prop · GH0373 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:73 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar av kyrkolagen (1992:300) och lagen (1992:301) om införande av kyrkolagen (1992:300). Förslaget till ändringar av kyrkolagen syftar till att förbättra avkastningen av och öka värdebeständigheten hos den egendom av stiftelsekaraktär som fått genom donationer m.m. för att garantera prästernas uppehälle och kyrkans bestånd (finansförmögenhet). Ändringarna innebär i huvudsak följande. - Förvaltningen av löneboställenas jordbruk förs över till egendomsnämnderna. I samband med denna överföring införs den gemensamma beteckningen prästlönefastigheter för nuvarande löneboställen och präst- lönefondsfastigheter. Pastoraten får del i vinsten av stiftets samlade förvaltning av prästlönefastigheterna i förhållande till sina andelar i denna förvaltning. - Församlingskyrkornas fastigheter skall förvaltas av pastoraten. Kyr- kofondsfastigheter samt domkyrkornas fastigheter och biskopsgårdar i andra stift än skall förvaltas av egendomsnämnderna. - Prästlönefonderna sammanförs stiftsvis och förvaltas av egendomsnämnderna. Varje pastorat tilldelas en mot pastoratets lönefond svarande andel av den gemensamma fondförvaltningen i stiftet. Viss del av avkastningen av prästlönefonderna läggs till kapitalet för att detta skall värdesäkras. - Den särskilda kyrkoavgiften beräknas på avkastningen av lönetillgångarna. Avgiften betalas av stiftssamfälligheten och beräknas till av nettoavkastningen efter gjorda fondavsättningar. Ändringarna i kyrkolagen föreslås träda i kraft . Förslaget till ändring av lagen (1992:301) om införande av kyrkolagen (1992:300) innebär att övergångsregleringen av beräkningen av den särskilda kyrkoavgiften skall gälla också . 1 Förslag till riksdagsbeslut 4 2.1Förslag till lag om ändring i kyrkolagen (1992:300) 4 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:301) om införande av kyrkolagen (1992:300) 12 3 Ärendet och dess beredning 13 4 Målen för förvaltningen 14 5 Förvaltningen av löneboställen och prästlönefondsfastigheter16 6 Övrig kyrklig jord 19 7 Prästlönefonder m.m. 22 8 Den särskilda kyrkoavgiften 24 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 32 HUVUD 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till - lag om ändring i kyrkolagen (1992:300), - lag om ändring i lagen (1992:301) om införande av kyrkolagen (1992:300). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i kyrkolagen (1992:300) Härigenom föreskrivs i fråga om kyrkolagen (1992:300) dels att 41 kap. och 42 kap. 16 skall upphöra att gälla, dels att 6 kap. 6 och 7 , 42 kap. 12, 14, 15 och 25 skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas ett nytt kapitel, 41 kap., av följande lydelse. MULTI 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse MULTI HUVUD 6 Förvaltningen av sådan egendom som ett pastorat förvaltar enligt föreskrifter i 41 kap. skall övertas av det pastorat som efter indelningsändringen skall svara för de angelägenheter som egendomen är avsedd för. MULTI 2 Andel i prästlönefondsfastighet eller prästlönejordsfond övertas av det pastorat från vars lönetillgångar andelen härrör. 7 MULTI 2 Betalningsansvaret för en skuld som hänför sig till en prästgård eller ett löneboställe, övertas av den som har övertagit förvaltningen av fastigheten. Betalningsansvaret för en skuld som hänför sig till en prästgård, övertas av den som har övertagit förvaltningen av fastigheten. Förvaltningen av kyrklig jord m.m. 1 Kyrklig jord är sådan fast egendom eller tomträtt 1. vars avkastning är avsedd för avlöning åt kyrkoherde eller komminister i visst eller vissa pastorat (prästlönefastighet), HUVUD HUVUD 2. där tjänstebostad är anvisad åt en kyrkoherde eller komminister (prästgård), 3. vars avkastning är avsedd för en församlingskyrkas behov (församlingskyrkas fastighet),- HUVUD 4. vars avkastning tillförs kyrkofonden (kyrkofondsfastighet), 5. vars avkastning är avsedd för en domkyrkas behov (domkyrkas fastighet), eller 6. där tjänstebostad är anvisad åt en biskop (biskopsgård). 2 Vid tillämpningen av 19 och 21 skall också sådan fast egendom där en församlingskyrka eller domkyrka av stiftelsekaraktär är uppförd anses som församlingskyrkas fastighet respektive domkyrkas fastighet. 3 Föreskrifter i lag eller annan författning om fast egendom eller tomträtt som tillhör staten tillämpas inte på kyrklig jord. 4 Vad som enligt lag eller annan författning åligger fastighetsägare skall fullgöras av den som förvaltar den kyrkliga jorden. Den som förvaltar den kyrkliga jorden företräder denna, om något annat inte sägs i denna lag. Vem som förvaltar den kyrkliga jorden 5 Pastoratet skall förvalta församlingskyrkors fastigheter och prästgårdar. 6 skall förvalta prästlönefastigheter, kyrkofondsfastigheter, domkyrkas fastigheter och biskopsgård. fastigheter skall dock förvaltas av i enligt föreskrifter som regeringen meddelar. Förvaltning på något annat sätt 7 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får efter ansökan av den som förvaltar den kyrkliga jorden besluta att denna skall förvaltas på något annat sätt. Hur den kyrkliga jorden skall förvaltas 8 Vid förvaltningen av den kyrkliga jorden skall naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen beaktas i skälig omfattning. 9 Förvaltningen av den kyrkliga jorden skall inriktas på att vidmakthålla de ekonomiska förutsättningarna för förkunnelse. HUVUD HUVUD För detta ändamål skall den kyrkliga jorden förvaltas så effektivt som möjligt och i fråga om annan kyrklig jord än prästgårdar och biskopsgårdar på ett sådant sätt att den ger bästa möjliga avkastning. 10 skall ge de pastorat som närmast berörs tillfälle att yttra sig före en eventuell försäljning av en prästlönefastighet, omfattande förändring av användningen av denna, nybyggnad, väsentlig ombyggnad eller antagande av ny arrendator för jordbruk, jakt eller fiske. beslutar att företa en mera omfattande värdebeständig rationalisering på en prästlönefastighets jordbruk eller att utföra nybyggnad eller väsentlig ombyggnad av hus på ett sådant jordbruk, skall nämnden också inhämta yttrande från . Om det behövs skall nämnden också ge kommunen där egendomen finns tillfälle att yttra sig. 11 skall fördela den vinst eller förlust som uppkommer vid förvaltningen av prästlönefastigheter på pastoraten i förhållande till deras andelar i fastigheterna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur andelarna skall beräknas. 12 får meddela föreskrifter för vården och användningen av prästgårdar som utgör särpräglade miljöer. Detsamma gäller sådana byggnader på prästgårdar som har ett särskilt värde som exempel på en viss tids byggnadsskick. 13 Vad som sägs om prästgård i 12 skall också gälla vid förvaltningen av en prästlönefastighet som har varit prästgård. 14 Har ett pastorat enligt 34 kap. 4 anvisat kyrkoherden eller en komminister tjänstebostad på en prästgård, skall pastoratet anordna prästgården. 15 Pastoratet skall underhålla prästgården och vid behov bygga nya hus på den. Pastoratet svarar för prästgårdens skötsel, om detta inte enligt föreskrifter som regeringen meddelar eller enligt avtal skall ankomma på innehavaren av tjänstebostaden. 16 skall företräda församlingskyrkas fastigheter i ärenden om upplåtelse av följande rättigheter: 1. nyttjanderätt till mark för församlingsändamål, kommunalt behov, bostadsbebyggelse, industri eller något annat liknande ändamål, 2. tomträtt, 3. rätt till annan naturtillgång, 4. servitut. Detsamma gäller ärenden som rör ledningsrätt eller vägrätt samt, om regeringen inte föreskriver att en annan myndighet skall företräda den kyrkliga jorden, ärenden som rör byggnadsminnen, naturvårdsområden, naturreservat, naturminnen eller bestämmelser till skydd för djurlivet. 17 Om en dispositionsändring i fråga om en församlingskyrkas fastighet föranleds av att ett självständigt jordbruk är bärkraftigt, skall frågan prövas av egendomsnämnden. Detsamma gäller om ändringen kan leda till att ett sådant jordbruk inte kan bestå. 18 skall ha tillsyn över pastoratens förvaltning av församlingskyrkas fastigheter. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får dock i enskilda fall besluta att sådan egendom inte skall stå under nämndens tillsyn. Försäljning eller byte av kyrklig jord 19 Försäljning eller byte av kyrklig jord får ske 1. för att tillgodose bostadsbehovet i orten, 2. för att bilda lämpliga enheter för jordbruk eller skogsbruk, 3. för att främja något annat syfte liknande det som avses i 1 eller 2, 4. för att tillgodose ändamål som avses i 2 kap. expropriationslagen (1972:719), eller 5. när jorden på grund av särskilda omständigheter inte lämpligen bör behållas för sitt ändamål. Kyrklig jord får bara överlåtas om det kan ske utan olägenhet för det allmänna och om det sker mot ersättning. Om något annat inte föreskrivs särskilt, skall ersättningen motsvara fastighetens marknadsvärde. Om det finns särskilda skäl, får sådan överlåtelse av kyrklig jord ske som medför att denna blir kyrklig jord av annat slag. 20 Frågor enligt 19 skall prövas av egendomsnämnden eller i enligt föreskrifter som regeringen meddelar. HUVUD Om prästlönefonder m.m. Skyldighet att fondera 21 Ersättning för kyrklig jord på grund av försäljning, expropriation, upplåtelse av naturtillgång eller liknande skall fonderas. Avkastningen skall användas för samma ändamål som jorden har varit avsedd för. HUVUD HUVUD Ersättning som härrör från en prästlönefastighet skall dock användas till betalning av sådant lån ur kyrkofonden som har upptagits för fastigheten. 22 Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från skyldigheten att fondera medel. Frågor om sådana undantag prövas efter regeringens bestämmande av Kammarkollegiet eller egendomsnämnden. 23 Ersättning som skall fonderas enligt 21 och som kommer från en prästlönefastighet, skall utgöra prästlönefond för stiftet. Prästlönefonderna skall förvaltas av egendomsnämnderna. Församlingskyrkors och domkyrkors fastighetsfonder 24 Ersättning som skall fonderas enligt 21 och som kommer från en församlingskyrkas eller en domkyrkas fastighet skall utgöra fastighetsfond för församlingskyrkan respektive . Ersättning som skall fonderas enligt 21 och som kommer från i skall tillföras fastighetsfonden för . 25 Församlingskyrkas fastighetsfond förvaltas av pastoratet. Domkyrkas fastighetsfond förvaltas av den som förvaltar . 26 Ersättning som avses i 21 och som kommer från en kyrkofondsfastighet eller från någon annan biskopsgård än i skall tillföras kyrkofonden. Föreskrifter om kyrkofondens förvaltning finns i 42 kap. Allmänna föreskrifter om förvaltningen av fonder 27 Prästlönefonder och församlingskyrkors eller domkyrkors fastighetsfonder skall göras räntebärande på samma sätt som föreskrivs om omyndigs medel. Regeringen får meddela föreskrifter om att fondernas tillgångar får placeras på något annat sätt. HUVUD Av den avkastning som stiftens prästlönefonder samt församlingskyrkors och domkyrkors fastighetsfonder har från obligationer, bankmedel och andra fordringar samt aktier och andelar i värdepappersfonder skall avsättning ske till kapitalet med ett belopp som svarar mot värdeminskningen på grund av inflationen. HUVUD HUVUD 28 skall fördela den vinst eller förlust som uppkommer vid förvaltningen av prästlönefonden på pastoraten i förhållande till deras andelar i fonden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur andelarna skall beräknas. Köp av fast egendom eller tomträtt 29 Medel ur en prästlönefond eller en församlingskyrkas eller domkyrkas fastighetsfond får användas för köp av fast egendom eller tomträtt enligt före- skrifter som regeringen meddelar. MULTI 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse MULTI 42 kap. Kyrkofonden MULTI 2 Ur kyrkofonden får lån lämnas för 1. åtgärder som syftar till att rationalisera driften av löneboställen eller prästlönefondsfastigheter, 2. förvärv av jordbruksfastighet som löneboställe eller prästlönefondsfastig- het, om förvärvet syftar till en rationalisering av det kyrkliga jordinnehavet i stiftet, 3. kostnader till följd av fastighetsbildningsförrättning eller företag enligt lagen (1939:608) om enskilda vägar, anläggningslagen (1973:1149) eller vattenla- gen (1983:291) som ett löneboställe eller en prästlönefondsfastighet skall belastas med. Ur kyrkofonden får lån lämnas för 1. åtgärder som syftar till att rationalisera driften av prästlönefastigheter, 2. förvärv av jordbruksfastighet som prästlönefastighet, om förvärvet syftar till en rationalisering av det kyrkliga jordinnehavet i stiftet, 3. kostnader till följd av fastighetsbildningsförrättning eller företag enligt lagen (1939:608) om enskilda vägar, anläggningslagen (1973:1149) eller vattenla- gen (1983:291) som en prästlönefastighet skall belastas med. Närmare föreskrifter om lån ur kyrkofonden meddelas av regeringen. HUVUD MULTI 2 MULTI 14 MULTI 2 Sådana pastorat som har lönetillgångar skall också betala särskild kyrkoavgift till kyrkofonden. Pastoratens lönetillgångar är löneboställen och Stiftssamfälligheterna skall betala särskild kyrkoavgift till kyrkofonden. MULTI HUVUD MULTI 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse MULTI MULTI 2 prästlönefonder samt andelar i prästlönejordsfonder och prästlönefonds- fastigheter. 15 MULTI 2 Särskild kyrkoavgift beräknas 1. för egendom som taxeras enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152) till av taxerings- värdet, 2. för aktier och andelar i värdepappersfonder enligt lagen (1990:1114) om värdepappersfonder till av marknadsvärdet, 3. för obligationer, förlagsbevis och konvertibla skuldebrev till av marknadsvärdet, 4. för bankmedel och andra fordringar till av det nominella värdet. Till den del taxeringsvärdet enligt första stycket 1 består av skogsbruksvärde skall i stället för vad som där sägs gälla att avgiften skall beräknas till av skogsbruksvärdet. För lönetillgångar som utgörs av andel i fast egendom skall avgiften beräknas i proportion till andelstalet. Den särskilda kyrkoavgiften beräknas till av den nettovinst som uppkommer under räkenskapsåret på förvaltningen av prästlönefastigheterna och stiftets prästlönefond. Nettovinsten på förvaltningen av prästlönefastigheterna utgörs av vad som åter- står av vinsten från den samlade förvaltningen av denna egendom efter det att egendomsnämnden har avsatt det rörelsekapital som behövs för förvaltningen av egendomen. Nettovinsten av prästlönefondens förvaltning utgörs av avkastningen under räkenskapsåret, minskad med det belopp som enligt 41 kap. 27 tredje stycket har avsatts till kapitalet. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om betalning av särskild kyrkoavgift till kyrkofonden. MULTI 25 MULTI 2 fastställer för varje pastorat tillskottet av skatte- underlag samt vad som skall utgå i allmän och särskild kyrkoavgift. fastställer för varje pastorat tillskottet av skatte- underlag och vad som skall betalas i allmän kyrkoavgift. MULTI Styrelsen skall meddela pastoraten dessa uppgifter bidragsåret. MULTI MULTI 2 MULTI MULTI 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Styrelsen fastställer för varje stiftssamfällighet vad som skall betalas i särskild kyrkoavgift. Denna lag träder i kraft . Kyrklig jord som vid utgången av utgör löneboställe eller prästlönefondsfastighet skall utgöra prästlönefastighet. Pastoratens prästlönefonder och prästlönejordsfonderna skall upplösas . Medlen skall föras över till stiftets prästlönefond. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:301) ominförande av kyrkolagen HUVUD Härigenom föreskrivs att 15 a lagen (1992:301) om införande av kyrkolagen (1992:300) skall ha följande lydelse. MULTI 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse MULTI 15 a [1] Trots föreskrifterna i 42 kap. 14 , 15 första stycket och 25-26 kyrkolagen (1992:300) skall i fråga om sådan särskild kyrkoavgift som beräknas på skogsbruksvärdet gälla följande. MULTI 2 Intill utgången av skall avgiften för pastoratens räkning betalas av egendomsnämnden från avkastningen av den skog som nämnden förvaltar åt pastoraten. Avgiften skall beräknas på det sammanlagda skogsbruksvärdet av pastoratens skogar i stiftet. **Fotnot** [1] Senaste lydelse 1992:1175. Intill utgången av skall avgiften för pastoratens räkning betalas av egendomsnämnden från avkastningen av den skog som nämnden förvaltar åt pastoraten. Avgiften skall beräknas på det sammanlagda skogsbruksvärdet av pastoratens skogar i stiftet. MULTI MULTI 2 Avgiften för får inte överstiga av överskottet från egendomsnämndens förvaltning av pastoratens skogar under det räkenskapsår som avslutas vid utgången av . Överskottet beräknas efter avdrag för kostnaderna för skogsvårdsavgiften. Avgiften för får inte överstiga av överskottet från egendomsnämndens förvaltning av pastoratens skogar under det räkenskapsår som avslutas vid utgången av . Överskottet beräknas efter avdrag för kostnaderna för skogsvårdsavgiften. MULTI MULTI 2 skall fastställa den särskilda kyrkoavgift som beräknas på skogsbruksvärdet av pastoratens lönetillgångar för . skall fastställa den särskilda kyrkoavgift som beräknas på skogsbruksvärdet av pastoratens lönetillgångar för . Denna lag träder i kraft . HUVUD 3 Ärendet och dess beredning En stor del av den egendom som disponeras av och dess församlingar har varit föremål för särskildreglering i lag och annan författning. Till denna specialreglerade egendom hör bl.a. ett stort antal fastigheter och fonder. finns merparten av de regler som rör förfogandet över den kyrkliga egendomen i kyrkolagen (1992:300). Med kyrklig jord avses i denna lag löneboställe, prästgård, församlingskyrkas fas- tighet, prästlönefondsfastighet, kyrkofondsfastighet, domkyrkas fastighet och biskopsgård. Till den specialreglerade egendomen hör också prästlönefond, präst- lönejordsfond, församlingskyrkas fastighetsfond och domkyrkas fastighetsfond. Den nu nämnda specialreglerade egendomen brukar sammanfattas under beteckningen finansförmögenhet. Gemensamt för denna egendom är att den har stiftelsekaraktär. Kyrkan har huvudsakligen fått egendomen genom donationer. Ändamålet med dessa har varit att garantera prästernas uppehälle samt lokalkyrkans eller bestånd. Pastoraten förvaltar också fonder och donationsmedel av annan karaktär samt kyrkokommunal egendom. Den egendomen berörs över huvud taget inte av förslagen i detta lagstiftningsärende. Avkastningen av kyrkans finansförmögenhet har varit otillfredsställande. Prästlönefonderna är dessutom till placerade i bank eller obligationer vilket har inneburit en successiv urholkning av kapitalet genom inflationen. Vid olika tillfällen har förslag förts fram om åtgärder för att förbättra avkastningen av och värdebeständigheten hos kyrkans finansförmögenhet. anhöll i en skrivelse till regeringen att högst hälften av tillgångarna i en prästlönefond skulle få placeras i aktier eller förlagsbevis eller andelar i aktiefond. Med anledning av framställningen ändrade regeringen förordningen om förvaltning av kyrklig jord så att prästlönefondsmedel fick placeras även i andelar i aktiefond. Framställningen i övrigt överlämnades till utredningen an- gående översyn av den statliga fondförvaltningen m.m. Utredningen föreslog i sitt betänkande fond (SOU 1983:66) att prästlönefondernas tillgångar skulle placeras i en gemensam placeringsfond. arbetsutskott föreslog hos kyrkokommitté en expertutredning om det ecklesiastika jordbrukets svaga lönsamhet. Kommittén överlämnade skrivelsen till . Genom beslut uppdrog regeringen åt att utreda möjligheterna att öka avkastningen av den kyrkliga egendomen. Regeringen uppdrog senare genom beslut åt att i anslutning till det tidigare lämnade utredningsuppdraget utarbeta underlag för ett ställningstagande från regeringens sida i fråga om försäkringen av kyrkokommunernas egendom. Som ett första led i utredningsarbetet fick i uppdrag att samla in data om den kyrkliga egendomen och dess avkastning och att göra en ekonomisk analys av avkastningen. Resultatet av detta arbete har redovisats i egendomar, omfattning och avkastning 1986 (LMV-RAPPORT 1988:29). avlämnade betänkandet Trygghet för kyrkan med förslag om kyrkokommunernas försäkringar och betänkandet Jorden, skogen och fonderna med förslag om en effektivare förvaltning av kyrkans finansförmögenhet. Med utgångspunkt i Kyrkofondsstyrelsens förslag och remissinstansernas synpunkter utarbetades inom ett lagförslag som redovisades i departementspromemorian finansförmögenhet (Ds 1992:2). Även denna departementspromemoria har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i detta ärende (C93/800/KY). Kyrkoberedningen (C 1992:02) fick därefter i uppdrag att mot bakgrund av förslagen i och remissyttrandena över departementspromemorian överväga vilken betydelse det har för förmögenhetsförvaltningen att det ekonomiska ansvaret för den kyrkliga verksamheten i växande grad har kommit att vila på organ på stiftsplanet. Kyrkoberedningen har avlämnat en promemoria i ämnet. Kyrkomötet har fått tillfälle att yttra sig över ett förslag till ändringar av kyrkolagen avseende förvaltningen av finansförmögenhet (RegSkr 1993:1, 1KL 1993:6, kskr. Kyrkomötet har i sitt yttrande i allt väsentligt godtagit lagförslaget. I fråga om målen för förvaltningen, förslaget om obligatoriska egendomsnämnder, pastorats yttranderätt och övergångsbestämmelserna om överförandet av äganderätt i vissa fall har emellertid kyrkomötet fört fram synpunkter. Kyrkomötets synpunkter redovisas i det följande vid behandlingen av dessa frågor. Med hänsyn till bland annat kyrkomötets synpunkter föreslår regeringen vissa mindre förändringar i förhållande till det till kyrkomötet överlämnade författningsförslaget. 4 Målen för förvaltningen Regeringens förslag: finansförmögenhet skall förvaltas så effektivt som möjligt så att man skapar de bästa ekonomiska förutsättningarna för att kyrkans förkunnelse kan vidmakthållas. Bestämmelser om den allmänna målsättningen för förvaltningen av finansförmögenheten tas in i 41 kap. kyrkolagen. Kyrkoberedningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Departementspromemorian överensstämmer med regeringens förslag. Kyrkofondsstyrelsens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslagen om målen för förvaltningen av kyrkans finansförmögenhet tillstyrks i allmänhet av remissinstanserna. Statskontoret framhåller att kyrkans finansförmögenhet kan komma att utgöra ett mer betydelsefullt inslag än i finansieringen av kyrkans verksamhet. betonar vikten av det lokala engagemanget. Flera remissinstanser, däribland och , understryker behovet av hänsyn till etiska värderingar samt till naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen. kyrkomöte har som sin mening givit regeringen till känna att i kyrkolagen bör ingå en bestämmelse om att produktionsmål och miljömål jämställs i skogsbruket vid förvaltning av den kyrkliga jorden. Vidare har kyrkomötet ansett att 41 kap. kyrkolagen bör inledas med målsättningsparagraferna. Skälen för regeringens förslag: Kyrkans finansförmögenhet har kommit till genom att egendomar eller kapital skänkts till kyrkan för att avkastningen skall användas till att betala kostnader för kyrkans verksamhet, i första hand till prästlöner eller underhåll av kyrkor. I fråga om förvaltningen av dessa tillgångar måste ställas lika stränga krav som ställs på annan egendom av stiftelsekaraktär. Det innebär att finansförmögenheten bör förvaltas på ett sådant sätt att den hålls värdebeständig och så att den ger en långsiktigt god totalavkastning. Detta innebär att man i förvaltningen bör eftersträva en riskspridning som är rimlig med hänsyn till ändamålet för förvaltningen.