prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Resursema föreslåsfördelade så art 4 500 personer kan påbölja utbildning ochytterligare 4 500 . Insatser av sådan karaktär är nödvändiga för attlångsiktigt öka tillväxtförmågan särskih bland de små och medelstora företagen.Intag till denna utbildningsväg bör bara göras under /96, fördelatpå ett intag och ett . För dem som har samhällsvetenskapligeller ekonomisk gymnasieutbildning bör ett förberedande år - det s.k. basåret -ingå inför påbörjandet av en naturvetenskapligt eller tekniskt inriktadhögskoleutbildning. De som antas till naturvetenskapligt/teknisktinriktade utbildningar på denna utbildningsväg bör erbjudas en ny form avN/T-finansie-ring, N/T-arvode, . Arvodet föreslås uppgåtill ca /månad. Därmed ökar incitamenten kraftigt för dem som harstadigvarande inkomst och familj. N/T-arvodet kommer att riktas till dem somvarit yrkesverksamma och som är högst . Reglema för NAT-arvodet ska vara klara ochentydiga. Åtagandet för den enskilde art fiillfölja utbildningen måste varatydligt. utbildningsprogram måstedärför göras upp inledningsvis. Den här Prop. 1994/95:100 skisseradeutbildningsvägen innebär studier på heltid Bilaga 11 ochberäknas omfatta 9 000 platsen Detfinns redan tendenser till brist på välutbildad arbetskraft mom vissa sektorer,en utveckling som är helt oacceptabel med den höga arbetslöshet som rådenUppgiften för utbildningsväsendet är att hålla nära kontakt med utvecklingen påarbetsmarknaden och snabbt gripa in med effektiv yrkesutbildning.Arbetsmarknadsutbildningens omfattning ökades i höstens ekonomisk-politiskaproposition. Denna höga nivå bör ligga kvar. bör i samråd med partemaintensifiera verksamheten med bristyrkesutbildningar. De bör bedriva särskilduppsökande verksamhet för art inventera flaskhalsar som kan uppstå iproduktionen . Syftet är att med alla medel förhindra artdet uppstår brist på arbetskraft som det går arbetslösa som på gmndav bristfällig utbildning inte kan ta anvisat arbete. Arbetsmarknadsutbildningen beräknas omfatta 65 300platser i genomsnirt. Bidragtill utbildning i företag länmas till arbetsgivare som tillhandahållerutbildning åt de anställda för att upprärthålla och främja sysselsättningen.Bidraget omfattar ca 9 000 personer i genomsnitt. Omvandlingenav gymnasieskolan till en genomgående treårig utbildning, är snart genomförd.Fortfarande kommer emellertid ett antal elever att gå ut från en tvåårigyrkesinriktad linje. Det är viktigt för dem art de far den fördjupning ochbreddning som ert ttedje gymnasieår ger dem. Därför föreslår regeringen art deerbjuds en plats på det ti-edje gynmasieåret Satsningen ger 16 000 nya gymnasieplatsen Industriprogrammeti gymnasieskolan måste göras bättre och därmed mer attraktivt genom ökadsamverkan mellan gynmasieskolan och arbetslivet. En arbetsgmpp kommer inom kortatt tillsättas mom för art analysera orsakema till detdåliga intresset för industriprogrammet samt lägga förslag på eventuellaförändringar befräffande innehåll, organisation och konsttoiktion. I gmppen skarepresentanter för arbetsmarknadens parter ingå. Etttredje gymnasieår anordnat inom komvux föreslås också. Många som lämnatgymnasieskolans tvååriga linjer är inte så studievana. Det har också gått entid sedan de lämnade skolan. För denna gmpp bör förstärkta komvuxresursersatsas så att de får en undervisning somtill irmehåll och omfatming motsvarar gynmasieskolans och som Prop.1994/95:100 alltså ställer något mindre krav på självsmdier än vad somgäller Bilaga 11 normalt i komvux. Inomkomvuxutbildningen har språk, svenska såväl som främmande, ochnaturvetenskapliga och tekniska ämnen prioriterats. Den ökning av komvux somgenomförs fiillföljs. Sammantaget innebär detta art 41000 exfra helårsplatser inrärtas inom komvux. Folkhögskolomager ett värdefullt bichag till utbudet av utbildningsmöjligheter. För mångainnebär en utbildning vid folkhögskolan en möjlighet till kompetenshöjninggenom art den utgör ert altemativ till komvux. 10 000 exfra platser för arbetslösainrättas 1995/96. Studieförbunden kan spela en stor roll i arbetet med att beredaarbetslösa kompetensutveckling. Studiecirkeln som form lämpar sig väl för mångasom saknar studievana och har en låg gmndutbildningsnivå. För många medinvandrarbakgmnd kan studiecirklar också vara ert bra altemativ för artförbätfra svenskkim-skapema. Möjlighetema art låta arbetslösa vara cirkelledarebör utnyttjas i stor utsfräckning. form av praktikplatser, för arbetslösa ungdomar, börprövas i samarbete med svenska exportföretag. Arbetskraft med godaspråkkunskaper, intemationella erfarenheter och kontakter är av stort värde förnäringslivet. Ungdomar med erfarenhet av arbete utomlands och medspråkkunskaper har en mycket starkare stälhiing på arbetsmarknaden och därmedbätfre fömtsärt-ningar art få arbete. Det är därför angeläget att stimulera nyagmpper av ungdomar att studera och fa praktik utomlands. 10 000 platser under6 månader föreslås för arbetslösa ungdomar. Enytterligare åtgärd för att öka andelen nattirvetenskapligt/tekniskt utbildadeär det s.k. basåret, som ger behörighet för naturvetenskapliga och tekniskasmdier i högskolan. Hittillsvarande satsning, 1 500 extra platser, inomhögskolan behålls. Vidareföreslås en utvidgning av basåret som förläggs till komvux, så art dengeografiska spridningen förbätfras. För basår i komvux beräknas I 500 platsen Ensärskild ekonomisk stimulans vid avslutade smdier bör införas för denna gmppför art förbättra rekryteringen. 2 1994/95. Behovetav art öka kunskapsinnnehållet i produktionen innebär art Prop. 1994/95:100fler forskamtbildade borde verka inom näringslivet. Fler förskämt- Bilaga 11bildade i näringslivet irmebär också art kunskapsöverföringen mellanforskningen och mer tillämpningsinriktad verksamhet förbättras. För art på långsikt hävda konkurtenskraft är det därför angeläget art öka antaletforskamtbildade. Under /96 föreslås därför art smdiefinansieringenförstärks så art ytterligare 300-500 doktorander kan antas. Akademikerpraktikenbör ersättas av en ett-årig aspiranmtbildning för arbetslösa akademiker medinvandrarbakgmnd bör särskilt uppmärksammas. I aspiranmtbildningen ska utbildningoch praktik, i företag och förvalming, varvas. Utbildningen bör ordnas vid ertantal högskolor i samarbete med företag och förvaltning i regionen. Därmed gesförbättrade möjligheter till fast anställning som kontaktema mellanhögskolan och arbetslivet förbättras. Aspiranmtbildningen föreslås omfatta 1500 platsen Inommånga områden i högskolan överstiger antalet sökande kraftigt antaletsmdieplatsen Efterfrågan på högskoleutbildade ökar. Denna starka efterfråganmåste mötas. Detta gäller inte minst de ökade krav på språkkunskaper som ställsinom olika områden på arbetsmarknaden. 3 500 platser föreslås därför under1995/96. Enmer långsiktig satsning bör göras på utbildning i språk. Många behöver i detdagliga arbetslivet språkkunskaper på en högre nivå än gynmasieskolans. För arttillgodose dessa behov föreslår vi att 1 000 platser avsätts förkvalificerad praktisk språkutbildning. Samtidigtbör också de 4 000 högskoleplatser som inrättas , enligt förslag iden ekonomisk-politiska propositionen, kvarstå så att de antagna kan beredasplats också . Efterfråganpå arbetskraft som har en utbildning inom Lantbmksuniversitet är också god ochökande. För att tillgodose derma efterfrågan tillförs Lantbmksuniversitetetytterligare 150 platser /96. Ävenverksainheten vid sommamniversiteten bör fortsärta och utökas. Detta ledertill ett bättre resursutnyttjande genom att utbildning därmed erbjuds störtedelen av året och minskar också trycket på arbetsmarknaden. De kurser somerbjuds ska vara ur högskolans ordinarie kursutbud. Omfartningen bör sommaren1995 vara 25 000 platser, vilket är en ökning med 5 000 jämfört med föregåendesommar. Föratt åstadkomma den önskvärda flexibiliteten mellan utbildning Prop.1994/95:100 och arbetsliv som gör att ett ledigt arbete får förmr framförfortsatta Bilaga 11 smdier kommer en särskild utredare att tillkallas.Systemet måste utformas så art smdiema kan åtempptas eller kombineras med arbete. tillbaka - Det ömsesidiga åtagandet Somindivider ska vi ha chansen art förverkliga våra livsprojekt. Regeringen villmed det här programmet öka möjlighetema genom fler arbeten och flerutbildningsplatser. Med det batteri av åtgärder som presenteras i dettaprogram borde arbetsförmedlingama få möjlighet att erbjuda merparten av dearbetslösa arbete, utbildning eller arbetsmarknadspolitisk åtgärd senast efterfyra månaders arbetslöshet. Arbetsförmedlingamas viktigaste uppgift är attförmedla lediga arbeten. Därför kommer art ges utrymmeart anställa fler förmedlare. Arbetet kommer vidare art underiärtas genom artbidragen blir färte och enklare art hantera som drivkraftema för dearbetssökande art ta de anvisade arbetena kommer art stärkas. För att stärka de arbetslösas kontakt medarbetslivet kommer art föreslås möjlighet art under kortaretid få pröva olika arbeten via ert system med återkommandearbetsplatskontakter. Ert system med arbetsföretag där arbetslösa engagerasför art på heltid söka arbete utreds. De arbetslösa ska på etteffektivt särt förmås att bryta sin passivitet till art delta i åtgärder avolika slag som stärker deras ställning på arbetsmarknaden. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärdema ska utformas så art de inte låser inarbetskraften och försenar ett inträde på den ordinarie arbetsmarknaden. De somomfattas av en åtgärd ska med synneriigen kort varsel kunna ta de ledigaarbeten som erbjuds. Tydligheten måste öka i konfraktet melland denarbetslöse och samhället om skyldigheten art stå till arbetsmarknadensförfogande. Individen måste veta vilka krav, rärtigheter och skyldigheter somär förknippade med art fa arbetslöshetsersärtning. Ert avvisat lämpligtarbetserbjudande ska innebära att den arbetssökande avstängs från ersättning. Syftet med att tydliggöra vilket ansvar som vilarpå den arbetslöse är att öka arbetsförmedlingens möjligheter art så tidigt sommöjligt sätta in de åtgärder som krävs för art den arbetslöse ska fä ert jobb. Regeringen vill också fortsärta satsningama på atterbjuda de arbetslösa kontakt med arbetslivet genom beredskapsarbeten och iviss mån arbetslivsutveckling. För att stärka arbetslösa kvinnors ställning påarbetsmarknaden bör särskild vikt läggas vid art uppmuntra kvinnor tillarbetsförberedande åtgärder som bryter mot det ttaditioneUa könsrollsmönsfret Detta bör kunnaske inom ramen för den personliga handlingsplan som skall göras Prop.1994/95:100 upp gemensamt av den arbetslösa och arbetsförmedlingen. -Arbetsförmedlingen har encentral roll i arbetet med att mobilisera de arbetslösa i art på heltid ståtill arbetsmarknadens förfogande. Särskilt stor vikt ska läggas vid art hållanere vakanstidema för lediga arbeten. En viss tillfällig personalförstärkningi kombination med färte bidrag art hantera som dessutom förenklas bör bidratill att förstärka förmedlingsarbetet. -Som ert armat led i fömyelsenav arbetsmarknadspolitiken bör insatsema för att aktivera de arbetslösa i attsöka jobb intensifieras. Regeringen har därför tillsart en uttedning som skapröva förslaget om art de arbetslösa via arbetsföretag ska bedrivaarbetssökandet i mer organiserade former och att arbetssökandet inte bara skasyfta till en fast anställning, utan också till kortvarigare uppdrag. Syftetska vara att ge den enskilde arbetssökande ökade möjligheter till arbete ochtrygghet och att kunna erbjuda företagen en större grad av flexibilitet vidrekrytering av arbetskraft i en uppgångsfas. Genom att på detta särt underlätta företagensexpansion och stimulera nyanställningar av arbetslösa på de lediga platsemauppnås syftet art de övriga åtgärdema inom arbetsmarknadspolitiken istörte utsträckning ska användas för dem som har särskilda behov av t.ex. en nyyrkesutbildning eller av rehabilitering, så art de står bättre mstade för dearbetstillfällen som kommer att bli lediga längre fram. En mycket preliminärbedönming tyder på att omfattningen kan bli 20 000 personer i genomsnirt. -Arbetslöshetsersätmingens rollsom omställningsersätming måste hävdas. Den ska fungera som en centtal del avtillväxtpolitiken. Ersätmingen ska medverka till art aktivera den som drabbasav arbetslöshet. De regler som ligger till gmnd för ersättningen är tydliga isina krav. Man måste vara beredd att ta ett anvisat arbete, godta visslönesänkning, pendla eller byta bostadsort. Men också godta en anvisad åtgärdexempelvis i form av utbildning. Regeringen kommer artföreslå åtgärder som gör art dessa regler far ert tydligare genomslag. -En konkret handlingsplan skagöras upp gemensamt av den arbetslöse och arbetsförmedlingen. Dennadokumenterade plan ska utöver åtgärdsuisatser innefarta preciseradeöverenskommelser om bland annat kontaktmtiner och skyldigheten att ta anvisadearbeten/åtgär- denDen arbetslöse ska också bekräfta art han eller hon har tagit del Prop.1994/95:100 av denna överenskommelse. Förart stärka de arbetslösas kontakt med arbetslivet kommer regeringen i böljanav 1995 art föreslå möjlighet att imder få pröva olika arbeten viaett system med återkommande arbetsplatskontakter. Syftet är att underlättaanpassningen till ett föränderligt arbetsliv och art understryka att denarbetslöse, genom ert aktivt jobb-sökande, står till arbetsmarknadensförfogande. Systemet beräknas omfatta 15 000 personer . Dessutomföreslås 2 200 platser i genomsnitt i vidgad arbetsprövning (VAP). Mångapersoner i åtgärder söker i praktiken arbete i endast begränsad omfattning.För att öka sökintensiteten och därmed förkorta arbetslösheten föreslås att tidför ert aktivt arbetssökande regelbundet läggs in man är i enåtgärd. Förslaget innebär art merparten av dem som deltar iarbetsmarknadspolitiska åtgärder aktivt ska söka arbete genom arbetsförmedlmgenunder tiden i åtgärd. Föratt upprätthålla arbetslinjen fyller beredskapsarbeten en viktig fiinktion.Regeringen föreslår 8 000 beredskapsarbeten i genomsnirt . Regeringenföreslår en begränsad satsning på arbetslivsutveckling (ALU). Antalet beräknastill ca 10 000 platser i genomsnitt i slutet av budgetåret. LOhar föreslagit ert samarbete med arbetsförmedlingen för art stödja arbetslösamedlemmar art aktivt söka arbete. Uppsökande och aktiverande verksamhet är oftamycket effektiv. Regeringen är beredd art medverka till art olika uppslag iden riktningen kommer till stånd. De fömyelseföretag som TCO initierat harvisat sig vara ert bra särt att kombinera kompetensutveckling med nyföretagandeoch tillväxt De vidareutvecklas nu till s.k. Tjänstehus. akademikerprojektsom drivs i samverkan med arbetsförmedlmgen har visat sig fimgera bra. Detövergripande syftet med projektet är att stimulera och effektiviseraarbetslösa akademikers arbetssökande. Arbetslöshetär en tragedi vem än det drabbar. För samhället är ungdomsarbetslöshetensärskilt allvarlig. Ett samhälle som inte kan erbjuda sina unga arbete ellerutbilchiing bryts sönder En ung människa som fär beskedet att hon inte behövsriskerar i högre grad att slås ut från - inte baraarbetslivet - utan samhällslivet i dess helhet Ungdomsarbetslöshe- Prop.1994/95:100 ten riskerar art bli ert allvarligt hot mot hela samhället. Därförlägger regeringen särskild kraft på att bekämpa ungdomsarbetslösheten.Samhället måste förhindra art ungdomar hänvisas till bidrag, kontantstöd ochsysslolöshet Ju längre det passiva mortagandet pågår desto störte är risken förpermanent utslagning. Regeringens mål är att alla ungdomar under 25 årska vara i arbete, utbildning eller aktiv arbetsmarknadspolitisk åtgärd inom100 dagars arbetslöshet. Utgångspunkten bör vara art de arbetslösa ungdomama iförsta hand ska erbjudas arbete eller i andra hand kompletterande gymnasie-eller arbetsmarknadsutbildning. Som ett sista skyddsnät ska andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder erbjudas. har beslutat om en ungdomsintroduktionsom började gälla . Därmed är gmnden lagd för att ökaungdomars möjlighet art snabbt komma i arbete. För ungdomar upp till föreslåskommunerna fä ert tydligare ansvar. Diskussioner om utformningen av derta pågårmed . Regeringen föreslår också att ungdomar upp till 25år bör erbjudas en treårig gynmasieplats samt i så stor utsträckning sommöjligt en högskoleutbildning. En ny form av utlandsstipendier för arbetslösaungdomar ska också bidra till att stärka de ungas kompetens framför allt ispråk (se utbildningsavsnirtet). För de ungdomar som inte går i reguljär utbildningeller arbetar ska ett personligt utvecklingprogram utformas.Utvecklingsprogrammet ska kräva den arbetslöses aktivitet i samma utsträckningsom ert heltidsarbete och kan omfatta en rad skiftande aktiviteter. Bland demåterfinns t.ex. satsningen på s.k. datortek där ungdomar i åldem underfre månader far lära sig att arbeta med modema program inom ordbehandling,kalkyl, databas m.m. -har enligt förslagunder redan fartat beslut om införandet av en imgdomsintroduktionsom fräder i kraft . Introduktionen ger många unga mäimiskorgoda fömtsättnmgar att fa en fast anställning på den ordinarie arbetsmarknaden.Ungdomsinfroduktionen beräknas omfatta 50 000 ungdomar varav 26 000 omfattas avdet föreslagna ökade ansvarstagandet för kommunema för ungdomar . -Arbetsförmedlingen och kommunenfar ett gemensamt ansvar för att kartlägga ungdomamas verkligautbildningsbakgmnd i syfte art stärka de arbetslösa ungdomama genom arterbjuda dem den fyllnadsut- Utbildningsinsatsen bör kompletteras med arbets- Prop.1994/95:100 marknadspolitiska åtgärder, i form av t.ex. praktik påarbetsplatser. Kommunemasansvar för ungdomama utsträcks ytterligare ert år och gäller fram t.o.m.vårtermmen det år de fyller . För dem som saknar arbete ellerutbildningsplats bör personliga utvecklingsprogram övervägas. Föratt förhindra att ungdomar är öppet arbetslösa föreslås artarbetsförmedlingen far ett ansvar för art se till art alla ungdomar i åldem20-24 år har tillgång till ett särskilt utvecklingsprogram. Om de inte hararbete eller är i utbildning ska de delta i gmppaktiviteter i arbetsförmedlingensregi i form av till exempel söka-jobb-gmpper, kortare praktikperioder,starta-eget-kurser och liknande. Utvecklingsprogrammet ska vara enheUidssysselsärtning. Ungdomar som är berättigade tillarbetslöshetsersättning uppbär sådan i utvecklingsprogrammet.Utvecklingsprogrammet beräknas omfatta 53 000 personer i genomsnitt. För art arbetsförmedlingama ska kunna erbjuda allaungdomar särskilda utvecklingsprogram bör arbetsförmedlingenavdela särskild personal för art enbart arbeta med åldersgmppen 20-24-åringar.Detta gäller bara de ungdomar som inte har ert bestämt yrke. De övriga ska famotsvarande service av den yrkes förmedlande organisationen. Somert led i arbetet med att utveckla till ert ledande land inom uiformationsteknikenföreslås art datortek införs i alla kommunen Datortek mnebär att arbetslösaungdomar i åldem fär lära sig art arbetamed modema program inom ordbehandling, kalkyl, databaser m.m. Regeringen serdet som särskilt angeläget att unga kvinnor genom datorteken fär möjlighet attlära sig hantera informationsteknik. Som lärare fungerar arbetslösa iberedskapsarbete eller vars ersättning finansieras genom s.k. ottaditionellamedel. Kommunema föreslås vara huvudmän och svara för lokalkostnader o.d.Staten ansvarar för investeringen i persondatorer, programvaror m.m. Datortekenberäknas ge i genomsnirt 30 000 smdieplatsen Regeringenföreslår i detta program en långtgående omläggning av de nuvarande msatsema förart bekämpa arbetslösheten. Med en utiiållig tillväxt och fiill sysselsättningsom mål blfr förändringen av arbetsmarknadspolitiken tydlig. Dethandlar bl.a. om art noga följa utvecklingen i näringslivet och Prop.1994/95:100 sätta in åtgärder för att förhindra attinflationsdrivande fläsk- Bilaga 11 halsar uppstår på arbetsmarknaden. Det voreolyckligt om vi fick en simation där det uppstår både brist påkompetent arbetskraft och massarbetslöshet. Det fär inte inträffa. Närings-,utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken får i det här programmet en sådanutformning art de arbetslösa slussas in i lediga jobb som uppstår inäringslivet. Programmet innehåller också en rad åtgärder för artförhindra att arbetslösa fastnar i bidragsberoende och passivitet. Dearbetslösa har en rart och en skyldighet art vara aktiva underarbetslöshetsperioden. Regeringen ser det som betydelsefullt att dennaomläggning av politiken följs upp. RiktlinjerFör under /96 Prop. IFinansplanen har den ekonomiska politiken presenterats. uppgiftenför den ekonomiska politiken är att fä till stånd en varaktig och uthålligtillväxt som möjliggör en hög sysselsättning och låg arbetslöshet.Arbetsmarknadspolitiken ska ses som en viktig resurs i tillväxtpolitiken. Inomden ramen spelar () en betydelsefull roll. Följanderiktlmjer som bygger på art arbetslinjen i arbetsmarknadspolitikenåtempprättas bör därför gälla under nästa budgetår. - Utnyttjaplatsförmedlingens möjligheter tillfullo Arbetsförmedlingensviktigaste uppgift är art förmedla lediga arbeten. Matchningen av sökande ochplatser ska effektiviseras så art företagens potentiella produktionsmöjligheterutnyttjas till fiillo. Ambitionen bör vara att vakanstidema mte fär ökapåtagligt även om efterfrågan på arbetskraft stiger väsentligt.Företagskontaktema och informationen om åtgärder riktade till arbetsgivamamåste mtensifieras. Utgångspunkten måste vara art med alla till buds ståendemedel förhindra art flaskhalsar uppstår. - Delångtidsarbetslösa och de utsatta grupperna ska prioriteras, rundgången ska brytas Vidutnyttjandet av det förbätfrade läget på arbetsmarknaden ska arbetsförmedlingensinsatser i första hand inriktas på dem som är eller riskerar art blilångtidsarbetslösa. Rekryteringsfrämjande åtgärder, såsom rekryteringsstödet,ska användas för denna gmpp. För art bryta mndgången ska insatsema särskiltmriktas på de arbetslösa som har gårt mellan olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder och arbetslöshet. Vidare ska, vidprioritering av msatser och åtgärder, grupper med en redan svag stälhimg påarbetsmarknaden uppmärksammas, såsom ungdomar, flyktingar och invandrare samtarbetshandikappade. - Mobilisera de arbetslösa genom kompetensuppbyggnad och ökade krav på aktivtarbetssökande Denya åtgärder som mfroduceras och de förändringar som görs mom flera områdenska ge utrymme för genomförandet av de individuella handlingsplaner, som skaupprättas med de arbetssökande. De kraftigt ökade möjlighetema att erbjudalämplig utbildning åt de sökande ska tillvaratas. Arbetslösa ungdomar i åldem20-24 år som inte kan fä arbete eller utbildning är målet att de inom 100 dagarsarbetslöshet ska erbjudas en lämplig insats. Kravenpå arbetslösa att själva aktivt söka arbete och arbetslöshetser- Prop.1994/95:100 sättningens roll som omstälUiingsersättning ska hävdas. Reglemasavsikt Bilaga 11 och den enskildes ansvar måste tydliggöras för varjesökande. Ert särskilt konttakt om detta ska upprättas med den sökande. Avde olika arbetsmarknadspolitiska åtgärdema ska prioriteras sådana somunderlättar för den arbetslöse art snabbt återgå till reguljärt arbete. Detgäller i första hand åtgärder som rekryteringsstödet. Genom ert effektivtutnyttjande av dessa möjligheter kan i konjunkmmppgången ar-betslöshetstidemabegränsas och kostnadema för åtgärdema och kontant-stöden hållas tillbaka.Arbetet med att nedbringa kostnadema för de olika åtgärdema ska fortsätta. Vidbeslut om arbetsmarknadspolitiska åtgärder måste riskema förkonkurtenssnedvridning också beaktas. Utöverart utnyttja de särskilda medel som regeringen föreslår, måste ytterligareinformation ges till arbetsgivare och sökande rörande tillgången påarbetskraft och lediga platser och om de väsentligt förbättrade möjligheter somkan öppna sig om det fraditionella könsbaserade agerandet upphön Målet artbryta den könssegregerade arbetsmarknaden kan uppnås endast genom engenomgripande förändring av attityder hos både sökande och arbetsgivare. Allbedömning av utvecklingen på arbetsmarknaden måste ta sm utgångspunkt i denekonomiska politik som tidigare förts.