prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Effekten av en relativprissänkning slår dockigenom med viss fördröjning vilket irmebär att marknadsandelsvinsten bedöms blistörst 1994. fömtsatts en viss appreciering av kronanvilket bidrar till en relativprishöjning och därmed en försämrad konkurrenskraft.Försämringen är dock liten mot bakgmnd av den gynnsamma konkurrenssituationsom exportindustrin befirmer sig i. Därför antos vissa marknadsandelsvinstergöras även . Tabell 3.1 Exportmarknadstillväxt, relativa priser, marknadsandelaroch export Prop. 1994/95:100 av bearbetade varor RilQtra 1 1 Procentuell förändring uiiagd i. i -3,1 -1,0 exportpriser, SEK Svenska exportpriser Relativpris -1,4 -2,1 -0,7 -12,5 Marknadsandelar, volym 14 OECD-liinder Totalt -2 2 -42 0,5 -0,4 Anm.: Exportmarknadstillväxt avser en sammanvägning avimportökningen av bearbetade varor i olika länder. Som vikter har använtsländernas andelar som mottagare av svensk export av bearbetade varor.OECD-ländern.is importpriser vägs samman på motsvarande sätt. Källor: , ochFinansdepartementet. Den kraftiga exportökningen under1993 och 1994 har lett till att kapacitetsutnyttjandet stigit snabbt. Under1995 kan kapacitetsutnyttjandet innebära en restriktion för exportökningen inomvissa sektorer, främst inom basindustrin. Investeringama antos dock ökakraftigt , vilket betyder att det inte bör uppkomma någragenerella kapacitetsbristen Deprecieringen av den svenskakronan innebar att företogen kunde höja exportpriser och vinstmarginalerkraftigt som relativpriset sjönk. stonnadeexportprisökningen på , vilket innebar en svag relativprishöjning. Under1995 och 1996 stiger företogens rörliga kostnad till följd av snabbaprisökningar på vissa basindustrivaror samt relativt höga löneökningar iförhållande till produktivitetstillväxten. Apprecieringen av kronan antos dockmedföra en viss press nedåt på företogens prissättning. Mot bakgmnd av företogensnuvarande höga vinstnivåer förefaller det rimligt att företogen vämar om sittkonkur-. rensläge genom att hålla tillbaka kostnadsövervältringen på prisema genomsänkto vinstmarginaler Den fömtsedda utbyggnaden av produkfions-kapacitet under1995 och 1996 bör också medföra att företogen håller nere prisökningama för attkurma to ytterligare marknadsandelar. Diagram 3.1 Marknadsandelar och relativpris för exporten av bearbetade varor 1994/95:100 Bilaga1.1 1-- ' r 1980 1982 1984 1986 19881990 1992 1994 1996 Sammantoget innebär den allt storkareintemationella efterfrågan i kombination med en fortsatt gynnsamkonkurrenssituation att vamexporten ökar kraftigt resten av prognosperioden,1995 och 1996. Importenav varor ökade under de tre försto kvartolen 1994 med knappt 13 %jämfört med . Den störsto ökningen note rades för importen av insatsvaror, som ökade . Förändringenav svensk efterfrågan riktod mot import beräknas med hjälp av den s.k.importvägda efterfrågan. Detto mått visar utvecklingen av de olikaefterfrågekomponentema, sammanvägda med avseende på genomsnittligtimportinnehåll av bearbetode varor. Den importvägda efterfrågan sjönk med . Nedgången förklaras tillstörsto delen av ett kraftigt fall i maskininvesteringar och privatvarukonsumtion. Importen av bearbetode varor sjönk med 1991, mendärefter har importen varit klart storkare än vad den importvägda efterfråganmotiverar Det är naturligt att importen växer något snabbare än denimportvägda efterfrågan. Detto speglar den trendmässiga ökningen av världshandeln.I synnerhet 1993 var emellertid ökningen av importen oförklarligt ston Tillföljd av den kraftiga exportexpansionen och en betydande uppgång för maskin-och lagerinvesteringama beräknas den importvägda efterfrågan ha ökat med 11 %1994. Importen av bearbetade varor bedöms ha stigit med nära Tabell 3.2 Importvägd efterfrågan på bearbetade varor Bidragtill förändringen av importvägd efterfrågan, procentenheter 1994/95:100 Bilaga1.1 Offentlig varukonsumtion Privat varukonsumtion av bearbetade varor Lagerförändringar Importviigd efterfrågan Import av bearbetade varor 0,2 -2,4 -1,8 -2.0 2,7 -0,4 -3,7 3,2 -0,1 -0,1 -1,1 3,9 6,0 2,5 0,3 -0,1 0,1 3,9 4,4 -0,8 -0,1 0,6 0,3 Anm.: Beräkningarna av importvägd efterfrågan utgår frånkonstant importinnehåll. Källor: och Fin.insdepartementet. Importens relativa avvikelse frånefterfrågeutvecklingen var mindre 1994 än , men skillnaden ärändå svårförklarligt stor. Deprecieringen av den svenska kronan och lägrerelativa enhetsarbetskostnader har medfört en betydande förstärkning avkonkurrenskraften för svenska producenter gentemot utländska.Hemmamarknadsprisema för bearbetode varor har i relation till importprisetsjunkit med . Utifrån det historiska mönstret skulleimporten därmed förväntos utvecklas svagare än vad som indikeras avefterfrågeutvecklingen. Orsaken till underskattningen torde delvis ligga i attimportbenägenheten i den kraftigt expanderande exportindustrin är högre ängenomsnittligt och att importondelen i maskininvesteringama ökat. Den djupalågkonjunkturen har också ha slagit ut inhemska underleverantörer, vilket kanha givit upphov till vissa utbudsproblem. Vidare är ett leverantörsbyte förenatmed vissa kostnader, vilket medför att prisförändringar sannolikt slår igenommed betydande tidsfördröjning. bedöms effekten av denkraftiga relativprisförbättringen för den inhemska produktionen göra sigalltmer gällande. Ök-ningstokten för den importvägda efterfrågan väntos minskabetydligt 1995, bl.a. på gmnd av att lagerinvesteringama växlar från ettpositivt till ett negativt bidrag. Importen av bearbetode varor väntos iprincip stiga i tokt med efterfrågan, vilket innebär att den inhemskaproduktionen inte längre toppar marknadsandelar väntos den inhemska industrin vinnamarknadsandelar, trots att relativpriset mellan hemmaproduktion och importberäknas stiga till följd av den antagna apprecieringen. Förklaringen är attproduktionskapaciteten byggs ut relativt kraftig som relativprisetfortfarande gör inhemsk produktion mycket konkurrenskraftig. Tabell 3.3 Export och -24,3 -41,6 -5,0 -6,1 -21,7 -4,6 -6,5 -5,1 Källor: , ochFinansdepartementet. De totola nivåema på export- och importvolymenpåverkas troligen ej i större utsträckning av det svenska medlemskapet i EU.Vissa sammansättningseffekter, med avseende på såväl länder som varor, är ändåatt vänto. Medlemskapet innebär att alla handelsrestriktioner vad gäller jordbmks-och livsmedelsprodukter slopas gentemot EU-ländema. Därmed ökar troligenhandeln med dessa produkter Som medlemmar i kommer att bl.a.tillämpa EU:s antidumpningstullar samt kvoteringssystem för import av vissavaror, främst tekovaror, från länder utonför unionen. Detto torde medföra attdet sker en omfördelning mot ökad handel med EU-ländema. överskotteti handelsbalansen stiger till följd av den storka exporten. beräknasöverskottet uppgå till ca , vilket motsvarar av BNR Nettot av handeln med tjänster förbättradesavsevärt , främst till följd av en uppgång i resevalutonettot. Detsvenska utlandsresandet föll drastiskt till följd av minskade disponiblainkomster för hushållen samt på gmnd av deprecieringen av kronan. Samtidigtökade utländsk turism i . ökade utlandsresandet åter ochnettot försämrades. bedöms den svaga inkomstutvecklingen ha en tillfälligtåterhållsam effekt på resandet, trots att apprecieringen av kronan innebär attdet blir nägot billigare att resa utomlands. Året därpå växer underskottet iresevalutonettot på nytt. Försämringen i resevalutonettot motverkas av ökadeintäkter från sjöfart och övriga tjänster som genereras av ökad vamexport.Därmed förbättras det totola tjänstenettot. 1994/95:100 Bilaga1.1 -0,8 -0,7 -0,7 -0,7 Sjöfartsnetto Övriga transporter Resevaluta Övriga tjänster -22,8 -0,4 -14,2 -16,7 -15,3 -17,1 -1,6 -4,3 -1,9 -1,8 Avkastning på kapital därav räntenetto direktinvcsteringar portfölj.Tktier -62,9 9,7 -0,8 -67,0 -66,6 0,0 -0,4 -47,6 -62,9 16,0 -0.7 -40,5 -60,6 22,0 -1,9 -31,8 -56,6 27,0 -2,2 -15,2 -13,6 -14,1 -21,7 -47,6 -3,3 -27.1 -1,9 Anm.:På grund av avrundning summerar inte alltid delarna till totalen. , och Finansdcp.irtementet. Posten avkastning på kapital består avräntebetolningar till och från utlandet samt av avkastningen fråndirektinvesteringar och portföljaktier av successivtstigande underskott vände utvecklingen . Denna förbättring väntasfortsätto . Räntenettot beror på storleken på den räntebärandenettoskulden mot utlandet samt av det s-venska och intemationella ränteläget.Underskottet i räntenettot steg snabbt beroende på att denräntebärande utlandsskulden ökade. Stora bytesbalansunderskott ledde underdessa år till en kraftig skulduppbyggnad i utländsk valuto. Dessutom hadedeprecieringen av kronan stor inverkan på nettoskuldens storlek. Stigandeöverskott i bytesbalansen 1995 och 1996 resulterar i en min.skning av denräntebärande nettoskulden. Till detta bidrar också den antagna apprecieringenav kronan. Därmed förbättras räntenettot successivt. byggde svenska företagupp ansenliga tillgångar i utlandet genom direktinvesteringar. Dessa ärbetydligt större än utländska företogs tillgångar i och dänned har densamlade avkastningen också varit betydligt högre. Den kraftigalönsan-ihetsförbätt-ringen inom s-vensk exportindustri har dock letttill att avkastningen på utlandets direktinvesteringstillgångar i ökatkraftigt. Denna omsvängning har medfört en revidering av bytesbalansen med ca13 miljarder kr 1993. I takt med att den intemationella konjunkturen vänderuppåt ökar dock avkastningen på de svenska utlandstillgångama vilket innebäratt nettot stiger igen . påverkas också bytesbalansen avmedlemskapet i EU. Nettobelastningen på bytesbalansen av avgiften till EU ochåter- flödet till Sverigeberäknas uppgå till ca 1995 och Prop. 1994/95:100 1996. Sammantoget visade bytesbalansen 1994 ett överskottför försto gången . Överskottet väntos stiga till 59,9 miljarder kr1996, vilket motsvarar av BNP. Det främsto bidraget till förbättringenkonuner från handelsbalansen, men dämtöver bidrar också minskningen i underskottetav avkastning på kapitol. 4 Näringslivets produktion P"-"?-1994/95:lOO Näringslivetsproduktion steg 1994 med efter att ha fallit tre år i rad.Uppgången var i betydande grad industriledd. Det mycket gynnsammakonkurrensläget har medfört en snabb exportuppgång. Spridningseffekter medförde att produktionen stegockså i de industrirelaterade tjänstesektorema, medan byggproduktionen minskademed till följd av fortsatt fallande bostadsinvesteringar. -2,9 -3,3 El-, gas-, -1,9 -1,2 -4,5 -6,6 -5,5 -3,6 -1,0 -2,1 Källor:Konjunkturin.stitutet, Statisti.ska centralbyrån och . förväntos deninvesteringsledda uppgången i den inhemska efterfrågan samt en tilltogandeeuropeisk tillväxt resultera i att industriproduktion fortsätter att stigasnabbt, vilket leder till ett högt genomsnittligt kapacitetsutnyttjande. Någragenerella flaskhalsproblen torde dock inte uppkomma. Produktionen i den privatatjänstesektom beräknas öka med såväl 1995 som 1996. är detfrämst tjänstebranscher som är beroende av industrins utveckling som växer. År1996 beräknas dock den privato konsumtionen ge ett större positivt bidrag tilltjänsteproduktionen. Byggverksamheten stiger till följd av konjunkturuppgångensamt det stimulanspaket som är inriktot på bygginvesteringar Under 1996förväntas också bostadsproduktionen återigen öka. Dens-venska industrins mycket gynnsaimna konkurrensläge väntos bestå under denärmaste två åren, trots en viss appreciering av den svenska kronan. Den godaintemationella konjukturen samt en tilltagande inhemsk efterfrågan förväntosmedföra en snabb industriell expansion. En fortsatt god produktivitetsutvecklingsamt måttliga lönekostnadsökningar innebär att lönsamheten beräknas ligga kvarpå en hög nivå. Genom att realränton väntos falla ökar den relativaavkastningen på industriell verksamhet. Sammantaget förväntas det medföra enbetydande investeringsuppgång och därmed utökad produktionskapacitet. Tabell 4.2 Nyckeltal för industrin Prop.1994/95:100 Bilaga l.I -4,2 -4,4 EnhetsarbeLskostnad, (ULC) -1,6 -5,5 -0,2 14 ULC, SEK -0,8 -0,6 -0,9 Relativ ULC, SEK -24,8 -1,0 Anm.: Konkurrentländernas ULC (Unit L. Källor: Konjunkturinstitulet, , och . Industriproduktionen steg med 9,0 %under 1994. Produktionsnivån beräknas /1995 ha passerat dentidigare toppnivån noterad . Konjunktumppgången berör nupraktiskt toget hela industrin även om efterfrågeökningen är betydligt störreinom de export-inriktode sektorema än inom de hermnamarknadsorienterade. Underperioden jul i-september 1994 var orderingången från hemmamarknaden högreän 1993. Ökningen från exportmarknaden uppgick till23 %. Enligt Konjunkturinstitutetskonjunkturbarometer planerar industri företogen för en markant höjning avproduktionen åtminstone till och med försto . En viss förstärkningav konjunkturläget i samt en ökad inhemsk efterfrågan på framför alltinvesteringsvaror väntos medföra att industriproduktionen växer stobilt ävenunder resten av prognosperioden. förväntos också en vissimportsubstitution ske till förmån för s-venska leverantören gmnd av bl.a.långa kontraktstider har många av de svenska storföretagen, trots detgynnsamma kostnadsläget, ännu inte gått över till inköp från svenskaunderleverantörer i den utsträckning som de ändrade relativprisema motiverarIndustriproduktionen beräknas öka med vardera . Diagram 4.1 IndiLStriprodiiktion ochkapacitetsutnytOande Index 1 :a kvartalet 1990=100 102 1994/95:100 Bilaga1.1 Källor: och . Det höga kapacitetetsutnyttjandet har ökat oron föratt produktionsökningen skall avstonna och prisema stiga snabbt på gmnd avkapacitetsbrist. Inom exempelvis jäm- och stålindustrin uppgick det faktiskakapacitetsutnyttjandet till tredje kvartolet 1994. Andelen företogsom uppger ökade leveranstider för insatsvaror har också ökat. För industrinsom helhet är dock fortfarande utnyttjandegraden lägre än vid slutet av1980-tolet. var det faktiska kapacitetsutnyttjandet88,vilket kan jämföras då det nådde sin förra topp. Det möjligakapacitetsnyttjandet med befintlig arbetsstyrka har dock fortsatt att stiga itokt med personalrekryteringama och uppgick till . Detre (1992-1994) har nettokapitolstocken minskat med knappt 5 %.Beräkningama av denna baseras dock på historiska avskriv-ningstokter Medutgångspunkt i produktion och kapacitetsutnyttjandet kan den möjligaproduktionskapaciteten beräknas, vilket ger en något annorlunda bild. Den stegnämligen med . har sannolikt detinledningvis svaga vinstläget och därefter den mycket kraftigakonjunktumppgången medfört att maskiner och anläggningar behållits iproduktion än normalt. har utnyttjandetiden ökat genom införande avextra skift m.m. Sannolikt kvarstår en viss potential till utökadproduktionskapacitet genom bl.a. ökad utnyttjandetid. Investeringsprognoseninnebär att kapitolstocken växer 1995 och med 1996.Därmed torde inte några generella s.k. tlaskhalsproblem uppstå underprognosperioden trots den snabba produktionsökningen. Denna bild bekräftosockså av Konjunk- 11 1994/95. turinstitutetsindustribarometer där företogen planerar för en fortsatt hög Prop. 1994/95:100produktionsökning och en kraftig utbyggnad av produktionskapaciteten Bilaga 1.1försto . Även den sannolikt goda tillgången på kvalificerad arbetskraftbegränsar risken för llaskhalsproblem. Inom vissa branscher inom basindustrinbegränsas produktionsökningama av ett mycket högtresursutnyttjande. De investeringsplaner som föreligger innebär dock attproduktionskapaciteten byggs ut avsevärt vilket minskar risken förflaskhalsproblem även inom detta område. Lågkonjunktureni innebar att ett omfattonde rationaliseringsarbeteinleddes. Tillsammans med vändningen i industrikonjunkturen har detta medförten hög produktivitetstillväxt i svensk industri. Enligt de revideradenationalräkenskapema steg arbetsproduktiviteten mellan 1991 och 1993.År 1994 steg produktiviteten preliminärt med ytterligare . Produktivitetsförbättringen tillsaimnans medförsvagningen av kronan och sänkningen av arbetsgivaravgiftema den I januari1993 har medfört en storkt förbättrad konkurrenskraft. Den relativaenhetsarbetskostnaden minskade jämfört med 14 viktigastekonkurrentländer . Den rationaliseringspotential som fannsefter föregående högkonjunktur bedöms nu i stort vara uttömd. Industrin väntas genomföra stora investeringarsåväl 1995 som 1996, som sysselsättningen ökan Från och med 1996förväntos produktivitetstillväxten tillta. Tillgången på kvalificeradarbetskraft bedöms förbli god. Sysselsättningsökningen och det höga vinstlägetförväntos ändå innebära att lönema ökar vardera prognosåren. Höjningenav arbetsgivaravgiftema innebär då att industrinslönekostnad stiger . Sammantoget beräknas dännedindustrins enhetsarbetskostnad öka i en tokt som överstiger vårakonkurrentländers. Frånsett de högre lönekostnadsökningama i kan detförklaras av att industrin utomlands ligger senare i konjunkturfasen än densvenska. Därigenom ökar produktiviteten snabbare (3,) 1995 utomlands än iSverige. utvecklas däremot kostnaden per producerad enhet i Sverigei en tokt som är unge-tär lika hög som i omvärlden. Den antagna apprecieringen av kronan innebär attindustrins relativa enhetsarbetskostnad, räknat i gemensam valuta, beräknas ökamed jämfört med 14 viktigaste konkurrentländer . Trots detta är konkurrenskraften starkare änefter devalveringen 1982. Således består i hög grad svensk industris gynnsammakonkurrenssituation. Diagram 4.2 Industrinsarbetskostnad per producerad enhet i relativt Prop. 1994/95:100 14 1980-1996 Bilaga 1.1 60 "T-- '-- 1-- '-- f-- '-- 1-- '-- 1- '-- 1-- '-- 1-- '-- 1-- '-- r 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 Källor:OECD, Statisti.ska centralbyrån och . Lågkonjunktureni början av 1990-tolet medförde en kraftig lönsamhetsförsämring. Industrinssoliditet urholkades därmed. steg industrins bruttomarginal, mätt sombmttoöverskottet i procent av bmttopro-duktionsvärdet, till vilket ären nivå som är högre än efter de-valveringama i början av 1980-tolet. Det varframförallt de exportorienterade företogen som kunde höja sina marginalermedan de hemmamark-nadsinriktode företogen till följd av höjda importpriser ochen låg efterfrågan sänkte sina marginalen steg lönsamheten ytterligare trots högaimportprishöjningar och stigande råvamprisen Vinstökningen kan förklaras avproduktivitetshöjningen och de måttliga lönekostnadsökningama. Den förväntodeapprecieringen begränsar importprishöjningama. Insatsvamkost-nadenberäknas ändå öka relativt kraftigt. Det kan förklaras dels av denintemationella prisuppgången på basindustriprodukter, dels av höjningen avarbetsgivaravgiften på som leder till högre hemmamarknadspriser påbearbetade varor. Produktpriserna väntas stiga med , vilket innebäratt vinstandelen stiger något. Det är framförallt basindustrin som genomförmer betydande prishöjningar medan exportföre-togen i andra branscher förväntossänka marginalema. Den kraftiga kapacitetsutbyggnaden bedöms leda till attexportföretagen är relativt återhållsamma vad avser prishöjningarHeinmamarknadstoretogen kan däremot ibegränsad omfattning höja sina marginaler i det rådande konjunkturläget. Tabell4.3 Industrins rörliga kostnader, produktpriser, marginaler per produceradenhet samt bruttoöverskottsandel 1994/95:100 Bilaga1.1 Procenlucll förändring per producerad enhet: -2,3 0,1 4,5 4,4 4,4 -7,2 -1,7 4,9 -0,2 3,6 3,8 4,5 3.6 6,6 1,8 3,2 2,7 5,5 2,7 -1,8 -1,1 11,8 -0,4 ' Lönekostnad av.ser löner inkl. kollektivaavgifter och icke varuanknutna indirekta skatter per arbet;id timme. Produktivitet avserbruttoproduktion i fasta priser per arbet.id timme. ' Som andel av förädlingsvärdet till l";iktorpris. Anm.: Uppgifterna avser industri exkl.petroleunirafnnaderier och varv. Källor: Koiijunkturinstilulct, Suitisti.ska centralbyrånoch Finan.sdcp.irtementet. Stigande produktivitetstillväxt men också enlugnare prisutveckling på basindustriprodukter medför att insatskostnaden ökarbetydligt långsammare 1996. Införandet av en skatt på industrifastigheter drardock upp kostnadema något. Exportföretagen förväntos höja prisema i tokt medkonkurrentema, vilket innebär sänkto marginaler efttersom den svenska kronanväntos apprecieras. Detta bidrar 1996 också till att ökningstokten av derörliga kostnadema avtar genom att importprisökningama minskanHemmamarknadsföretagen väntas utnyttja de låga kostnadsökningama tillnödvändiga marginalförstärkningar Sammantaget sjunker dock lönsamheten någotunder 1996. De mått som används i framställningen är grovalönsamhetsmått. De beaktor exempelvis inte företagens kapitolkostnader. Dengenomsnittliga lönsamheten i OECD-ländema, mätt som vinstandelen (dvs.drittsöver-skottet bmtto som andel av förädlingsvärdet) har stabilt legat över30 % som räntenivån i många av ländema ligger betydligt under densvenska. I det perspektivet framstår den svenska lönsamheten inte somanmärkningvärt hög. Diagram 4.3 Industrins bnittomarginal 1980-1996 1994/95:100 Bilagal.I -i---- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- r 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 Källor: , Statisti.ska centralbyrånoch . Byggsektom expanderade snabbt i slutet av1980-tolet. Tillväxten inom den privato tjänstesektom innebar ett behov av flerarbetsplatsen Avregleringen av kredit marknaden samt höga inflationsförväntningarbidrog till snabbt stigande fastighetspriser och därmed ökade investeringama i bl.a.kommersiella fastigheten stimulerades därtill av stotiigasubventioner. Miljarder kr 1993 Löpande priser Byggnadsinvesteringar näringslivet myndigheter bostäder 123,6 41,4 24,6 57,5 -7,2 -11,8 -7,3 -19,2 -13,3 -31,0 -13,9 9,4 5,8 -39,3 -28,4 5,4 5,6 2,0 9,2 -8,4 -7,9 -9,8 -6,3 Källor: , Statisti.ska centralbyrånoch . Konjunktumedgången i början av 1990-tolet samtstigande realräntor ledde till prisfall på bostäder och kommersiellafastigheter, vilket i sin tur leddetill låga byggnadsinvesteringar åren därefter sjönkbyggproduktionen med . En vändpunkt kunde dock noteras under loppetav 1994. Vakansgraden på kommersiella fastigheter stobiliserades somprisema i genomsnitt steg med mellan 1993 och första halvåret 1994.Detto tillsanmians med konjunktumppgången medförde en ökning av näringslivetsbygginvesteringar . Den totola byggproduktionen föll dock ytterligareunder 1994 på gmnd av kraftigt fallande bostodsinvesteringar. I oktober 1994uppgick arbetslösheten inom till vilket var ennedgång jämfört med året innan. Föratt undvika en permanent utslagning av byggarbetskraft och maskinkapacitet ochdärmed förhindra framtida flaskhalsar i byggproduktionen har regeringen lagtfram ett stimulanspaket för byggandet. Det innehåller bl.a. direktovdrag till50 % för byggnadsinvesteringar i näringslivet, ökade reparationer av vägar ochjämvägar samt ROT-medel till kommunala byggnader och till bostäder Den totolakostnadsramen är på . Direktovdraget torde främst leda tilltidigareläggningar av byggnadsinvesteringar i branscher med en tydlig efterfrågetillväx t. Det kan exempelvis gälla investeringar i parti- och detolj-handel. Sammantaget innebär stimulanspaketet, den fortsattasatsningen på infrastmkturinvesteringar .samt konjunkturuppgången attbyggnadsverksamhet väntos öka 1995. En stor del av den ökadebyggproduktionen utgörs av reparationer. beräknas ocksåbostadsinvesteringama öka något, vilket bidrar till att byggproduktionenstiger med . 1994/95:100 Bilaga 1.1 Diagram4.4 Byggnadsinvesteringar per sektor 1970-1996 1970 1974 1978 1982 1986 1990 1994 Källor: Konjunklurinslitulet, Statistiska centralbyr.ånoch Finansdcp.irtementet. 4.3 Privat tjänstesektor Prop. Bilaga 1.1 Nedgången i tjänsteproduktionen inföll senare änför industriproduktionen. Den svaga utvecklingen av den privato konsumtionen1992 och 1993 fick betydande återverkningar på stora delar av tjänstesektom.Över hälften av den svenska tjänsteproduktionen går till privatslutkonsumtion, antingen direkt eller via andra branschen Tjänstesektomsdirekto export är begränsad och utgör av sektoms produktion. Det ärframför allt transportsektom som exporterar tjänster Tjänstesektoms exportblir dock långt större när hänsyn tos också till den indirekto användningen,dvs.