prop · GH0338 · 1994-01-01 00:00:00 — I fråga om banker som beviljats oktroj före lagens ikraftträdande gäller vid tillämpning av 2 kap. 9 § andra stycket och 7 kap. 16 § första stycket 6 a) att kapitalbasen för ett bankaktiebolag inte får understiga ett belopp som för ikraftträdandet motsvarar fem miljoner ecu, b) att kapitalbasen för en sparbank inte får understiga ett belopp som för ikraftträdandet motsvarar en miljon ecu, c) att kapitalbasen för en föreningsbank jämte anslutna lokala föreningsbanker inte får understiga ett belopp som för ikraftträdandet motsvarar fem miljoner ecu. En sparbank som beviljats oktroj före lagens ikraftträdande får, under de förutsättningar som anges i denna punkt, fortsätta att driva bankrörelse, även om kapitalbas vid ikraftträdandet uppgår till lägre belopp än motsvarande en miljon ecu. I sådant fall gäller vid tillämpning av 2 kap. 9 § andra stycket och 7 kap. 16 § första stycket 6 att kapitalbas inte efter lagens ikraftträdande får understiga det högsta belopp som kapitalbasen uppnått efter . När kapitalbasen uppnått ett belopp som för ikraftträdandet motsvarat en miljon ecu gäller bestämmelserna i punkt 2. 2.18 Förslag till Lag om ändring i lagen (1992:1619) om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank Härigenom föreskrivs dels att 22 b § lagen (1988:1385) om riksbank i paragrafens lydelse enligt lagen (1992:1619) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse, dels att ikraftträdandebestämmelsen till lagen (1992:1619) om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 22 b § Valutahandel får, med de undantag som anges i femte stycket, bedrivas endast med stöd av tillstånd av . Något tillstånd behövs dock inte för köp och försäljning av resevaluta. Tillstånd till Tillstånd till valutahandel med valutahandel med allmänheten allmänheten (valutahandelstillstånd) (valutahandelstillstånd) kan medges kan medges kreditinstitut kreditinstitut och och . Vid prövningen skall sökandens kompetens och soliditet samt allmänna lämplighet beaktas. Ett valutahandelstillstånd kan begränsas till viss valutahandel. Tillståndet kan förenas med villkor om 1. begränsningar av sökandens innehav av tillgångar och skulder i utländsk valuta samt, när det gäller fordringar och skulder mot utländska rättssubjekt, i svenska kronor, och 2. den rapportering som finner nödvändig. Tillstånd enligt denna paragraf krävs inte för 1. ett utländskt bankföretag som driver verksamhet med stöd av 1 kap. 5 § bankrörelselagen (1987:617), om det i hemlandet meddelade tillståndet att driva bankrörelse omfattar rätt att bedriva valutahandel, 2. ett utländskt kreditinstitut som driver verksamhet med stöd av 2 kap. 9 § lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag, om det i hemlandet meddelade tillståndet att driva finansieringsverksamhet omfattar rätt att driva valutahandel, 3. ett utländskt företag som driver verksamhet med stöd av 2 kap. 10 § lagen om kreditmarknadsbolag, om valutahandel är tillåten enligt företagets stadgar eller bolagsordning och det eller de utländska kreditinstitut som äger företaget eller dess moderföretag skulle ha rätt enligt 1 eller 2 att driva sådan verksamhet. får för sådana företag som avses i femte stycket föreskriva villkor och rapporteringsskyldighet som avses i fjärde stycket. Den som har rätt att bedriva valutahandel med allmänheten kallas auktoriserad valutahandlare. Denna lag träder i Denna lag träder i kraft kraft den dag regeringen bestämmer. såvitt avser 22 b § andra stycket första meningen och i övrigt den dag regeringen bestämmer. 2.19 Förslag till Lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2, 3 och 6 §§ lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 2 § Om regeringen har förordnat om valutareglering, får regeringen förordna att för ett tillstånd till valutatransaktion får 1. ta ut en avgift som skall tillfalla , eller 2. bestämma att ett visst belopp skall vara insatt på konto i . Om regeringen har Om regeringen har förordnat om förordnat om valutareglering, får valutareglering, får regeringen förordna att regeringen förordna att den som innehar ut- den som innehar utländska ländska betalningsmedel, betalningsmedel, tillgodohavanden på tillgodohavanden på konton i utländskt konton i utländskt myntslag eller utländska myntslag eller utländska fondpapper skall erbjuda fondpapper skall erbjuda att mot att mot betalning i svenska betalning i svenska kronor lösa in kronor tillgångarna. lösa in tillgångarna. får, helt eller delvis, får, helt överlåta nämnda eller delvis, överlåta befogenhet till ett nämnda befogenhet till kreditinstitut eller ett kreditinstitut. 3 § får får bemyndiga bemyndiga ett ett kreditinstitut att kreditinstitut eller meddela tillstånd enligt att meddela detta kapitel. Anser sig tillstånd enligt detta kreditinstitutet inte kapitel. Anser sig kunna bifalla en ansökan, kreditinstitutet eller skall denna överlämnas inte kunna till . bifalla en ansökan, skall denna överlämnas till . 6 § Om regeringen har Om regeringen har förordnat om förordnat om valutareglering enligt 1 valutareglering enligt 1 kap. 1 § första meningen kap. 1 § första meningen eller andra meningen 1 eller andra meningen 1 eller 2, får regeringen eller 2, får regeringen förordna att förordna att , eller posttjänstemän som eller den som bestämmer har i samråd med rätt att öppna och tillsynsmyndigheten på granska de brev och postområdet bestämmer, andra försändelser till har rätt att öppna och eller från utlandet som granska de brev och andra finns inom . försändelser till eller från utlandet som finns hos postbefordrings- företag. Denna lag träder i kraft . 2.20 Förslag till Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs att 52 § uppbördslagen (1953:272) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 52 §[1] Skatt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall betalas in senast den 18 i den uppbördsmånad, som infaller närmast efter utgången av den månad, då skatteavdraget gjordes genom insättning på särskilt konto hos den skattemyndighet som avses i 2 a § andra stycket. Inbetalning från landsting och kommun skall dock, såvitt gäller preliminär A-skatt, ske genom avräkning mot fordran enligt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Sådan preliminär eller kvarstående skatt, som inte har innehållits genom skatteavdrag samt tillkommande skatt skall betalas genom insättning på särskilt konto hos den skattemyndighet till vilken skatten skall betalas enligt skattsedel. Om den som har innehållit skatt eller skattskyldig inte vet till vilken skattemyndighet inbetalning skall göras, skall skatten sättas in på ett särskilt konto hos skattemyndigheten i det län där den som har innehållit skatten respektive den skattskyldige är bosatt. Skatten anses betald Skatten anses betald den den dag när dag när inbetalningskort inbetalningskort eller eller gireringshandlingar gireringshandlingar kom kom in till Posten in till en postanstalt Aktiebolag eller, om eller, om staten har staten har ingått avtal ingått avtal om om förmedling av förmedling av skattein- skatteinbetalningen med betalningen med en bank en bank, till banken. eller ett giroinstitut, till banken eller giro- institutet. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** [1]Senaste lydelse 1993:770. 2.21 Förslag till Lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom föreskrivs att 53 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 53 §[2] I fall där underrätt fastställt skatt, skall rätten till den skattemyndighet, som enligt 52 § 1 mom. tredje stycket är uppbördsmyndighet, översända till rätten ingiven bouppteckning eller annan handling, som sägs i 51 § andra stycket, eller bouppteckning, som tillhandahållits rätten jämlikt tredje stycket sistnämnda paragraf. Därjämte åligger det rätten att, enligt vad regeringen närmare bestämmer, tillställa skatte- myndigheten de uppgifter, som fordras för uppbörd av skatten. Vad nu sagts skall äga motsvarande tillämpning, när överrätt fastställt skatt till högre belopp än förut beräknats eller skattskyldig vitsordat anmärkning som framställts av den enligt 64 § 1 mom. förordnade granskningsmyndigheten. Inbetalning enligt 52 § Inbetalning enligt 52 § 1 mom. tredje stycket 1 mom. tredje stycket skall ske till särskilt skall ske till särskilt konto hos konto hos skattemyndigheten. Skatten skall anses vara Skatten skall anses vara betald den dag, då betald den dag, då inbetalningskort eller inbetalningskort eller gireringshandlingar gireringshandlingar kommit in till en kommit in till Posten postanstalt eller, om Aktiebolag eller, om staten har ingått avtal staten har ingått avtal om förmedling av om förmedling av skatte- skatteinbetalningen med inbetalningen med en en bank eller ett bank, till banken. giroinstitut, till banken eller giroinstitutet. Om skatt inte betalas inom föreskriven tid, skall skattemyndigheten, om inte annat följer av 6 § sista stycket, förordna om uttagande av felande belopp i den ordning, som enligt uppbördslagen (1953:272) gäller för indrivning av restförd skatt. Därvid tas dröjsmålsavgift ut enligt 58 § 2*5 mom. lagen. får medge befrielse helt eller delvis från skyldigheten att betala dröjsmålsavgift, om det finns särskilda skäl. Handling, som enligt första stycket tillställts skattemyndigheten och som ingivaren äger återfå må skattemyndigheten icke utlämna till denne förrän skatt, med vars erläggande anstånd ej medgivits, blivit erlagd. Innan handlingen utlämnas, skall den förses med anteckning om beloppet av inbetald skatt. Handling som avses i 49 a § överlämnas till den skattskyldige sedan skatt, med vars erläggande anstånd ej medgivits, blivit erlagd. Innan handlingen utlämnas, skall den förses med anteckning om beloppet av inbetald skatt. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** [1]Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:857. [2]Senaste lydelse 1993:895. 2.22 Förslag till Lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt Härigenom föreskrivs föreskrivs att 22 och 44 §§ lagen (1968:430) om mervärdeskatt[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 22 §[2] I annat fall än som avses i 21 § skall en särskild deklaration lämnas för varje verksamhet för vilken särskild registrering skall ske. Deklaration lämnas för varje redovisningsperiod så länge registreringen kvarstår. Redovisningsperiod omfattar två kalendermånader. Redovisningsperioder är , , , , samt . Kan det antas att ingående skatt för viss skattskyldig regelmässigt kommer att överstiga utgående skatt med kan skattemyndigheten besluta att redovisningsperiod tills vidare skall vara en kalendermånad. För sådan skattskyldig som registrerats trots att den skattepliktiga omsättningen inte överstiger kan skattemyndigheten besluta att redovisningsperioden skall vara helt beskattningsår. Deklaration skall Deklaration skall lämnas lämnas till till skattemyndigheten i skattemyndigheten i det det län, där den län, där den skattskyldige skattskyldige registrerats, senast den registrerats, senast den 5 i andra månaden efter 5 i andra månaden efter utgången av den utgången av den redovisningsperiod som redovisningsperiod som deklarationen avser, om deklarationen avser, om ej annat följer av anvis- ej annat följer av ningarna. Sker inbetalning av skatt inbetalning av skatt enligt 42 § andra stycket enligt 42 § andra i behörig ordning, anses stycket i behörig deklarationen ha lämnats ordning, anses till skattemyndigheten deklarationen ha lämnats den dag inbetalningskort till skattemyndigheten eller gireringshandlingar den dag inbetalningskort kommit in till Posten eller gire- Aktiebolag eller, om ringshandlingar kommit staten har ingått avtal in till en postanstalt om förmedling av skatte- eller, om staten har inbetalningen med en ingått avtal om bank, till banken. förmedling av skatte- inbetalningen med en bank eller ett giroinstitut, till banken eller giroinstitutet. Deklaration skall avges på heder och samvete samt avfattas på blankett enligt fastställt formulär. Efter föreläggande skall deklaration lämnas även av den som inte enligt första stycket är deklara- tionsskyldig. Bestämmelserna i 4 kap. 2 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter gäller i tillämpliga delar i fråga om deklaration för mervärdeskatt. 44 §[3] Inbetalning av skatt Inbetalning av skatt anses ha skett den dag anses ha skett den dag inbetalningskort eller inbetalningskort eller gireringshandlingar gireringshandlingar kommit in till en kommit in till Posten postanstalt eller, om Aktiebolag eller, om staten har ingått avtal staten har ingått avtal om förmedling av om förmedling av skatteinbetalningen med skatteinbetalningen med en bank eller ett en bank, till banken. giroinstitut, till banken eller giroinstitutet. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** [1]Lagen omtryckt 1990:576. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:885. [2]Senaste lydelse 1993:772. [3]Senaste lydelse 1993:772. 2.23 Förslag till Lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) Härigenom föreskrivs föreskrivs att 19 § kupongskattelagen (1970:624)[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 19 §[2] Kupongskatt betalas Kupongskatt betalas genom insättning på genom insättning på särskilt konto. In- särskilt konto. In- betalning anses ha skett betalning anses ha skett den dag inbetalningskort den dag inbetalningskort eller girerings- eller gireringshandlingar handlingar kommit in kommit in till Posten till en postanstalt Aktiebolag eller, om eller, om staten har staten har ingått avtal ingått avtal om om förmedling av skatte- förmedling av skatte- inbetalningen med en inbetalningen med en bank, till banken. bank eller ett giroinstitut, till banken eller giro- institutet. Om kupongskatt inte betalas inom den tid som anges i 8 eller 15 § eller i den ordning som anges i första stycket, skall dröjsmålsavgift tas ut enligt 58 § 2*5 mom. uppbördslagen (1953:272). får medge befrielse helt eller delvis från skyldigheten att betala dröjs- målsavgift, om det finns särskilda skäl. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** [1]Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:996. [2]Senaste lydelse 1993:773. 2.24 Förslag till Lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327) Härigenom föreskrivs föreskrivs att 58 § fordonsskattelagen (1988:327)[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 58 §[2] Skatten betalas genom insättning på särskilt konto. Inbetalning anses ha Inbetalning anses ha skett den dag skett den dag inbetalningskort eller inbetalningskort eller gireringshandlingar gireringshandlingar kommit in till ett kommit in till eller, om Aktiebolag eller, om staten har ingått avtal staten har ingått avtal om förmedling av om förmedling av skatteinbetalningen med skatteinbetalningen med en bank eller ett en bank, till banken. giroinstitut, till banken eller giroinstitutet. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** [1]Senaste lydelse av lagens rubrik 1992:1440. [2]Senaste lydelse 1993:775. 2.25 Förslag till Lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. Härigenom föreskrivs föreskrivs att 8 § lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 §[3] Banken skall betala Banken skall betala skatten till skatten till i i inom den inom den tid som anges i 6 §. tid som anges i 6 §. Betalning skall göras Betalning skall göras genom insättning på genom insättning på särskilt konto. In- särskilt konto. In- betalning anses ha skett betalning anses ha skett den dag inbetalningskort den dag inbetalningskort eller girerings- eller gireringshandlingar handlingar kommit in kommit in till Posten till en postanstalt Aktiebolag eller, om eller, om staten har staten har ingått avtal ingått avtal om om förmedling av skatte- förmedling av skatte- inbetalningen med en inbetalningen med en bank, till banken. bank eller ett giroinstitut, till banken eller giro- institutet. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** [3]Senaste lydelse 1993:776. 3 Ärendet och dess beredning3.1 Översynen av Postverksamheten i landet har varit föremål för en omfattande översyn. Behovet av att se över förutsättningarna och formerna för verksamhet redovisades av den tidigare regeringen i prop. 1990/91:87 om Näringspolitik för tillväxt. Det fanns flera skäl till att en översyn var påkallad. revisorer pekade i rapporten på ett antal brister i regeringens styrning och uppföljning av verksamhet. Revisorerna pekade också på att offentligrättsliga ställning innebär vissa begränsningar i handlingsfriheten jämfört med privata konkurrenter. Förändrade marknadsförutsättningar hade orsakat en strukturkris i postkontorsnätet. Regleringen av ensamrätt till brevbefordran var i behov av en översyn mot bakgrund av den snabba för- ändringen av marknaden för brev, framväxten av alternativa kommunikationsmetoder samt diskussionerna inom EG om liberalisering av postverksamheten. delade regeringens syn på behovet av en översyn av verksamhetsförutsättningar. menade att det fanns skäl som talade för att ombildas till aktiebolag men att förutsättningarna för och konsekvenserna av en bolagisering av måste klarläggas inom ramen för ett regelverk som lämnar utrymme för samhällspolitiska åtaganden (bet. 1990/91:TU29, rskr. 1990/91:377). Den tidigare regeringen framhöll finansplan (prop. 1990/91: 100 bil.1) att det statliga betalningssystemet, med vissa förbehåll, i princip bör vara utformat så att det skapas valfrihet för allmänhet och myndigheter att välja betalningsförmedlare. Mot bakgrund av detta var det angeläget att utreda vilka effekterna skulle bli på ekonomi om Postgirots kvarvarande ensamrätt till statliga betalningar avskaffades. budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 7) återkom regeringen till med en redovisning av en till stora delar slutförd översyn av förutsättningarna och formerna för verksamhet. Slutsatsen av utredningsarbetet var att fri konkurrens är av värde för att postverksamhet skall bedrivas så effektivt som möjligt. Regeringen framförde mot bakgrund av detta att ökad konkurrens var önskvärd även såvitt avser brevbefordran och att ensamrätt till brevbefordran därför borde avskaffas. Vidare angav regeringen att borde ombildas till aktiebolag för att ges samma förutsättningar att verka som sina konkurrenter. Regeringen framförde emellertid att dessa åtgärder inte kunde genomföras förrän det fanns en lagstiftning varigenom staten bl.a. kan försäkra sig om att den regionala och sociala postservicen fungerar i hela landet. Vidare före- slogs att Postgirots kvarvarande ensamrätt till statliga betalningar skulle avskaffas. Detta kunde inte ske med omedelbar verkan då statens strategi för det framtida betalningssystemet måste utvecklas ytterligare. ställde sig bakom regeringens överväganden (bet. 1991/92:TU18, rskr. 1991/92:276). Vad beträffar av de statliga betalningarna hade inget att invända mot att regeringen avvecklade Post- girots ensamrätt till statliga betalningar. framförde emellertid att förekomsten av två konkurrerande betalningssystem, Postgirot resp. bankerna och Bankgirot, har bidragit till att det svenska betalningssystemet är mycket effektivt med internationella mått mätt. ansåg det därför angeläget att denna konkurrens främjar utvecklingen av det svenska betalningssystemet även . Postgirots konkurrensförutsättningar ansågs därför vara av stor betydelse. En avreglering av Postgirots kvarvarande ensamrätt till statliga betalningar borde därför göras på ett sätt som säkerställer en fortsatt fungerande konkurrens mellan de båda betalningssystemen (bet. 1991/92:FiU20, rskr. 1991/92:128). Postgirots konkurrensförutsättningar har varit föremål för utredning som redovisats budgetproposi- tion (prop. 1992/93:100 bil.7). Denna utredning påvisade att Postgirot klarar att den kvarvarande ensamrätten till de statliga betalningarna avskaffas. Mot bakgrund av detta kommer förord- ningen (1974:591) om skyldighet för statlig myndighet att anlita eller Postgirot att upphävas senast i samband med att ombildas till aktiebolag. Postgirot kommer att ges begränsat utvidgade verksamhetsförutsättningar i form av fri räntesättning och begränsad kreditgivning till stöd för betalningsförmedlingen. tillkallade regeringen en särskild utredare med uppgift att utarbeta förslag till den lagstiftning och den ändrade reglering i övrigt som behövs vid en ändrad konkurrenssituation på post- området * (K 1992:38). Utredningen har i betänkandet (SOU 1993:9) Postlag lämnat förslag till ny postlag och vissa andra lag- ändringar m.m. Utredningens sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och utredningens lagförslag i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanfattning av remissyttrandena finns tillgänglig hos (dnr K93/300/RS). Inom har utarbetats en promemoria med utkast till lagrådsremiss om ändringar i den finansiella lagstiftningen med anledning av bolagisering. Promemorian har remissbehandlats. En sammanfattning av promemorian, promemorians lagförslag och en för- teckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanfattning av remissyttrandena finns tillgänglig hos (dnr 3252/93). Regeringen återkom till med förslag om att ensamrätt till brevbefordran skulle avvecklas fr.o.m. (prop. 1992/93:132, bet. 1992/93:TU11, rskr. 1992/93:152) vilket godtogs av . anförde i samband härmed att en riks- täckande postservice med god kvalitet och till rimliga priser utgör en väsentlig del av ett lands infrastruktur. Det ansågs därför nödvändigt att skapa villkor som möjliggör för att uppfylla statsmakternas krav beträffande kvalitet och service. framhöll betydelsen av att regeringen återkommer till med förslag om postlag och bolagisering av . Regeringen återkom budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 7, bet. 1992/93:TU27, rskr. 1992/93:311). Regeringen angav då att ett förslag till postlag och ändrad verksamhetsform för skulle komma att presenteras för i sådan tid att bolagsbildningen och postlagen skulle kunna träda i kraft . Ett antal utredningar och analyser har gjorts som underlag för en bolagsbildning i enlighet med riktlinjer. Här bör nämnas att regeringen tillsatte en särskild expertgrupp inom med uppgift att närmare utreda de konstitutionella aspekterna vid en ändrad verksamhetsform för , och . Resultatet av gruppens arbete redovisas i promemorian Bolagi- sering av affärsverk, konstitutionella aspekter (Ds 1992:101). Här bör även nämnas den analys av konkurrensförutsättningar som genomfördes inom . Detta arbete finns redovisat i promemorian Postens konkurrensförutsättningar (Ds 1991:44) som remissbehandlades . Fördjupade analyser av Postgirots konkurrensförutsättningar och samarbete med andra banker har även gjorts inom . Det nya bolagets övergripande struktur och inrikt- ning, erforderliga avtal mellan staten och bolaget m.m. har behandlats i arbetsgrupper med företrädare för och . Bolagiseringen av innefattar en rad tekniska frågor. Det gäller t.ex. val av förvärvsmetod, värdering av tillgångar och skulder samt utformning av avtal. Arbete har i denna del utförts inom med stöd av externa experter inom områdena för redovisning och affärsjuridik. I det följande presenteras nu förslag till ny reglering av postverksamhet m.m. i landet närmare. Vidare föreslås att verksamhet överförs till ett av staten helägt aktiebolag, . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Regeringen har i propositionens lagförslag följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Vi återkommer till Lagrådets synpunkter i specialmotiveringen till postlagen. Övriga lagförslag är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.