prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — -att fortsätta att ökaproduktiviteten för hela organisationen -att förbättrakostnadseffektiviteten för hela organisationen -att förbättrakostnadseffektiviteten inom ADB-området samt modemisera och effektiviseraADB-mtinema -att öka insatsema pä detpersonaladministrativa omrädet för att bl.a. reducera korttidssjukfrånvaron per anställd och år samt även reducera längtidssjukfrånvaron. AvCSN:s årsredovisning framgår att de senaste årens volymökning kulminerat /94. Enbart antalet ansökningsärenden ökade med 97 000 eller . Med denna utveckling har också följt en kraftig ökning av t.ex. antalettelefonsamtal. Härtill kommer problemet med arbetsanhopning . har 676 000 personer erhållit studiestödi någon form och 26 000 hemutmstningslån för flyktingar. Antalet lån somförvaltas av CSN uppgick till 1 271 000. CSN framhåller att efterfrågan pä individueUinformation ökat i fräga om både studiestödsregler och anstånd medåterbetalning av lån, bl.a. till följd av arbetslöshetssituationen. Myndighetenhar stått för ansvaret gentemot de studerande, som det har varit svårt att få erforderiiga uppgifter för handläggningenfrån t.ex. komvux och arbetslöshetskassor. Behandlingstiden föransökningsärenden och tillgängligheten via telefon och besök har tillhört dekritiska delama i verksamheten. Telefonservicen har under vissa perioder intefungerat tUlfredsställande. CSNhar emellertid vidtagit olUca ätgärder för att bemästra situationen 302 genombland annat ytterligare anpassning av teknik och arbetsmtiner. Trotsvolymökningen har man i stort sett kunnat hålla det uppsatta målet Prop.1994/95:100 om en behandlingstid för ansökningsärenden . 9 har handläggningstiden varit omkring . Genom den nya telefontekniken har det blivitmöjligt att flytta över samtal frän överbelastade kontor till kontor med vissledig kapacitet. Ett talsvarssystem har tagits i drift. Omfattande arbete harockså gjorts för att utveckla myndighetens ADB-system. En fortsatt översyn ochmoderaise- > ring av hela ADB-systemet pågår. De olika insatser som gjorts för att ökaeffektivitetsvinsterna i kassahäll-ningen har gett ett resultat på 87 miljonerkronor. Produktiviteten har i förhällande till 1990/91 ökat med i genomsnitt per är. CSN pekar på att mycket av det utvecklingsarbete som bedrivs kommeratt öka totaleffektiviteten, medan produktivitetsutvecklingen kan komma attvisa ett negativt resultat. Som exempel nämns samarbetet med högskolans antagningssystem,som kommer att leda till ett förenklat ansökningsförfarande genom att enförprintad studiemedelsansökan skickas ut efter en elektronisk signal tillCSN:s system. Myndigheten har lagt ned betydanderesurser på en granskning av kvaliteten i handläggningen. Arbetet fortsättermed inriktningen att stärka kompetensen på området. () bedömer att ärsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Deekonomiadministrativa mtinema har förbättrats. RRV pekar dock på att utvecklingenmot en god kvalitet i redovisningen och bra intemkontroll måste fortsätta.Vidare konstaterar RRV att CSN överskridit den reservationsvis betecknadeanslagsposten Särskilt vuxenstudiestöd under anslaget Vuxenstudiestöd med 30miljoner kronor. RRV anser att CSN bör ändra sina mtiner för beviljning ochutbetalning av vuxenstudiestöd eller verka för ändrade fömtsättningar vadgäller beviljning av vuxenstudiestöd. Deövergripande mål som gäller för perioden /94 - 1995/96 bör ligga fast. 9 CSN har under /94 fortsattarbetet med rauonalisering av verksainheten. Myndigheten har dels uppnättbesparingskraven, dels hanterat kraftigt ökade ärendevolymer inom ramen förgivna resurser. Den flexibla organisationen och beredskapen tiU förändringarhar gjort att myndigheten visat sig kunna införUva nya uppgifter i verksamhetenpå . De resultat som nåtts och den inriktning som redovisats fördet fortsatta arbetet bedöms som tillfredsställande. När det gäller överskridandet av anslagspost underanslaget Vuxenstudiestöd, som aktualiserats i RRV:s revisionsberättelse,kommer regeringen att vidta åtgärder efter det att CSN har inkommit medsynpunkter. Regeringenanser att de riktlinjer som lagts fast för budgetperioden /94 - 1995/96 börligga fast. Någon neddragning av myndighetens resurser bör inte göras. Deeffektivitetskrav som ställts har nätts gott och väl genom att CSN intekompenserats för volymökningar. Regeringenhar tidigare i denna proposition föreslagit extra utbildningsplatser m.m. medanledning av arbetsmarknadssituationen. För administration av det ökadeantalet studiestödsärenden bör CSN anvisas . För informationsinsatser till studerande utomlandshar avsatts under /95 (prop. 1993/94:150bil.8, bet.l993/94:FiU20, rskr. 1993/94:456). Regeringen föreslår att dennainformationsinsats inte genomförs och att en reducering av anslaget görs medmotsvarande belopp. 1. till m.m. /96 anvisar ett ramanslag på . E 2 Centrala studiestödsnämndensåterbetalningsverksamhet 1994/95 Anslag 1 000 1995/96 Förslag 1 000 Kostnademaför verksamheten med återbetalning av studiestöd skall i Prop. 1994/95:100princip täckas genom avgifter. Under /95 beräknas in- Bil. 9komsteraa av avgifter uppgå till . CSNberäknar inkomsteraa från avgiftema till ca . CSN beräknar vidare att kostnademaför återbetalningsverksamheten i stort sett täcks av inkomstema. Regeringengör samma bedömning. 2. till Centrala studiestödsnämndensåterbetalningsverksamhet för /96 anvisar ett anslag på . E 3 Studiehjälp m.m. 19934Utgift 2 255 777 796 19945 Anslag 2 385 532 000 199S96 Förslag 2 752 293000 varav1 976 173 beräknat för Frånanslaget betalas utgifter enligt 3 kap. studiestödslagen (1973:349) förstudiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg.Vidare betalas från anslaget - enligt särskild förordning (CSNFS 1983:17) -ersättning till svenska elever utomlands för dagliga resor. Studiehjälplänmas enligt 3 kap. 5 § studiestödslagen för sådan del av läsår under vilkenden studerande bedriver studier. Vidare kan studiehjälp och extra tillägglämnas för annan tid än läsår enligt närmare föreskrifter av regeringen ellerCSN. länmas studiebidrag i regel . Studiebidraget, som är beloppsmässigt samordnat meddet allmänna bambidraget, är . Regeringen föreslår att studiebidrag skall lämnasendast under tid då studier bedrivs. Läsåret i gymnasieskolan är normalt något över . Studiebidrag bör då länmas . Förslaget föran leder en ändring av 3 kap. 5 § studiestödslagen och i föreskrifter av rege ringen. 20 1994/95. Ändringen medför en besparing på 207,5 miljonerkronor under budget- Prop. 1994/95:100 . Under femte huvudtiteln ()föreslår regeringen en sänkning av det allmänna bambidraget från 750 till 625kr . Frågan om någon form avkompensation för familjer med en ensamboende förälder skall beredasytterligare. En motsvarande sänkning bör ske av studiebidraget istudiehjälpen, vilket innebär en ytterligare besparing på 267 miljoner kronorunder . Förslaget kräver en ändring av 3 kap. 6 §studiestödslagen (1973:349). I likhet med CSN räknar regeringen med att 307 400studerande under /96 och 308 500 under /97 kommer attfä studiebidrag. Totalt beräknas kostnaden till 2 /96, varav för I . Påannat ställe i denna proposition föreslås resurser motsvarande 16 000 platserför ett tredje gymnasieår för ungdomar som genomfört en tvååriggymnasieutbildning och 1 500 platser för ett gymnasialt basår i komvux, varav750 beräknas för studerande under . Vidare föreslås att ett särskUtstipendium på länmas till studerande som fullföljer basåret i komvuxmed godkänt resultat. Kostnadema för studiehjälp beräknas till 97,7 miljonerkronor och för stipendier till för perioden - juni1996. Enligtnuvarande regler beviljas extra tillägg med 855, i månadenberoende på familjens ekonomiska situation. Det högsta beloppet beviljas omdet ekonomiska underlaget är lägre än . När det ekonomiska underlagetöverstiger kan tillägget inte beviljas. Extra tillägg lämnas liksom studiebidrag normaltför . I likhet med vad som föreslås för studiebidragbör tillägget betalas ut enbart under tid då studier bedrivs, eller för niomånader under ett normalläsår. Besparingen uppgår till 11,4 miljoner kronor.Förslaget bör föranleda en ändring av 3 kap. 5 § studiestödslagen. CSN bedömer att antalet elever som får extratillägg kommer att uppgå till 18 500 under /96. Regeringen görsamma bedönming. Medelsbehovet uppgår till . Bil.9 Enligt nuvarande regler bevUjasinackorderingstillägg till studerande utanför det offentliga skolväsendet(foUchögskolor, fristående skolor, riksintematskolor m.fl.) med lägst 1 170 kroch högst beroende på avståndet mellan hemmet och skolan.Regeringen föreslår att det lägsta beloppet justeras till I , vilketmotsvarar det belopp som lägst skall betalas ut ull elever i gymnasieskolan somenligt 5 kap. 33 § skollagen (1985:1100) uppbär kontant stöd (1/30 avbasbeloppet). Förslaget medför en ändring av 3 kap. 13 § studiestödslagen(1973:349). Inackorderingstillägg beräknas betalas ut till 3100 elever. Medelsbehovet uppgår till . Dagligaresor för studerande utomlands Kostnademaför dagliga resor till och från skolan för studerande utomlands beräknas till560 . Förslag till ändringar i studiestödslagen finnssamlade under anslaget E 8. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissaläramtbildningar. 3. till Studiehjälp m.m. för /96anvisar ett förslagsanslag på 2 . 1993/94 Utgift 5 890 062 202 1994/95 Anslag 6 727 000 000" 1995/96 Förslag 11 053 125 000 varav7 224 675 000 beräknat för "Beräknade utgifter enligt 6 567 000 000 kr.Differensen på 95 mUjoner kronor i förhållande till RRV:s prognos för anslagetStudiemedel beror i huvudsak på olika ränteantaganden. Frånanslaget betalas utgifter dels för studiemedel i form av studiebidrag, dels förräntesubventioner och för avskrivning av studielån som ingår som en del istudiemedel, särskUt vuxenstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa, dels för avskrivning av studielån som ingått som en del istudiehjälp enligt äldre bestämmelser. Från anslaget betalas dessutom kostnader föravskrivning och inlösen av vissa studielän med statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier eller på gmnd av att låntaga ren avlidit eller varit varaktigt betalningsoförmögen. Under1995 är det maximala beloppet i studiemedlen , varav 1 935 ärbidrag. Regeringenräknar med att omkring 31 000 studerande på gymnasial nivå och 193 000studerande på eftergynmasial nivå kommer att fä studiemedel under läsåret1995/96. Kostnaden för studiebidrag beräknas uppgå till 5 763 mUjoner Icronorunder /96, varav för tiden tiU . Utgiften för räntesubventioner och avskrivningar beräknasuppgå till , varav för tiden till . I beloppet är inkluderat studielån som beviljas som endel av särskUt vuxenstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. 1994/95:100 BU. Regeringenhar pä annan plats i denna proposition föreslagit att resurser anvisas för 3500 högskoleplatser utöver de 4 000 extra platser som beslutats för våren 1995och som ligger kvar . Vidare föreslås resurser för 150 platservid , I 500 aspirantplatser, 25 000 platser isommamniversitet, I 500 basärsplatser inom högskolan samt 750 basårsplatserinom komvux. Vidare föreslås I 000 platser inom språkområdet. Kostnadema för studiemedel beräknas uppgå till296,och för perioden juli1995 - till . Studierutomlands i vissa fall Regeringensförelag: Kravet på medborgarskap i 4 kap. 36 § studiestödslagen vid studierutom riket tas bort ur lagen. Skälenför regeringens förelag: Enligt 4 kap. 36 § studiestödslagen (1973:349) kanstudiemedel beviljas för studier utom riket endast till svensk medborgare ochunder de fömtsättningar som i övrigt föreskrivs av regeringen eller CSN. Enligt1 kap. 8 § skall dock sådana utländska medborgare som kan härleda rättigheterfrån ifråga om sociala förmåner jämställas med svenska medborgare. Studerandeutbytetmellan olika länder intensifieras. och högskolor i Sverigesamarbetar med lärosäten i utlandet. Det förekommer att de studerande inhämtaren kurs eller en del av en kurs i en svensk utbildning vid ett universiteteller en högskola utomlands. AvCSN:s anslagsframställning framgår att studier utomlands i de fall som häravses har betraktats som studier vid den svenska läroanstalten ochatt de svenska reglema tillämpats även för den utlandsförlagda De utländskamedborgare som beviljats studiestöd för studier i Prop. 1994/95:100 har därmed kunnat behålla stödet vid studier utomlands. Regeringen anser att de studerande som här avsesäven i fortsättningen bör erhålla studiestöd vid studier utom riket, underfömtsättning att studiema varar högst och utgör en del av utbUdningen iSverige. Några ökade kostnader beräknas inte uppstå med hänsyn till tidigarepraxis. Bestämmelser om detta bör tas in istudiestödsförordningen (1973:418) så att de fömtsättningar som uppställs förrätt till studiemedel vid studier utom riket regleras samlat. För att så skallkunna ske mäste av författ-ningstekniska skäl begränsningen till svenskamedborgare i 4 kap. 36 § första stycket studiestödslagen tas bort ur lagen. Studiemedellänmas för sådan del av läsår under vilken den studerande bedriver studier.Studiemedel lämnas även för tid under vilken den studerande är sjuk (4 kap. 10§ studiestödslagen). Med sjukperiod förstås tid då den studerande pä gmnd avsjukdom oavbmtet varit oförmögen att bedriva studier. Sjukanmälan skall görastill (). Endast sjukperiod som godkänts av FK ger rätt tillstöd (4 kap. 28-35 §§ studiestödslagen). Motsvarande bestämmelser gäller förstudiehjälp, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa (svuxa). För studerande som har studiehjälp krävs dock inte någon anmälantill FK. Enligt 8 kap. 17-19 §§ studiestödslagen behöverstudielån som avser den del av en sjukperiod som följer efter en karenstid om14 dagar inte återbetalas. Avskrivning görs av Centrala studiestödsnänmden(CSN) på gmndval av uppgifter om sjukperioder som lämnas av (). Enstuderande som har inkomster vid sidan av studiema har ocksä rätt tillsjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL), mensjukpenningen gmndar sig då enbart pä extra inkomster under studietid ellerferier, s.k. studietids-SGI. Ordinarie SGI (sjukpenninggmndande inkomst) ärvilande . Antalet sjukanmälda studerande har interegistrerats , men tidigare uppgifter visar att avdem som uppbär studiestöd sjukanmäler sig . En del som är sjukagör inte nägon anmälan. Antalet studerande som fått skuldavskrivning harvarierat mellan 1 200 och 1 800 per termin . Kalenderåret1993 uppgick beloppet i avskrivning tiU . CSNhar genomfört en enkätundersökning bland studerande som fått skuldreduceringför sjukperioder under /90, dvs. bland dem som varit sjuka i mer än14 dagar. Resultaten visar att för drygt hälften varsjukperioden kortare än en månad, medan var sjuka under längre tid än 3 månader.När det gällde frågan om studier framkom följande: hadestuderat i full omfattning; läste en del på egen hand, varav en del ocksåhade följt viss undervisning; studerade inte alls. På högskolornas mer"fria" utbildningsgångar hade de studerande avstått frän studier istörre utsträckning än studerande vid mer bundna utbildningar. Ca15 % hade inte alls försenats i studiema. hade tagit igen ellerräknade med att ta igen förseningen. För innebar sjukdomen att de måste gåom en del av utbildningen. Av dem som hade studerat iviss omfattning hade inte blivit försenade. Det varfrämst bland dem som varit sjuka i över som förseningar eller avbrottinträtt. Merparten av alla som varit sjuka än en månad hadeklarat sig utan studieförsening. En fjärdedel av alla som fått skuldreduceringbehövde ta mer lån. För dem som får särskilt vuxenstudiestöd (svux)eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) är det totala beloppet(bidrag efter skatt + län) lika stort som utbildningsbidraget efter skatt. Vidreducering av skuld på gmnd av sjukdom tas emeUertid ingen hänsyn tillskatteffekten. CSN tar upp tanken om en lägre kompensation vid sjukdom för demsom har svux. En stor del av bristema i försäkringen beror enligtCSN på att FK inte har prövat studieoförmåga utan arbetsoförmåga. De personersom studerat har förmodligen inte varit medvetna om attdetta strider mot bestänunelsema. Reglema bör emellertid enligt CSN:s meninginte vara utformade så att de avhåller från studier. Den som kan studera i vissomfattning bör fä göra det. CSN diskuterar därför tanken att den studerande böransöka om skuldreducering och därvid göra troligt att han eller hon åsamkatsytterligare skuldsättning på gmnd av sjukdomen. CSN föreslår att hela ansvaretför sjukförsäkringen förs över till nänmden. 1994/95:100 Bil. Regeringensbedömning: Ansvaret för sjukförsäkringen för studerande bör även ifortsättningen åvila och gemensamt. Sjukanmälan skallsom nu göras till , som också godkänner sjukperioden. CSNsvarar för utbetalning av studiestödet och avskrivning av länebelopp i aktuellafall. Skälenför regeringens bedömning: Hos försäkringskassoma (FK) utvecklas nu mtinemaför registrering och kontroll av sjukfall med inriktning mot en väsentligtökad kvalitet i bedömningen. Läkamtlåtandena skall i första hand geupplysningar om graden av funktionsnedsättning med utgångspunkt i den enskildessysselsättning. gällerstuderande bör således avse om de kan bedriva studier eller inte. Särskildaresurser har satsats på en betydande utökning av antalet förtroendeläkare. Tankenatt ansvaret för studerandeförsäkringen i sin helhet skulle föras över till CSNär regeringen inte beredd att biträda. Ett system med sjukanmälningar tillCSN-kontoren skulle medföra en stor extra belastning på organisationen. Enviktig faktor i sammanhanget är att kassoma har tillgång till bl.a.läkarkompetens och uppföljningsresurser. Hos kassoma ligger ocksä ansvaret förrehabiliteringsåtgärder. Prop.1994/95:100 BU. Regeringensförelag: Karenstiden för avskrivning av studielän höjs frän 14 till 30 dagar.Länebelopp som avser efterföljande dagar i sjukperioden avskrivs. Avserstudielånet del av särskilt vuxenstudiestöd eller särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa sker avskrivning av länebeloppet. Skälenför regeringens förelag: Av CSN:s redogörelse framgår att systemet hittillsinte fungerat helt tillfredsställande. Det gäller främst skuldreduceringen. Närdet gäller rätten att behålla studiestödet under sjukdom är resultaten intelika oroande. CSN:s undersökning visar att en stor del av dem som varit sjukaunder mindre tid än en månad har studerat . Därmedkan de sägas ha haft helt eller delvis rätt till studiestödet på gmnd avstudier och inte på gmnd av sjukdom. Ett altemativ i CSN:s framställning har varit attden nuvarande automatiska avskrivningen på gmndval av försäkringskassansuppgifter skulle slopas helt och hållet. Avskrivning skulle i stället ske efteransökan från den studerande och endast i det fall då sjukdomen inneburit enmerskuld-sättning. Ett sådant förfarande skulle emellertid ocksä skapabetydande administrativt merarbete för CSN och inkludera svåraavvägningsfrågor. Dessutom skulle förfarandet innebära en form av överprövningav beslut. Regeringen avstår därför frän att föreslå ensådan ändring av regleraa. Eftersommerparten av dem som varit sjukskrivna än en månad inteförsenats eller inte försenats nämnvärt i studieraa är i stället en ökning avkarenstiden en rimlig åtgärd. Regeringen föreslär att bestämmelsen i 8 kap. 18§ studiestödslagen (1973:349) ändras så att avskrivning sker för de dagar i ensjukperiod som överstiger . Genom hänvisningen till 8 kap.studiestödslagen i 5 § lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa kommer ändringen också att gälla studerande som beviljasvuxenstudiestöd för arbetslösa. Även med denna ändring, som innebär attsjälvrisken ökar, torde det gmndläggande syftet med försäkringen - att vara ettskydd mot merskuldsättning vid längre sjukperioder - uppfyllas. Liksom nu bören eller flera sjukperioder räknas som en sammanhängande sjukperiod, om densenare perioden börjar efter den föregående perioden. Förden som uppbär särskilt vuxenstudiestöd eller särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa utgör lånedelen mellanskillnaden mellan utbildningsbidraget efterskatt och vuxenstudiebidraget efter skatt. Vid sjukdom avskrivs hela lånedelen,viUcet innebär en överkompensation för den studerande. Den som t.ex. harutbildningsbidrag med betalar ca i skatt.Nettobidraget är . Vuxenstudiebidraget efter skatt blir i detta fall (6 500 - ) och lånedelen . Efter avskrivning avlånedelen är "nettobidraget" lika stort som i utbildningsbidragssystemet,men den studerande har betalat mindre i skatt. Med hänsyn tagen tillskatteeffekten bör avskrivning av lån som ingår i vuxenstudiestöd ske med 60 %av lånebeloppet. Ett tillägg med detta innehåll bör införas i 8 kap. 18 § studiestödslagen. Deföreslagna ändringama beräknas medföra en besparing på . Detåligger CSN att följa upp effektema av de nya reglema. Prop.1994/95:100 Bil.9 Regeringensförelag: Anstånd med återbetalning av studielän skall inte längre ges under tiddå en låntagare uppbär utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning. Möjlighet att fåanstånd med återbetalning ges för yrkesofficersa-spiranter. Studiemedel länmasinte under utbildning tiU yrkesofficer. Skälenför regeringens förelag: I det studielånesystem som gäller äråterbetalningsskyldigheten relaterad till låntagarens inkomst. Nedsättning(anstånd) ges endast vid mycket små inkomster. I det äldre systemet medåterbetalningspliktiga studiemedel ges anstånd helt eller delvis enligtpreciserade regler. I båda systemen har låntagaren rätt till anstånd medåterbetalningen om han eller hon åtempptar studier och uppbär studiehjälp,studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd, särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa, utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning,utbildningsbidrag för doktorander eller fullgör viss militär utbildning. Utbildningsbidragetvid arbetsmarknadsutbildning är lika stort som arbetslöshetsersättningen. Detär inte rimligt att den som uppbär utbildningsbidrag skall vara befriad frånäterbetalningsskyldighet av studielän, medan den som har en motsvarandeinkomst, t.ex. av förvärvsarbete eller arbetslöshetsersättning, är äterbetalningsskyldig.Regeringen föreslår att bestämmelsema i 8 kap. 6 § studiestödslagen ändras såatt nedsättning av årsbeloppet inte skall ske om den återbetalningsskyldigeuppbär utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning. Motsvarande ändringbör göras i punkten 2 e i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) omändring i studiestödslagen för det äldre lånesystemet. Bestämmelsema bör anpassas ocksä till attyrkesofficersaspiranter inte Prop. 1994/95:100 längre är anstäUda underutbUdningstiden. I likhet med reservofficersaspi- Bil. 9 rantema uppbär numerayrkesofficersaspirantema i huvudsak endast ersättning motsvarande vad somlänmas till vämpUktiga under gmndutbUdning. Officersaspirantema bör därförjämställas ifråga om möjligheten att få anstånd med återbetalning av studielän.Yrkesofficersaspiranter bör liksom reservofficersaspiranter inte heller bevUjasstudiemedel . Detta föranleder en ändring av 4 kap. 3 §studiestödslagen. Förslag till ändringar av studiestödslagen finnssamlade under anslaget E 8. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissaläramtbildningar. 4. till Studiemedel m.m. för /96anvisar ett förslagsanslag pä 11 . E 5 Vuxenstudiestöd m.m 199S94Utgift 3 008 540 738 19945 Anslag 3 688 230 000 1995/96 Förslag 3 932 700000 varav 3 575 400 000 beräknats för Frånanslaget betalas utgifter för korttidsstudiestöd, interaatbidrag och särskiltvuxenstudiestöd i form av vuxenstudiebidrag. Frän anslaget betalas ocksåutgifter för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa i form avvuxenstudiebidrag. Korttidsstudiestödfår beviljas till arbetstagare som deltar i studiecirklar, i kurser i komvuxoch statens skolor för vuxna och i vissa s.k. korta kurser vid foUchögskolor.Stöd länmas för studier i svenska, engelska, matemauk och samhällskunskap pågmndskole- och gynmasieskolenivå samt för studier som syftar till att utvecklahandikappades färdigheter och kunskaper om handUcappet.