prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — * Den försvarsekonomiska värderingen 1 ettsamhällsekonomiskt perspektiv där direkta personalkostnader, indirekta arbetsmarknadseffekter, investeringar och omställningar foeaktas. * Andra ekonomiskt beräkningsbara faktorer därexempelvis omfördelningen av skUda transfereringar i samhäUet och andra samhäUsekonomiska effekter av de olika altemativen redovisas. * Andra faktorer som har effekter utanförförsvarssektom identifieras cxh redovisas. * Bedömning av risker och osäkerheter på Uknandesätt som vid den försvarsekonomiska värderingen. Regeringenanser att den systenfatiserade metoden ger goc& fömtsättningar för etttillfredsställande beslutsunder&g. Försvarsmakten genomför denförsvarsekonomiska värderingen där investeringskalkyler utgör gmnden. EftersomFörsvarsmakten har utarbefet ett nytt kalkylerings- cxh värderingssystem, sombygger på vedertagna principer för företegsekononuska uivesteringskalkyler,foedöms enhetUgheten och kvaUteten foU foättre . EtesamhäUsekonomiska värderingama och det sammanstäUda underfeget för regeringensbeslut utarbetas inom regeringskansUet. Uppföljning och utvärdering av genomfördagmndorganisationsförändringar görs årUgen i Försvarsmaktens årsredovisning tiUregeringen där bl.a. totafe kostnader och foesparingar anges iresultetredovisningen. I foudgeropositionen redovisar regeringen genomfördaomstruktureringar så att ges möjUghet att göra en samfed uppföljning. IV.5 Beställningsbemyndiganden för materiel och anlags-finansierade anläggningar Enarfoetsgmpp inom Försvarsdepartementet med representanter för fol.a.Försvarsmakten cxh har utarfoetet ett förslag tiU ettnytt system för beställningsbemyndiganden för materiel. EnUgt 9 kap. 10 § Regeringsformen fär regeringen mte utan Prop. 1994/95:100 rikscfegens bemyndigande fe upp lån eUer i övrigt ikläcfe sfeten Bilaga 5 ekonomisk förpliktelse. Etet nya bemyndigandesystemet är anpassat tUl detstyrsystem som gäUer fr.o.m. den 1 juU 1994 mellan regeringen. Etet nya bemyndigandesystemet är enklare och meraÖverskådUgt än det tidigare. Fortsättningsvis konuner regeringen att avriksdagen foegära en ram (ett högstbelopp) för foeställningsfoemyndiganden förtidigare för redovisad och ny materiel och hemstäUa att rikscfegenmedger (foemyndigar) att regeringen inom den föresfegna ramen fär Ucfecfesteten kostnader även efter den period som rikscfegen har foevUjat ansfeg för.Bemyndigandet omfettar således tiden som foevUjar ansfegför. Bemyndigandet anges i samma prisfege som ansfeget. Regeringen kommer fol.a. genom årsredovisningamaatt inhämfe underlag för att följa upp de olika materielofojekten avseende vadsom utfoetalts, betalningsplan, vad som kontrakterats resp. ännu ejkontrakterats etc. Även bemyndigandesystemet för ansfegsfinansieradeanläggningar, dvs. foefästningar m.m., har förändrats, så att det ifortsättiiingen kommer att överensstämma med foemyndigandesystemet förmateriel. Under avsnittet III Medelsberäkning m.m. lämnas enredovisning av olika objekt som ingår i foemyndiganderamama. 1994/95:100 5 Etensvenska försvarsindustrins förmåga som kvalificerad leverantör avhögteknologiska produkter tiU det svenska försvaret har ett stortsäkerhetspoUtiskt värde. Attdet miUtära försvaret minskar i storlek och att materielens omsättning sker medlängre tidsintervaUer ger feg - i vissa feU för feg - foeläggnuig på industrinmed ökad svårighet att foehåUa hög kompetens. Etetär ett svenskt försvarsintresse att svensk försvarsindustri prioriterar deteknikområden som Försvarsmakten är mest foeroende av i materielförsörjningen.Etet Ugger i försvarets intresse att åtgärder vidtas, som säkerstäUer mdustrieUkompetens inom dessa områden. EtetUgger också i försvarets intresse att försvarsindustrin söker intemationeUtsamarfoete för att stärka industrins fortievnad cxh kompetens. Etetär också viktigt att systemkompetensen foehåUs på hög nivå, såväl förFörsvarsmaktens roU som kvalificerad köpare som för industrins egenutvecklingsfömfega. Eten strukturomvandling avden europeiska försvarsindustrin, som påfoörjades under senare delen av1980-talet pågår fort&rande. Eten har firämst orsakats av en överkapacitetpå en vikande marknad för försvarsmateriel, men cxkså av ökande intemationeUsamverkan cxh strävan efter att genom koncentration stärka konkurrensförmåganinom för foranschen viktiga teknikområden. IndustrieUt samarbete meUan uidustrier inom ochutanför sker i betydande om&ttning i ett inveck&t mönster,foUdat såväl genom projektsamverkan som genom korsägande cxh fusioner. Utvecklingen i det civi& samhäUet har medförtanvändning av avancerad teknik i så stor om&ttning att den kan foära egenforsknings-cxh utvecklingsverksamhet även inom teknikområden, där den högteknologiskautvecklingen hittiUs i huvudsak varit miUtärteknisk. har foreddat försörjningsfoas cxh konkurrenskraft hos industrier/- Prop.1994/95:100 koncemer, som umyttjar samma tekniska kompetens för produktiontiU BUaga 5 foåde civU cxh miUtär marknad. Etensvenska försvarsindustrin är en vUctig säkerhetspoUtisk cxh högteknologisktiUgång, som tiUgodoser viktiga delar av Försvarsmaktens nteterielfoehov. Att det miUtära försvaret minskar i storlek och attomsättningen av materielen sker med längre tidsuitervaUer medför en fegrefoefeggning på svensk försvarsindustri. skapar behov av en vidare marknadän som följer av Försvarsmaktens beställningar för att kunna behålfe tekniskkompetens och produktionsfömfega i konkurrenskraftig cxh lönsam nivå. För att behålfe vUctig nationeU självförsörjningfoör utveckling cxh prcxluktion av försvarsmateriel i inriktes motkunskaps- cxh kompetensområden där svenska foehov är specieUa cxh av olika skälolämpUga att fecka med import. Eten foegränsade marknaden i förförsvarsmateriel har gjort svensk försvarsindustri foeroende av intemationeUtsamarfoete cxh export för att kunna foehåUa och vidareutveckfe sin tekniskakompetens. Teknikområden kommer aUtid att finnas, inom vilka tillräckUgkompetens inte finns inom landet. Etendanska, finska, norska cxh svenska försvarsministem har nyUgen ingått ettramavtal avseende ett försvarsmaterielsamarfoete. Syftet med ramavtalet är främst att genom samarfoeteuppnå ekonomiska, tekniska och industrielfe fördelar inomförsvars-materielområdet. Strävan har dessutom varit att säkra ett effektivtförsvarsmaterielsamarfoete mellan respektive fends myndigheter inom områdenastudier, forskning, utveckling, prcxluktion, underhåU cxh upphandling. Isamfoand med upphandlingarna av ny stridsvagn från och ny aktiv radarjaktrofoot fiin förfoand sig de utländska leverantörerna att genomföra industrieU samverkan och andra kompen- sationsåteganden motsvarande det totafe anskafiiiingsväidet. Därigenom skapades gynnsamma fömtsätbiingar för foevarad kompetens inom foetydelsefuUa delar av den svenska försvarsindusbin. Regeringen utarfoetar riktlinjer förindustiieU Prop. 1994/95:100 samverkan cxh andra kompensationsåteganden isamfoand med större BUaga 5 materielanskaffningar utomlands. Etetta sker fol.a.för att möte den situation som har uppsfett när försvarsindustrinsfömtsättningar kraftigt har förändrats . Vid eventueUareduceringar av foeställningama tiU den svenska försvarsindustrin, ökarfoehovet av olika former av indusfrieU samverkan för att underfetfe etttiUvarategande av för försvaret nödvändig kompetens i . Kraven på industrieU samverkan är ett medel för atttiUgodose förvarsmaktens foehov av industrieU kapacitet uiom landet. Ettviktigt insfeg i riktlinjema är därför att kraven på industrieU samverkano.dyl. skaU uppfyUa säkerhets- cxh försvarspoUtiska foehov, cxh att insatsemaskaU inriktes mot den svenska försvarsindustrin. Behovav prioritering av kompetensområden Införnäste försvarsfoeslut genomförs inom försvaret utredningar för att klarfeggaden långsUctiga teknologiförsörjning cxh försvarsindustrieUa kompetens, somfoör finnas i landet för Försvarsmaktens foehov. Högteknologisk kompetens med foetydelse förförsvaret finns inom landet vid vissa institutioner, myndigheter och förefag.Eten omstrukturering av försvarsuidustrin, som secfen pågår avser eneffektivare anpassning tiU den förvänfade marknaden. EmeUertid bedömsförsvarsuidustrin inte ens med en mer rationeU industristruktur inom alfeområden kunna behålfe kompetens och produktion med nu planeradeförsvarsbeställningar som enda foas. Ete industrielfe resurser av vilka Försvarsmaktenär mest foeroende för sin framticfe nteterielförsöjning måste därförprioriteras så att fortlevnaden säkras. Vid prioriteringen måste hänsyn tas tiUfoåde freds-cxh krigsförhåUanden. Vidare foör hänsyn tas tiU planeradåterfagnings-möjUghet i den mån sådan är reaUstisk, eftersom åtemppfoyggnad avförlorad kompetens i regel är mångårig. Densvenska försvarsindustrins sibfation och förmåga att utiiåUigt foehåUa smkompetens som kvalificerad leverantör tiU Försvarsmakten varierar meUan skUcfeteknikområden. Ett sannolikt ökat utlands-foeroende, främst påkomponentområdet, foedöms inte kunna undvikas. Läget kan sammanfetfas enUgtföljande. UnderhåUsindustrin foedöms, frots minskadunderhåUsvolym, kunna under överskådUg tid tiUgodose underhåUsfoehovet för foefintUga materielsystem. Dcxk kan feget foeträffande underhåUet av system med stort innehåU av utländska komponenter foU kritiskt vid avspärrning cxh 91 Försvarselektronik utvecklas cxh pnxluceras avflera högt Prop. 1994/95:100 kvalificerade förefag, som även harkompetensbevarande civU Bilaga 5 produktion. Nyutvecklingsfömfegan förledningssystem, radarsensorer, optronik cxh telekommunikation foedöms kunnafoehåUas fram tiU . Svenska referensprojekt har stor betydelse förexportsatsningar. SärskUt viktigt är att bevara inhemsk kompetens inomsignalskydds- cxh telekrigsområdet, eftersom alla sådana system är sferktsekretessomgärcfede. Flygindustrin är genom projketet JAS-39 Gripenbefegd tUl strax men export skuUe väsentUgt förfoättramöjUgheten tUl jämn produktion. Både flygplans- cxh flygmotorindustriema harintemationeUt samarbete cxh en ansenlig andel civU produktion. Satsningen pånationelfe flygforskningsprogram har stor foetydelse för att generera högkompetensnivå. Robotindustrins nuvarande kompetens kan beräknasbesfe under hefe om nuvarande projekt kan fiiUföljas. LångsUctigtbedöms enbart svenska foeställningar inte foUcfe tillräckUg foas förverksainheten. IntemationeUt samarfoete är dock efafolerat. vapensystem kommer vad avserundervattensvapen att utvecklas cxh produceras under hefe 1990-talet.Varvsindustrins förmåga att fortleva som leverantör av ytstrids&rtyg ochufoåtar fömtses bU starkt becxnde av exportorder. Stridsfordonsindustrin foedöms genomstridsvagnsköpet och intemationeU samverkan kunna foehåUa kompetens cxhfoefeggning över . Pjäsindustrin foeräknas fol.a. ha tomproduktion tiUfoortom . Utvecklingskompetensen foehöver behållas förFörsvarsmaktens långsUctiga foehov av att vidmakthålfe de tungaartiUerisystemen. Explosivämnen för Försvarsmakten (foaskmt)produceras i stegvis anpassad omfettning tiU minskat behov. 1994/95:100 rV. 7 Den civUa trafikflyganitbUdningen BUaga 5 Föratt tiUgodose den civife luftfertens behov av svenska pUoter cxh samtidigtminska avgången av pUoter från flygvapnet inrätfades underFörsvarsdepartementet den sfatUga trafikflygarhögskolan CEFHS). Påregeringens uppdrag utredde Chefen 1992 frågor om TFHS ochdess verksamhet. I sm slutrapport anförde Chefen för flygvapnet bl.a. att detär nödvändigt att foibehåUa en planmässig UtbUdning av tiafikflygare inomlandet och att det borde prövas om inte trafikflygamtfoUdningen kan integrerasi högskolesystemet. budgetproposition (prop. 1992/93:100 bU. 5)anförde föredragande-sfatsrådet att huvuduppgiften för försvarsmaktensmyndigheter är att producera krigsförfoand. Etet kan därför anses tveksamt omuppgiften att UtbUda civUa pUoter skaU vara en sfadigvarande uppgift för Chefenför flygvapnet. En del i fortsatta överväganden borde, enUgt föredraganden,vara att nännare belysa möjUgheten att mordna utbUdrungen i högskolesystemet. Mot denna foakgmnd uppdrog regeringen åtLunds universitet att utrec& frågan om att mordna den civifetrafikflygamtfoUdningen i högskolan. Resulfatet av uppdraget redovisades irapporten Eten civife trafikflygamtfoUdningens/Trafikflygarhögskolans(TFHS) inordnande i . föreslår attTFHS-utbUdningen inordnas i högskolan/Lunds uiuversitet som en yrkesexamenomfettande 80 poäng cxh att utbUdningen lokaUseras tiU nuvarande lokaler iLjungbyhed. Rapporten har remissbehandlats. Försvarsmakten cxhLuftfertsverket är positiva till förslaget, medan ochRiksrevisionsverket är kritiska. Flygbranschen är i allmänhet negativ tiUutredningens förs&g. (En förteckning över remissinstansema cxh enremissammanställning finns tiUgängUg i Försvarsdepartementets akt i ärendet -dnr Fo94 80/MIL och Fo94 1706/MIL). Mot bakgmnd av ett regeringsuppdrag harFörsvarsmakten i sin programplan i septemfoer 1994 redovisatfrågor om bafikflygamtfoUdningen. Myndigheten framhåUer att dess primäraintresse är att det inom landet finns en högkvaUfativ utbUdning förtrafikflygare så att den civUa marknaden kan förses med direkt-utbUcfede, rättutfagna och välutfoUdade trafikflygare som rekryterings-altemativ tiU flygvapenpUoter.Etetfa blir än viktigare i fiamtiden med ökade kostiiader för utbUdningar inomGripen-systemet. VidskUda tiUfäUen har olika mtressenter lämnat synpunkter i frågan 93 om den fortsätfaverksamheten vid TFHS. Vid rikscfegsbehandlingen av foudgetproposition (bet. 1994/95:100 1992/93:FöU9, rskr. 1992/93:333) uttafede försvarsutskottet rörande BUaga 5 frågoma om TFHS attskolan har en betydelsefiiU roU när det gäUer att långsiktigt säkerstäUafoehc>vet av pUoter. Redantidigare (prop. 1992/93:100 bU. 5, foet. 1992/93:FÖU9, rskr. 1992/93:333) harkonsfaterats att kostnadema för att udiUda stridspUoter är sådana att det mteär samhäUsekononuskt rimUgt att dessa pUoter utan vidare övergår i civU tjänst.Ett sätt att i någon mån förhindra en övergång av flygvapenpUoter tiU detcivife trafikflyget är att inom landet hålfe en kvalificeradtrafikflygamtbUdning varifrån de civife trafikflygama i stäUet kan rekryteras.Etetta var också huvudskälet tUl att TFHS inrättades . Regeringen delar därför i cxh för sigFörsvarsmaktens upp&ttning -som cxkså tidigare kommit tiU uttryck genomChefen för flygvapnet -att det är av foetydelse att det inom landet finns enhögkvaUfativ utfoUdning av civi& trafikflygare. Behovet av nyutbUc&de civi& trafikflygarehar emeUertid varit i stort sett ofoefintiigt. Verksamheten vidTFHS har foedrivits i en foegränsad om&tbiing och med inriktningen attfoevara skolans kompetens. Regeringen konsfaterar att remissinstansema harde&de meningar om förslageni Lunds universitets rapport. Från några håU ifirågasätts ocksä UtbUdningen i sig. Under tidigare avsnitt har regeringen redovisat defoesparingar som foör göras dels inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde,dels inom ans&get A I. TFHS är ingen egen myndighet utan ettverksamhetsstäUe inom Försvarsmakten. Verksamheten finansieras inom ans&getA 1. Med hänsyn tiU foesparingskraven cxh tiU detbegränsade foehovet av verksamheten vid TFHS anser regeringen att ans&get A 1. Försvarsmakten foör reduceras med ett foelopp som motsvarar foesparingen under /96 av en inledd avveckling av verk samheten vid TFHS. Medel är således foeräknade för att pågående kurser och kurser planerade att påbörjas skaU kunna genomföras. Vid sidan härom får det, enhgt regeringens mening, ankomma på Försvarsmakten att inom ramen för tiUgängUga resurser beslufa om verksamhetens fortsatte om&ttning och inriktning. I detta Ugger även att - om Försvarsmakten så anser - lämna försfeg tiU 94 regeringenom nedfeggning av skolan. 1994/95:100 rV. 8 Muskövarvets framtid Bilaga 5 Muskövarvetär en organisationsenhet inom Försvarsmakten. Steten har dänned ägaransvarför varvets verksamhet och dess personal. Med stöd av regeringens foemyndigande i juni 1994förordnade chefen för den 4 juh 1994 en särskUdutiredmngsman med uppgift att utreda Muskövarvets firamtid. Ufredningen skaUvara slutförd . 9 Försvarets uktransporthelikoptrar ochUtredningen civilt bruk av försvarets resurser Riksdagenfoestämde försvarsfoeslut att kapaciteten i fiiga om sjuktransportermed heUkopter foorde öka för att tUlgodose foehovet i krig. En utökning avkapaciteten foorde ske så att foehovet i fred kunde tUlgodoses. Regeringen har uppdragit att inom en kosmadsram av 200 mUjoner kr anskaffa femtiU sex sjuktransportheUkoptrar av medel från ansfeg under Försvars-ochSocialdepartementens huvudtitiar. Fem heUkoptrar av typen 412 HP haranskaffats. Leverans av heUkopbama har skett . Försvaret har kunnat erbjuda sjukvårdshuvudmännen(landstingen) två ambulansheUkopterstetioner med valfri basering och beredskapfr.o.m. den 1 juU 1994 samt ytterUgare en stetion fr.o.m. den 1 septemfoer1994. Försvaret har hittiUs lämnat offerter tiU femlandsting som visat mfresse för en verksamhet med amfoulandsheUkoptrar. Tvålandsting har vid upphandUngen valt civUa heUkopterföreteg. Från två håU harupphandUngen avbmtits av kostnadsskäl. har en upphandlinggenomförts i . Från försvarets sida har i avvaktan på fortsatfeduektiv i frågan sjuktransportiieUkoptiar tiUs vidare baserats vid Norrfoottensarméflygfoataljon (AF 1) i resp. planeras att foaseras vid Östgötearméflygfoataljon (AF 2) i för att kunna utnyttjas vid akuto msatser. De höga kosmadema för ambulansheUkoptrar har letttiU att endast sex landsting hittiUs har efafolerat någon form av ambulanshelikopter- 95 verksamhet,varav ett fätal med kvalificerade helikopterresurser med Prop. 1994/95:100 korte beredskapstider dygnet mnt. Vid rikscfegsbehandUngen av helikopterfrågan olika tillfäUen understiiikits vUcten av att konkurrens ochprissättningsfirågoma foeaktas i anslutning tiU försvarets heUkoptertjänster(. 1993/94:FöU9 och 1993/94:FiU18). RUcsdagen (foet. 199l/92:FöU12, rskr 337) gav somsin mening regeringen tiU känna vad som anförts om utredning om ubiyttjande avtotalförsvarets resurser för civife ändamål. konsfaterade vidärendets foehandling att det på lokal nivå pågått ett direkt samarfoetemUitärt-civUt inom ramen för det s.k. samforuksprojektet, men att ett merom&ttande samforuk mött vissa hinder på gmnd av fol.a. Regeringen har därefter &tfat foeslut omduektiv (Dir. 1994:61) för ett utredningsuppdrag avseende frågor omfredstic& utnyttjande för civife ändamål av resurser avsedc& förförsvarsändamål. I uppdraget ingår att lägga fram försfeg tiU en lösningavseende den fredsticfe användningen av försvarets helikoptrar försjuktransporter, som innefoär att intentionema försvarsbeslut kanförverkUgas. Försfeget avseende sjuktransporter med helikoptrar skaU redovisastiU regeringen före . Uppdraget om&ttar cxkså att kartfeggaerferenhetema av det hittiUsvarande fredstida civife foruket av försvaretsresurser, och samfet prövafömtsättningama för ett fortsatt, utvidgat civilt nyttjande, och lämna försfeg om erforderUga riktlinjer ochfoestämmelser härför. Uppdraget, som anförtrotts åt en av chefen förFörsvarsdepartementet tUlkaUad särskUd utrecfere skaU i sin helhet varaavslufat senast den 15 septemfoer 1995. 10 Inrättande av ettbrigadcentrum EtesäkerhetspoUtiska förändringarna i har medfört att det har uppsfett enmarknad för biUig, foegagnad försvarsmateriel. 1 vissa feU har denna marknadvarit av intresse för det svenska försvaret. Bl.a. har begagnadespUtterskydc&de tmpptransportfordon kunnat köpas tiU mycket låga priser.Dessa fordon tillförs nu infenteriforigadema i snabfo takt. Etenna ökade mekanisering av infenteriet leder tiUatt betingelsema för infanteriförbanden avseende utbUdning, taktikutveckling m.m. aUtmer kommit att likna betingelsema inom pansartmppema. Den nuvarande uppdehiingen i tmppslagen in&nteriet/kavaUeriet och pansar tmppema fiamstår mot bakgmnd av detta inte som helt ändamålsenUg. En samordning av tmppsfegen skuUe enUgt regeringens mening lecfe tiU 96 enfoättre utbUdning och en mer effektiv organisation i fired och en Prop.1994/95:100 mera ändamålsenUg krigsorganisation. En såcfen samordning foör åsfadkommas genom att ettforigadcentmm inrätfas som infenteri/kavaUericentmm och pansarcentmmfeggs ned. Försvarsmakten har tiU regeringen lämnat in ettförs&g med denna iimefoörd. Förs&get innebär att de verksamheter som foedrivs vid in&nteri/kavaUericentmm cxh pansarcentmm i /Kvam,cxh även fortsättningsvis foör foedrivas vid dessa orter. Vissomfördelning av resurser kommer dcxk enUgt förs&get att foU aktueU.Försvarsmakten anser att förs&get kan genomföras med bibehåUande av deförbandsbenämningar, traditioner och symboler som tiUhör tmppsfegen. Regeringen anser att ovan beskrivna samordningmellan tmppsfegen infenteriet/kavaUeriet och pansartmppema bör genomföras perden I juU 1995. 11 Förvaring av vapen Regeringenuppdrog planeringsanvisningar åt Försvarsmakten att lämna enredovisning av feget vad avser åtgärder för att förhindra stölder av miUtäraskjutvapen. I redovisningen skuUe cxkså finnas en foedömning av effektema avfoeslutede åtgärder samt beredskaps-konsekvenser av dessa. Försvarsmakten har redovisat uppdraget iprogramplanen. Av redovisningen framgår fol.a. En utredning har genomförts . Etennautredning har redovisats för regeringen. En rad konkrefa åtgärder har vidfagits som ettresulfat av denna utredning. Som exempel kan nämnas: *Utökad foevakning vid förråd. *Hemfagning av vapen firänförråd där krigsförbanden kommer att utgå. *Förändring av vapenkassunerspfecering. *InstaUationer av larm. *fiyttifiing av granatgevär frånförråd tiJl kassun. *Särförvaring av vitafe delartiU kassunförvarade vapen. *Utökad konfroU av hurfoestämmelser har efterlevts. Försvarsmakten anför vicfere att åtgärder som harmitierats kan få genomsfeg i sfatistiken först . I de feU 97 däråtgärdema kräver investeringar kommer sfatistiken uite att påverkas Prop.1994/95:100 . Åtgärder som syftar tiU att förhindra cxh minimeraeffektema av stölder pågår enhgt Försvarsmakten kontinuerUgt. Förrådshållningen av vapen har cxkså, med beaktendeav beredskapskraven, i viss utsträckning centraUserats. Sfatistikenför visade en kraftig nedgång av antalet stulna vapen. För år 1994föreUgger ännu inte någon sfatistik, men underhandsuppgifter antyder attantalet förkomna vapen åter har ökat. Regeringen anser att det ännu inte går att dranågra säkra slutsatser om effektema av Försvarsmaktens åtgärder. För att fä ettbättre underfeg för en sådan foedömning kommer regeringen noga följautvecklingen framöver inom området cxh vidto de åtgärder som regeringen anserfoehövs. Inom Försvarsdepartementet har tiUsatts en särskUd arfoetsgmpp meduppgift att fa firam ett underfeg för regeringens ställningsfaganden. 12 Nedläggning av grundutbUdning vid marinkommando. TiUföljd av försvarsfoeslut har en foetydande nedskärning gjorts imarinens krigsorganisation. Etenna nedskärning har också haft tiU följd att deårUga vämpliktskontingentema inom marinen har reducerats, firån ca 6 300vämpUktiga tiU ca 4 100 vämpUktiga . Inom marinen finns därförnumera en foetydande överkapacitet i , särskUt momkustartiUeriet. I propositonen mför försvarsfoeslutanförde regeringen att utfoUdningskapaciteten vid Nonlandskustens marinkommandoborde utiiyttjas för att organisera en amfibiebataljon avsedd förNonfends-mUjö. Överbefälhavaren borde senare ges i uppdrag att redovisa hurUtbUdningen av förfoand för skaU bedrivas. Den vämplUctsutbildning som syftar tiU attorganisera amfifoiefoataljonen konuner att avslutas den 1 novemfoer 1997. Den vämpUktsud)Udning som därefter foehövs för att omsätta Norrlands kustens marinkommandos krigsorganisation är av så foegränsad omfettning att det av ekonomiska och praktiska skäl är olämpUgt att genomföra den vid detfa marinkommando. Etessutom kommer omsättning av amfifoiefoataljonen inte att behöva påbörjas förrän tidigast omkring . Eten utbUdning som foehövs för marinkommandos krigsorganisation kan överföras tiU Osticustens marin- 98 kommandooch utan att detfa kräver Prop. 1994/95:100 några investeringar där.