prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Befolkningstillväxten B'toga 4har dock minskat kraftigt under de som storaekonomiska framsteg gjorts på många håll. lever en stor del avvärldens fattiga i . I Ost- och Sydostosien, det s.k. Stillahavsasien, hartillväxten varit per capito under . Länderna får en alltstörre andel av världshandeln, både som exportörer och importörer. Kvinnoraas simtotion i varierar kraftigtmellan olika kulmrkretsar. I och i är läget traditionellt värreän i Sydostosien. En försferkning av kvinnomas stollning är inte bara en viktigdel av utvecklingen, uton en nödvändig fömtsättning för framsteg. Inte minstgäller det befolkningstillväxten. Enskilda organisationer och demokratiseringav samhället har stor betydelse i detto avseende. Utvecklingssamarbetet med deasiatiska ländema måste i ökad utsträckning inråktos på att sferka kvinnanssfeUning. Miljöproblemen är allvarliga i de fettbefolkadeasiatiska ländema. Fattigdomen sliter hårt på miljön. Den höga tillväxtenbygger i vissa länder på snabb exploatering av namrresurser, bl.a. regnskog.Industrialiseringen medför nya, allvarliga miljöhot. Den utvecklingsmodell som använts i Stillahavsasienkombinerar exportorienterad kapifelism med en stork stot. Stotens roll är dockmindre i de länder som senare inlett sin utveckling. Kormption är ett ökandeproblem. Tillväxten har byggt på sysselsättningsintensiva strategier, vilketbidragit till att fattigdomen minskat i tokt med den hastigt ökandeproduktiviteten. finns dock de flesto av världensabsolut fattiga i , främst i där utvecklingen inte har varit likadynamisk. Reformer i marknadsekonomisk riktning har dock givit snabb effekt ochvisat sig kunna överleva politisk och samhällelig oro. Mycket återstår dock attgöra för att minska fattigdomen. I Mellanöstera har fredsprocessen gjort fortsättoframsteg. Det är viktigt att uppbyggnaden av palestinskt självstyre ges stödutifrån. En vidgad fredsprocess kan ge impulser till hela regionens utveckling. I de åtto länder som uppsfett ur Sovjemnionen iCentralasien och domineras simationen av en svår övergång från dencentraliserade kommandoekonomin. Läget förvärras av våldsamma etniskamotsättningar och krig. Svenskt bisfend i form av katostrofinsatser, insatserför främjande av demokrati och mänskliga rättigheter, tekniskt samarbete samtmultilaterala insatser kan komma ifråga. Av SIDA:s utbetolningar gick /94 ca 1,5miljarder kronor till , vilket motsvarar ungefär en femtedel av det totolabisfendet via SIDA. Vissa länder i är huvudmottogare av u-krediter genomBITS. Måletför bisfendet är att förbättra levnadsförhållandena för de fattiga, tJilaga4 med särskild inriktning på kvinnor på landsbygden. Regeringens ekonomiska politik, i samverkan medVärldsbankens strakmranpassningsprogram, har varit framgångsrik. Halvabefolkningen lever dock under den av FN definierade fattigdomsgränsen. Bangladeshhar ett parlamentoriskt demokratiskt system. Landprogrammet är koncentterat till undervisning,landsbygdsutveckling och hälsovård. Omfattonde stöd ges även till svenska ochlokala enskilda organisationer. Inom forskningssamarbetet stöds ettdiarréforskningsinstimt i . Det svenska biståndet har fattigdomsfokus med godaspridningseffekter. Flera innovativa metoder för att nå de fattigastegrapperaa, särskilt kvinnor, har utvecklats. Stödet till hälsosektorn är iförsto hand inriktot på att förbättra hälsonivån för kvinnor och bam. En stordel av detto bisfend kanaliseras via och . Demokratiseringoch ekonomiska reformer har skapat förbättrade föratsättningar för effektivtbistånd till . En landstrategi skall utorbetos under 1996.Regeringen föreslår ett landprogram för på 180 miljoner kronor.Däratöver föratses bl.a. insatser till stöd för demokrati, mänskligarättigheter och miljöskydd. Måletför det svenska biståndet är att bekämpa fattigdomen och förbättralevnadsförhållandena på landsbygden, särskilt för kvinnor. Andra viktiga mål äratt bidra till energiförsörjning samt till förbättrad miljö. Det ekonomiska reformprogrammet har haft positivaeffekter. bedömer att har goda möjligheter att utvecklas isamma riktning som länderna i Sydostosien. Den indiska regeringen har ökatsatsningama på sociala sektorer. De djupgående konfliktema i landet medför dockbratolitet mot fattiga. Inom landprogrammet stöds bl.a. energi, hälsovård,primärandervisning samt skogs- och markvård. Det svenska bisfendet är i höggrad inrikfet på att förbättra kvinnornas simation och når därmed en av de mestutsatfe grapperaa i det indiska samhället. ger t.ex. via omfatfendestöd till ett hälsovårdsprogram för bam och mödrar. Inom energisektorn ärvattenkraftverket i den störsto insatsen. tecknades ettavtol om svensk finansiering av en transmissionslinje i delstoten Maharashtra.Häratöver ges tekniskt bisfend. Nuvarande samarbetsavtol gäller t.o.m. den 30 juni1996. Regeringen föreslår ett landprogram på . En landstrategi skall utarbetos under budgeferet1995/96. Samarbetet med är brett och mångfacetterat med betydande svenska intressen av politisk och handelspolitisk namr. Regeringen har funnit det motiverat att inleda landstrategiarbetet med en särskild utredning, vars resultot skall 1 j ligga till grand förutvecklingssamarbetet under de kommande fem-tio Prop. 1994/95:100 åren. Måletför det svenska biståndet till är att bidra till landetsåterappbyggnad och långsiktiga utveckling. politiska, ekonomiska och socialasimation präglas av att landet gått genom krig och inbördes stridigheter undermer än . Framsteg har gjorts, men huvuddelen av befolkningen lever i storfattigdom. Landets förvaltning är mycket svag. Det svenska bisfendet till har hittillskanaliserats genom intemationella (bl.a. och ) och enskilda organisationer(bl.a. Röda Korset och ). Fortsatt svenskt bistånd bör huvudsakligen gåtill undervisningssektorn, insatser som sferker landets förvaltning ochenergiområdet. Det är också viktigt att fortsätto insatser för att förbättraläget vad gäller mänskliga rättighetema och stabilisera demokratin. Stöd tilldet kambodjanska minröjningsprogrammet är angeläget. Det svenska bisfendet till har hittillsnäston helt finansierats under anslagsposten Katostrofer och återappbyggnadm.m. Det svenska bisfendet har emellertid i ökande utsträckning kunnat bli merlångsiktigt. bör därmed upptas som programland. Regeringen föreslårett landprogram på . Måletför bisfendet till är att främja ekonomisk tillväxt. Bisfendet skall bidratill att lindra fattigdomen på landsbygden, sferka landets oberoende samtfrämja demokrati och mänskliga rättigheter. ekonomiska reformpolitik uppvisar positivaresultot. I politiskt hänseende kan dock endast smärre framsteg konstoteras.Läget vad gäller mänskliga rättigheter lämnar mycket i övrigt att önska. Densvaga förvaltningen och bristen på utbildad personal hämmar genomförandet avbisfendsinsatser. Landprogrammet är koncentrerat till skogs- ochvägsektorerna, med särskild betoning på kunskapsutveckling. Däratöver lämnasförvaltningsstöd på stotistikområdet. Den framtida inriktningen och omfattningen av detsvenska utvecklingssamarbetet med skall fastsfellas i en landstrategiunder . I avvakton härpå föreslås oförändrad inrikttiing avutvecklingssamarbetet. Landprogrammet för budgeferet 1995/96 föreslås bli 135miljoner kronor. Sri Länka Prop. Målet för det svenska bisfendet är att främja ekonomisktillväxt och social Bilaga 4 utveckling, med särskild betoning på fattigagmpper. Vidare syftar biståndet till att väma om demokrati och mänskligarättigheter. Sri Länka har uppnått en hög gradav social utveckling. Det politiska läget i Sri Länka är relativt stobilt ttotsinbördeskrig och terrordåd. Brister i respekten för de mänskliga rättighetemahar kritiserats interaationellt. Antolet mord och försvinnanden har dockminskat markant . Utvecklingssamarbetet med SriLänka baserar sig på en landstrategi för perioden till och med år 1997.Landstrategin anger att stödet till landsbygdsutveckling och primärandervisningkan fasas ut. Sri Länkas ekonomiska utveckling motiverar ökade infrastrakmrellainsatser och näringslivssamarbete. Därtill kommer forskiungssamarbete. Regeringen föreslår ettlandprogram för Sri Länka på för budgeferet 1995/96, vartillkommer stöd till rättshjälp och MR-organisationer och miljöinsatser. Målet för utvecklingssamarbetet med är att stödjaden pågående ekonomiska och politiska reformprocessen samt att främja demokratiCKh mänskliga rättigheter. Den vietnamesiska regeringenfortsätter att målmedvetet driva utvecklingen vidare i marknadsekonomiskriktning. Hög tUlväxt, ökande export och utländska investeringar samt relativtlåg inflation är positiva faktorer. Oroväckande är däremot stora underskott ibytesbalans och sfetsbudget, hög arbetslöshet, ökande sociala klyftor samtväxande miljöhot. En utveckling pågår mot ökad öppenhet i samhället.Utvecklingen mot politisk pluralism har emellertid gått långsamt. Det snabbtökande intemationella bisfendet till iimebär växande krav påsamordning. Landprogrammet omfattarförvaltningsbisfend och fortsätto insatser inom skogs-, hälso- ochenergisektorerna och för miljövård. Vid en bedönming av det svenskabisfendets fortsätto inriktning bör stor vikt läggas vid den ekonomiskareformprocessen, utbyggnad av sociala sektorer samt tydliga förbätttingar vadgäller demokrati och mänskliga rättigheter. För budgeferet 1995/96 föreslåsett landprogram för Viemam på . Däratöver föratses ökade insatser för att främja demokrati och mänskliga rättigheter samt stöd genom svenska enskilda organisationer. Regeringen föratser även tekniskt samarbete, näringslivssamarbete samt biståndskrediter, särskilt inom telekommunikations- och energisektoreraa. Inom forskningssamarbetet kommer miljö, hälsa samt forskning om ekonomiska och sociala reformer att prioriteras. Befelningsbalansstöd bör även kunna konuna ifråga för budgeferet 1995/96. Måletför de svenska insatsema på och i är att stödja Bilaga 4fredsprocessen och att förbättra det palestinska folkets levnadsvillkor. Undertecknandet av avtolet om ömsesidigt erkännandemellan och PLO samt /Jericho-planen skapade heltnya föratsättningar för interaationellt bisfend till och Gaza.Fredsplanens genomförande föratsätter omfatfende, väl samordnat och snabbtutbetolat intemationellt bisfend. Fömtsätttiingama för att palestinierna självaskall leda och driva utvecklingsarbetet är goda, även om det under enövergångsperiod krävs intemationellt stöd för att bygga upp, sferka ochfinansiera administrativa strakmrer. Det svenska biståndet till det palestinska folketgår dels genom multilaterala organisationer, främst UNRWA, dels genombilaterala insatser. Erfarenhetema av svensk-palestinskt samarbete är goda. Fredsprocessen mellan och PLO förtjänar ettstorkt intemationellt stöd. Utvecklingen hittUls har visat att svårighetema ärbetydande men att parteraa funnit att fortsätto ansträngningar genomförhandlingar och praktiskt arbete är enda vägen till fred. torde området inte behöva intemationelltbisfend, men , som stöd till fredsprocessen, är detnödvändigt. Regeringen avser att öka det svenska engagemangettill stöd för fredsprocessen, bl.a. genom ett utökat bistånd. Det svenskabisfendet till och skall inrikfes på att bidra till: -att förbättra det palestinskafolkets levnadsvillkor genom sociala och humanifera insatser; -att bygga upp palestinska demokratiska instimtioner och samhällsstrakmrer försjälvstyre; -att främja ekonomisk utvecklingoch sysselsättning, såväl på lång sikt som genom snabbasysselsättningsfrämjande åtgärder främst i ; -att verka för ökad respekt förde mänskliga rättighetema; -att stödja den multilateralafredsprocessen genom att samordna frågor som rör de palestinska flyktingbamensvälfärd. Det svenska landprogrammet föreslås underbudgeferet 1995/96 öka till . Häratöver föratses fortsattstöd främst genom UNRWA, men också över andra anslagsposter. Detregionala bisfendet till syftor till att främja samarbete i regionen ochatt framförallt sferka de svenska programländemas möjligheter att delfe i detfesamarbete. De viktigaste samarbetsorganen är och . har till uppgift att försferkasamarbetet vad gäller utnyttjandet av . 1 samarbetet delferKambodja, , och . Det svenska stödet har tyngdpunkten påmiljöområdet. AsianInstimte of Technology ägnar sig åt högre teknisk utbildning och 119 forskning.Sverige lämnar bidrag främst för stipendiegivning och för att sferka instimtets verksamhet på miljöområdet. ger också bidrag till UNDPoch regionala Bilaga 4 vattenkontor i och Jakarfe. harföratsättningaraa för ett utvidgat regionalt samarbete i Sydostosienförbättrats, vilket gjort det möjligt för Asiatiska attplanera ett samarbete mellan , , (), , Laosoch i södra . Detfe samarbete skulle kunna omfattosektorer såsom ttansporter, telekommunikation, energi, miljö,kompetensutveckling, handel och investeringar. planerar ett begränsatstöd för detto samarbete i form av finansiering av konsulttjänster. För budgeferet 1995/96 föreslårregeringen ett bidrag på under anslaget C 2. Däratöverfinansieras miljörelaterat stöd till och Asian Instimte ofTechnology från anslaget C 1 samt från posten för miljöinsatser under delpostenC 2.5 Tekniskt samarbete och kapacitetsutveckling. I den följande texten redovisas riktiinjer ochmotiveringar för vissa andra större samarbetsländer i . Insatseraa i dessaländer finansieras över icke-länderfördelade anslagsposter. Utöver insatsernanedan föratser regeringen under /96 utvecklingsinsatser också ibl.a. (katastrofinsatser), (katastrofinsatser, enskildaorganisationer), (tekniskt samarbete), (tekniskt samarbete,enskilda organisationer, miljö, kafestrofinsatser). De inbördes konflikteraa i Afghaniston fortgår medoförminskad intensitet. SIDA föreslår oförändradinriktning och fördelning av bisfendet mellan ocholika FN-organ. Regeringen delar SIDA:s bedömning att det politiska läget tillsvidare omöjliggör en övergång från katastrofhjälp till mera långsiktigaåterappbyggnadsinsatser. Regeringen fömtser ett medelsbehov på 90 miljonerkronor från anslagsposten Katostrofer och återappbyggnad m.m. Det svenska bisfendet till inriktos påsociala projekt och på att främja demokrati och mänskliga rättigheter. Härtillkommer tekniskt samarbete och u-krediter främst för infrastrakmrprojekt samtnäringslivssamarbete. Den politiska och ekonomiska utvecklingenhar stobiliserats . De sociala problemen är dockfortfarande stora. Tekniskt samarbete har ökatkraftigt , främst inom energi- och miljösektorema. har ett elttansmissionsprojekt mletts i samfinansiering med , som innebär ett åtogande om bisfend från BITS om ca under 1994-1997. Det övriga bisfendet förmedlas främst genom enskilda svenska Prop. 1994/95:100 organisationer. Insatser för att sferkarespekten för de mänskliga Bilaga 4 rättighetema bör fortsätto. Denekonomiska och sociala utvecklingen i har varit framgångsrik. Denpolitiska utvecklingen är mera ojämn. Omfattonde kränkningar av de mänskligarättighetema förekommer. Utvecklingssamarbetet med har undermånga år varit obetydligt. Bisfendet har begränsats till en miljöinsats,indonesiskt delfegande i BITS interaationella kurser, smärre bisfendsprojektvia svenska enskilda organisationer samt insatser för att främja mänskligarättigheter. beslufede om en vissöppning för tekniskt samarbete med . Vad gäller u-krediter kvarsferförbehållet att varje enskUt ärende skall undersfellas regeringens prövning. Omfattningen av utvecklingsamarbetet med Indonesienär avhängig den politiska utvecklingen och respekten för de mänskligarättigheteraa. Fortsatt tonvikt bör läggas på insatser till gagn för miljön ochför de mänskliga rättighetema. Idet svenska samarbetet med ingår insatser för att främja ekonomisktillväxt, social utveckling, skydd av miljön samt demokrati och mänskligarättigheter. har av ekonomiska reformeruppnått rekordartad tillväxt. Landet har öppnats för omvärlden. Fattigdomen ärdock fortfarande utbredd. Reformeringen av det politiska systemet är långsam.Läget för de mänskliga rättigheterna är dåligt. Miljöproblemen är blandvärldens svåraste. Det svensk-kinesiska bisfendssamarbetet växte framunder 1980-tolet. Biståndet besfer främst av u-krediter, som i huvudsak använtsför utbyggnad av landets telekommunikationer. Efter ett stopp för nyabisfendsåtoganden som följd av händelsema på ,återapptogs restriktivt samarbete med huvudsaklig inriktning påmiljöområdet, demokratifrämjande insatser samt insatser inom den socialasektorn. Det svenska telekommunikationsbisfendet har kommit att inriktos mot defattigaste delaraa av . Ett stöd till rättsväsendet i samarbete med UNDPförbereds. Insatser bl.a. via enskilda organisationer inom densociala sektom samt för mänskliga rättigheter och demokrati bör särskiltbeaktos. För biståndet till bör, på grand av svårigheten att hittolämpliga lokalt förankrade kanaler, stöd via internationella enskildaorganisationer övervägas. har endemokratiskt vald regering. varit hög ,men landet är ett av världens fattigaste. dåligt utveckladeinfrastiiikmren bedöms vara ett av de störsto hindren för Krediter, främst inom energisektom, kan komma att Prop. 1994/95:100 akmaliseras. Det svenska bisfendet har social inriktning ochförmedlas huvudsakligen genom enskilda organisationer. Inom det bredaretekniska samarbetet lämnas stöd till exportfrämjande verksamhet och insatserinom energisektom. Denpakistonska regeringen har deklarerat att den ämnar fortsätto de ekonomiskareformema och öka satsningarna på energiförsörjning, infrastrakmr och de svårteftersätto sociala sektoreraa. Det svenska bisfendet bör även i fortsättningeninriktos på tekniskt samarbete och u-krediter, stöd till samriskföretog,näringslivsbisfend och humanifera insatser via enskilda organisationer. Regeringenföreslår en anslagspost på för utvecklingssamarbete medLatinamerika. För och föreslås , förNicaragua och för . ICentralamerika vill bidra till att undanröja hinder för fred,demokrati, social utjämning och ekonomisk tillväxt. Detfe sker bäst genom ettlångsiktigt och processinriktot bisfendssamarbete. Arbetsformeraa skall sferkagivarsamordning, FN:s centrala roll i fredsprocessen och det civila samhälletsroll i demokratiseringsprocessen. Insatser som omfattos av fredsavtol ochframförhandlade samförsfendslösningar ger en god grand för ett sfebilt och välutformat bisfend. Riktlinjeraa för det svenska utvecklingssamarbetet medCentralamerika lades fast i regeringsbeslut . Fred har uppnåtts i och . IGuatemala finns förhoppningar om ett fredsavtol . I formellmening styrs nu samtliga länder i av demokratiskt valdaregeringar. Svåra sociala förhållanden, svaga eller obefintliga rättsväsenden,outvecklade kreditsystem, kormption och ökande narkotikahandel hämmar docksåväl den ekonomiska som demokratiska utvecklingen. akuto fattigdomsproblem och dessojämna inkomst- och förmögenhetsfördelning kvarsfer. Problemen är intimtrelaterade till den politiska simationen i regionen, med storabefolkningsgmpper som i praktiken saknar politiskt inflyfende. Sammantogetbefinner sig alltjämt i ett osäkert och sårbart läge. binds länderna alltmer samman av ökandeintegration och samarbete på en rad områden. Ländema är små och utvecklingen ienskilda länder påverkar påtogligt grannländema. Det av sedan många åranammade regionala synsättet på de bilaterala insatsema i regionenbl ir alltmer relevant. Utbyggnaden av regionala instimtioner och Prop.1994/95:100 ökat samråd är liksom utvecklingen av handelsutbytet inomregionen 4 positiva inslag i den regionala integrationen. Utvecklingen på MR-området varierar mellan ländemaoch kräver fortsatt internationell uppmärksamhet. Länderaa i ärför närvarande inte utsatto för extema militora hot. I fredsprocessens spårpågår nedmstning och avmilitorisering. Som förste region har utorbetot enuppföljmngsplan efter i . Samtligaländer i har skrivit på klimatkonventionen. Alla länder, utomPanama, har dessutom skrivit på konventionen om biologisk mångfald. Kvinnoma i är hårt drabbade avfattigdom och förtryck. De har ofto hela ansvaret för bara ochfamiljeförsörjning. Framsteg kräver fred men också sociala satsningar ochsysselsättningsintensiva satsningar inom näringslivet. Fredligare och mer öppnasamhällen är också en föratsättning för kvinnors integrering på lika villkoroch för ändrade attityder. Det svenska samarbetet med berörsamtliga länder i regionen och omfattor ett brett spektmm av såväl regionala sombilaterala samarbetsprogram. Ett stort antol svenska enskilda organisationer äraktiva. Regeringen föratser en fortsatt koncentration påfreds- och demokratiseringsprocesseraa, liksom ett fattigdomsinriktot stöd tilldet ekonomiska och sociala reformarbetet i . De regionala perspektiven på samarbetet medCentralamerika bör markeras genom att de medel, som avsatts för Centralamerikaunder anslagsposten Demokrati och mänskliga rättigheter överförs tillanslagsposten Utvecklingssamarbete med . Vidare bör beredskapfinnas för katostrofbisfend, särskilda miljöinsatser liksom fortsatt samarbetegenom de svenska enskilda organisationer som arbetor i . IEl utgjorde de allmänna valen en viktig milstolpe i freds-och demokratiseringsprocessen. Det fmns anledning att hysa förhoppningar om envaraktig, civil och demokratisk process, vilket dock föratsätter betydandeinsatser för att omdana ekonomin, reformera armén, poliskåren, rättsväsendetoch för att inlemma de tidigare väpnade kontrahenterna i det civila samhället.Betydande insatser krävs alltjämt för att förbättra simationen för återvändandeflyktingar och interaflyktingar för vilka en lösning av jordfrågan är av avgörandebetydelse. Även i har under ett drygtdecennium varit mycket verksamt med såväl humanifera som fredsfrämjande insatser. Där görs betydande framsteg i fredsprocessen och förhoppningar finns om ett fredsavtol . En FN-mission, Minugua, har redan inrättots för att i ett försto skede övervaka de mänskliga rättighetema. I missionen ingår svensk personal. Om ett fredsavtol kommer till sfend 123 finns anledning förSverige att höja ambitionsnivån för att skapa trovärdighetoch stodga i den komplicerade fredsprocess som då ska to Prop. 1994/95:100 vid.1 , liksom i södra och , fmns stora skaror Bilaga 4 avflyktingar och interaflyktingar, vars simation kräver fortsatt internationelluppmärksamhet i linje med principerna, som utvecklades mellan 1988 och 1994inom ramen för det s.k. CIREFCA-programmet. Såväl i som i Guatemalakommer FN liksom de enskilda organisationeraa att spela en viktig och avgöranderoll i bisfendssamarbetet. verkar aktivt för en effektiv samordning avFN:s insatser i dessa länder. CostoRica har en lång tradition av demokrati och genomför beslutsamt ekonomiskareformer, vilka dock i ett inledande skede har mindre gynnsammafördelningspolitiska effekter. genomför större insatser på energi-,bostods- och namrresursområdena. Regeringen föratsätter att det relativtomfattonde tekniska samarbetet utvecklas ytterligare. Insatser för att byggaupp och förstorka forskningskapacitet har hög relevans liksomnäringslivsutvecklande insatser. Sverigesbisfendsåtoganden i är begränsade och omfattor främst teknisktsamarbete med och samt en regional miljöinsats.Beredskap bör.finnas för stöd till de demokratiska reformprocesserna i Haitioch . Personer från regionen bör inbjudas att delto i den internationellakursverksamheten. I övrigt bör beredskap finnas för katostrofbistånd,kulmrsamarbete liksom fortsatt samarbete genom de enskilda organisationer som arbetori . Viktigaframsteg har gjorts för att nå politiskt samförsfend kring centrala frågor.Landet befinner sig fortfarande på en utvecklingsnivå som ligger långt undergrannländemas. Den prekära politiska och ekonomiska simationen i Nicaraguautgör ett hot mot stobiliteten i regionen som helhet. är det enskilda land som tor emot mestsvenskt bisfend i . I takt med fredsutvecklingen och det alltintensivare samarbetet mellan de sju länderaa i regionen blir det allt merkonstlat att göra en skarp gränsdragning mellan nationella och regionalainsatser. Det är därför namrligt att bedöma föratsättningaraa för bisfend äventill i ett regionalt sammanhang. har finansierat projektering av ettkraftverksbygge.