå till totelt ca 1 mUjard kronor resp. ca 2,8 miljarderkronor när programmet Prop. 1994/95:19 införs kommeremellertid utgiften att bli lägre. Vad gäller kosmadema har sora nämnts redan skettanpassningar av insatsvarupriser Införselavgiftema på proteinfodermedel liksomprisregleringsavgiften påhandelsgödselmedel har tegits bort. MUjöersättningama skall i huvudsak vara en kompensation för ettinkomstbortfall. Inkomstbortfallet förorsakas av ökade kosmader elleruteblivna intäkter till följd av deltegandei de kompletterande miljöprogrammen. Högre arealbidrag inora EU samtnågot lägre spannmålspriser förväntos på vegetobUie-orarådet dock raedverka till att insatserna av handelsgödsel cx;hbekärap-ningsmedel torde minska. Den stora betydelse som bl.a.arealersättningen har inora dengemensanuna jordbrakspolitUcen gör att fastighetsprisutvecklingen kontmuerligtbör följas raed hänsyn till fastighetsprisemas betydelse förkostnadsbUden. På aniradieoinrådet kan det ske förändringar avfodersfateraa beroende på att importavgifterna mot ttedje land försvinner förytterligare några foderraedel. Det kan också ske förändrmgar eftersom vissagrödor är berättigade till arealbidrag, t.ex. vall. Inttesset förhelsädesensilage kan öka medan vallodlingen ramskar Några nämnvärda prisförändringar beroende på ökadkonkurrens i leverantörsledet antosinte ske eftersom de flesfa produkter redan nu får importeras fritt. kankonsekvenserna bli mera omfattande. FramföraUt är det ffoligt att det kommer att ske en omfördelning mellan olika produktionsinriktningar.Hur denna omfördelning kommer att gestelte sig beror dels på vilka konsekvenserdet större vamutbytet kommer att föra med sig, dels på hur utvecklingen av dengemensamma jordbraks-politiken kommer att bli. En fråga är då för vilkaprodukter kommer att få relativa fördelar En annan faktor som är avstor betydelse för det svenska jordbraketskonkurrenskraft är hur växelkursen för den svenska valutan konuner attutvecklas. Till saken hör också att hävdar sig mycketväl i jämförelse med andra länder vad avser låg användning avbekämpningsmedel och handelsgödsel. och miljövädigt producerade livsmedelkan också utgöra en konkurrensfördel Det finansiella flödet från EGsamt effekter på statsbudgeten Den gemensanuna EG-budgetenkonuner att bekoste av de stödåtgärder som i blfr följden aven svensk tUlämpning av CAP. Flödet från budgetens jordbmksfondss.k. garantisektion avser dels medel som används för marknadsreglermg (främst mtervention och export bidrag), dels olUca dfrektstöd (bl.a.arealstöd, djurbidrag och miljöstöd). De åtgärder sora finansieras via garantisektionen är i de fleste fall helt finansierade av EU. Dessa utgifter beräknas för uppgå till för hela EU,motsvarande ca hälften av den totela EG- budgeten. flöde beräknas för del uppgå till minst 294 I tebell 22.1framgår de vUctigaste stöden och ersätöiingama som kan Prop. 1994/95:19konuna tiU del. EG:s strakmr-och regionalpolitiska stöd finansieras från tte fonder, varav jordbruksfondensutvecklingssektion är en. Verksamheten mom dessa fonder är samordnad ochinriktas nu på fem målsätöiingar varav mål 5a (regiond- och strukturstöd) och5b (landsbygdsutvecklingsstöd) är de som främst berör jordbmket. För attumyttja dessa stöd krävs medfinansiering från det enskilda medlemslandet. Iförhandlingama beslöts att ett sjätte mål, speciellt anpassat till de nordligaregionerna i de nordiska ländema, skdl införas. För jordbrukets del rör det sigi huvudsak ora åtgärder inom mål 5a och 5b.En skUtoad är att medfinans-ieringsgraden kommer att bli högre och att ivissa fdl även stödmvån kommer att bli högre i mål 6-oinrådet. EU har för år1995 avsatt totelt ca (268 miljoner ecu) frånsfrukturfondema för . Hur stort det belopp som avser jordbmket ochlandsbygden kommer att bli beror på hur de svenska programmen utformas. De nuvarandestöden till dessa åtgärder har teraligen liten orafattning med undanteg avstödet till jordbraket i norra som uppgått till toteltca De msatser som görs i motsvarande EG:sstöd tUl landsbygdsutveckling ryms främst inora det s.k.glesbygdsstödet sora avser att ge ökad sysselsättmng i glesbygd och iskärgårdsonuåden. Jordbraket har fått del avglesbygdsstödet främst i form av bidrag tUl investermgar i kompletterande verksamheter Dessutom har stödlämnats inom ramen för anslaget för särskilda åtgärder i norra . Regeringen kommer i det följande att redovisa enbedömning vad avser utoyttjandet avolUca sarafinansierade program mom ramen för den gemensammajordbrakspolitiken. De sammadagda kosötedema från den svenska stetsbudgeten kan beräknas tUl ca och delfinansieringenfrån EG till ca Tabell22.1 Prel. beräkiung av stöd och ersättningar inom jordbraks- och livsmedelssektornvid ett EU-medlemskap (mUjoner kronor) Utgören del av stödet till jordbruket i norra Enkonsekvens av ett medlemskap är att olika mil- och avgiftsmedel vid iraport inte längre kommer att tillgodoräknas densvenska stetsbudgeten utan i steUet konuner att överföras tUl EG:sbudget. Från jordbraksområdet kommer därmed införselavgiftsraedlen mte längreatt bli en inkomst för svenska steten.Andra viktigare inkomster från jordbraksområdet som kommer att upphöra ärförmalnmgsavgiftema och fettvara-avgiften vars syfte har varit att finansieraregleringama inom spannmåls-och oljeväxtsektom. Dessa reglermgar ersättsmed gällande regleringar mom EG. Kostaadema iSverige för de olika åtgärder inom jordbrakspolitiken som inte finansieras med särskilda avgifter, dvs sådana åtgärder som finansierasöver stetsbudgeten, kan för budgeteret 1994/95 beräknas till ca 4,2 miljarderkronor Kostoader motsvarande ca 3,9 mUjarder kronor bedöms falla bort eller helteUer delvis finansieras av EU. regeringen bedöraningen att åtgärder tUl en kostnad avmellan 200 och Prop. 1994/95:19 300 miljoner kronor bör behållas som rentnationellt stöd. gäller bl.a. avbyterverksamheten. Exempel på andrasådana nationella stöd är stöd till rennäringen och till djurhälsovården. Vid ett EU-medlemskap måste de nuvarandefettvara- och för-malningsavgiftema avskaffas. Det mtektsbortfall om ca 1miljard kronor som då skulle uppstemåste finansieras. Regeringens avsUct är därför att tecka dette bortfallav sfatsmkoraster med punktskatter från i princip sanuna område som denuvarande avgiftema omfatfar En sådan växling frånavgift till skatt bör kunna genomföras utan att konsumentprisema på deskattebelagda varoma ökar Åtgärden reser dock ett antel frågestellningar rörande bl.a. avgränsning av skattebasenoch skatteadministration som uite ännu har beslysts. Det bör därför klarläggashur de bortfallande fettvam- ochförmalningsavgiftema skall kunna ersätfas. Skulle detfa visa sig varaomöjligt måste sfatens inkomstbortfall kompenseras i annan ordning frånjordbraks- och/eller livsmedelsområdet. Konsumentprisema på för Sverigetraditionella jordbraksprodukter beräknas bli något lägre efter en anslumingtill EU. Det beror dels på lägre produktpriser, dels på att vissa avgifterförsvinner Vissa produkter beräknas bli dyrare vid ett medlemskap eftersom EUhar gränsskydd för dessa produkter Hiu stora prissänkningarna kan bli på längresikt beror bl.a. på hur konkurrensen kommer att påverkas av ett medlemskap. Överslagsraässiga beräkningar av dekonsumenteffekter som ett EU-raedlemskapkortsUctigt kan innebära har gjorts av . Utgångspunktenför beräkningarna har varit att endast priseffekter och inte kvalitetseffekter beaktes. Beräkningarna är således stetistiskaoch innehåller inga effekter av ändrat konsumtionsmönster. För spannmålsprcxlukter och fettvaror försvinnerförmaldngsavgiften resp. fettvaraavgiften. Priset på vitsocker är högre inom EUän i . Dessa förändrmgar kan leda tUl att värdet i partUedetminskar med /år För nötkött,griskött och fjäderfäkött är priserna lägre inom EU än i . Edigt deslutsatser som redovisats tidigare kan prissänk-ningama leda till att värdet ipartiledet faller med drygt 1 mUjard kronor/år Inkluderas även moms skulle konsumenteffekten fördessa produkt-grapper ge en sänkning av konsumenmtgiftema raed mellan2,5 och /år Den lägre siffran avser ett fall medoförändrade öresmarginaler i handelsledet,medan den högre siffran utgår från oförändrad procentmarginal ihandelsledet. Vissa livsmedel sominte produceras i kan komma att bli dyrare efter ett medlemskap tUl följd avhögre gränsskydd. Exempel på produkter där gränsskyddet konuneratt höjas är ris, fropiska firukter samt tobak och alkohoUialtiga drycker 297 umebär ett EU-medlemskap att handelsmönster kommer att påverkas, främst givetvis genom att handehimellan Prop. och de nuvarande och blivande EU-ländema kommer att öka menockså genom att handeln raed utanförsteende länder konuner attpåverkas av EU:s gränsskydd och handelsavtol.På livsmedelsområdet har EU jämfört raed ett stort anfal handelsavtol med fredje land. kommer att tendera att styras i rUctdng mot sådana ländermed vUka EU Befräffandelivsmedelsutijudet kan områden i med stor befolkningskoncentrationoch närhet till ancfra EU-länder vara infressanto för detoljistkedjor iandra EU-länder att etoblera sig i. om etobleringen av utiändska livsmedelskedjor blfr av litenomfattning konuner importen av livsmedel frånövriga EU-länder att öka. härav blfr att konkurtensen ökar,vilket kan ge lägre konsumentpriser När det gällersvenska konsumentpreferenser för livsmedel har man kunnatiaktfa flera utvecklingsriktningar. Dels en intemationell inriktning med ökatmttesse för mat från någon annan del avvärlden, dels en inrikttiing mot olika livsmedelstyper exempelvis lågkalorilivsmedel dels (x;h en inriktmng medpreferenser för svenskproducerade livsmedel. Dessa utvecklingstendenserkommer av allt att döma att fortsätfa och kan med ett EU-medlemskap lotdt settkonuna att förstärkas i av det ökande varautbudet. Konsumentemasinttesse för ekonoligskt framstelldalivsmedel har också ökat kraftigt Regeringens bedömning: Detsvenska idösensystemet upphör vid ett svenskt medlemskap i . EG:s system medintervention och exportstöd gäller således från samma tidpunkt. Hela landetbör utgöra en basregion om ca 1,8 mUjoner ha. Arealbidraget bör beräknas irelation till spannraålsavkastningen i resp.skördeområde. För att minska antolet produktionsregioner bör dock skördeoraråden med avkastning inom ett visstmtervdl tUUiöra en och samma klass med en gemensam ersättningsravå.Totolt blfr det 11 klasser