prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — länmas årsredovisning, I resultatredovisningengörs den samlade analysen av /97 samt de möjliga analysema ochkommentarema till perioden t,om, . 8,med ändring av tidigareriksdagsbeslut (bet, l993/94:UbU12, rskr, 1993/94:399) godkänner att varjelärosätes arbete med kvalitetsutvecklingsprogram och Kanslersämbetetsbedömning av detta arbete inte skall kopplas till resurstilldelningssystemetför gmndläggande högskoleutbildning (ca'snitt 4.6.2), 9,med ändring av tidigareriksdagsbeslut (bet, l993/94:UbUl2, rksr, 1993/94:399) godkänner att principemaför prestationsrelaterade fakultetsanslag inte införs fr.o,m, budgetåret1995/96 (avsnitt 4.6.3), 10, godkänner de förändringar som förordatsbeträffande resurstilldel ningen till gmndläggande högskoleutbildning som en konsekvens av övergången till kalenderbudgetår (a\'snitt 4.6.4). Närden nya arbets- och tjänsteorganisationen trädde i kraft inom högskolan (prop.1984/85:57, bet. UbU 1984/85:9, rskr, 1984/85:115) omfattadeden inte bl,a, tjänstema som klinisk amanuens inom det medicinska området.Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), som fick i uppdrag att analyserasituationen för dessa lärartjänster, föreslog att tjänstema som kliniskamanuens skulle ersättas med arvodestjänster som klinisk assistent. Regeringenföreslog i propositionen Om forskning (prop, 1989/90:90, Prop. 1994/95:100 bet.1989/90:UbU25, rskr. 1989/90:328) i enlighet med UHÄ:s förslag Bil. 9 men meden viktig skillnad. Regeringen ansåg att en enhetlig tjänsteorganisation bordeeftersträvas inom högskolan och föreslog därför att tjänsterna som kliniskassistent endast borde finnas . Under dennaperiod skulle universiteten och högskoloma förbereda övergången till ettsystem där endast de reguljära tjänstetypema i högskolan skulle användas inommedicinsk utbildning och forskning. Förslaget alt ersätta tjänst som klinisk amanuensmed tjänst som klinisk assistent avsedd för utbildning och forskning inom detmedicinska området innebar att en ny tjänstetyp skulle införas i högskolan.För behörighet till tjänst som klinisk assistent krävs att sökande har avlagtläkarexamen eller tandläkarexamen eller har antagits till forskamtbildning vidmedicinsk eller odontologisk fakultet. Den främsta skillnaden mellan de bådatjänstetypema är att klinisk assistent inte innehåller sjukvård. noterade atl en del av den kritik somfunnits mot den tidigare kliniska amanuenstjänsten bottnade i att en alltförstor del av tjänsten tagits i anspråk för sjukvårdsarbete. utgickifrån att tillräckliga resurser skulle avsättas för gmndläggande medicinskutbildning och att förändringen av tjänstekonstmktionen inte skulle innebära enprioritering av forskningsuppgiftema. Vidare ansåg att tjänsten somklinisk assistent - i enlighet med regeringens förslag - borde förekomma underde närmaste fem åren. Före utgången av skulle en utvärdering skemed avseende på tjänstens betydelse för gmndutbildning respektive forskningoch forskamtbildning. Utvärderingen skulle ligga till gmnd för beslut omtjänsten skulle finnas kvar I samband med utarbetandet av den nyahögskoleförordningen (1993:100) gjordes i avvaktan påutvärderingen inga fömyade överväganden i denna fräga. Univereitetensoch högskolomas erfarenheter av tjänsten 1de myndighelsspecifika direktiv för enkel anslagsframställning för universitetoch högskolor avseende perioden - , somregeringen beslutade om , begärde regeringen att en redovisningav erfarenhetema av den nya tjänstetypen klinisk assistent skulle lämnas. Erfarenhetema hos berörda universitet och högskolorär övervägande positiva. Det har visat sig värdefullt för utbildningsorganisationen att ha tillgäng till en typ av anställning som möjliggör för kliniskt verksamma läkare att medverka i undervisningen under de perioder då studentema finns vid klinikema, Alt lärosätena ensamma är ansvariga för den an ställde - till skillnad från de kliniska amanuensema - framhålls som värdefullt. En stor fördel uppges vara att det är möjligt att anställa perso ner på deltid. Detta möjliggör kombination med anstäUning som läkare eller med forskning/ forskamtbildning. Över huvud taget betonas betydel sen för finansieringen av forskamtbildningen, 120 Den främsta nackdel som nämns är att anställningenendast får innehas Prop. 1994/95:100 under tre är. anseratt tiden bör anpassas lill de regler Bil. 9 som gäller för doktorandema.Uppsala universitet föreslår att tiden utsträcks till . Göteborgsuniversitet har inte utnyttjat anställningsformen i någon stöne omfattning,men de erfarenheter som finns är positiva. De erfarenheter som redovisats av de berördauniversiteten och högskoloma är nästan uteslutande positiva. Den endainvändning som framförts är förordnandetiden, som enligt flertalets meningborde förlängas. Regeringen anser därför att möjligheten attanställa kliniska assistenter bör behållas. När det gäller förordnandetiden böranställningama emellertid endast - i likhet med amanuenstjänstema - kunnainnehas av högst . 4.7.2 Reformeringen av tandläkarnas utbildning och avskaffande av allmäntjänstgöringför tandläkare I1994 års budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil.9) föreslog regeringen atttandläkamas gmndutbildning skulle förlängas frän nio till tio terminer med ensamtidig avveckling av den ettåriga allmäntjänstgöringen, som f.n. ligger tillgmnd för legitimation som tandläkare. beslöt i enlighet medregeringens förslag (bet. 1993/94:FiU20, rskr. 1993/94:456). Regeringensutgångspunkt för förslaget var att reformen skulle omfatta de studenter somantas till utbildningen fr.o.m. och att de studenter som ärantagna enligt den äldre studieordningen skulle ha rätt att fullfölja sinutbildning med allmäntjänstgöring. Regeringen fömtsatte således att landstingenskulle komma att anordna särskilda tjänster för allmäntjänstgöring ytterligarenågra år och att dessa skulle erbjudas i direkt anslutning tilltandläkarexamen. underströk i sitt yttrande tillFinansutskottet (bet. l993/94:UbU6y) vikten av att så skulle ske. har i skrivelse den 22september 1994 informerat regeringen om att förbundet avser alt rekommenderasina medlemmar att till febmari 1995 ställa tillräckligt antal tillförfogande, så att de räcker till alla som då examineras från de odontologiskafakultetema. Därefter upphör förbundets centrala rekommendation. Ett samarbetemellan högskoloma och de enskilda landstingens foUctandvärdsverksamhet undertandläkamas gmndutbildning fömtsatts dock ske därefter. Detta innebär att de universitet och högskolor somanordnar tandläkamt-bildning mäste anordna en tiondetermin för de studerande som annars skulle ha avlagt tandläkarexamen enligt dengamla studieordningen. Detta fömtsatts ske inom ramen för det befintliga utbildningsuppdraget,viUcet fömtsätter en omprioritering av resurser inom resp. universitet ochhögskola. Nägon ytterligare minskning av nyantagningen tilltandläkamtbildningen bör, enligt regeringens mening, inte ske. 5 Sammanfattning av förslaget till budget för Prop. universitet och högskolor m.m. (Iitt. C) Bil. 5.1 Anslagsberäkningar för universitet och högskolor m.m. Idet följande äterfinns samlat per lärosäte de anslag som detta disponerar. Ianslagsberäkningama för lärosätena ingår ej medel för de särskildautbildningssatsningama som finansierats genom överföring av resurser frånarbetsmarknadspolitiska åtgärder Dessa medel är beräknade under anslaget C 46.Övriga utgifter inom gmndutbildning. Gemensamma upplysningar rörande respektiveuniversitet eller högskola redovisas endast under dess anslag för gmndläggandehögskoleutbildning. Efter universitetens och högskolomas anslag följer vissaanslag av gemensam karaktär. Anslagsberäkningama utgår frän den planering somriksdagen beslutat om för treårsperioden /94 - 1995/96. För de konstnärUgaoch idrottsliga högskoleutbildningama tillämpas som tidigare nämnts (avsnitt4.6) fr.o.m. /96 samma principer för resurstilldelning som förövrig gmndläggande högskoleutbildning. Det innebär att enhetligaersättningsbelopp för antalet registrerade studerande och deras prestationergäller för samtliga utbildningar vid samtliga universitet och högskolor fr,o,m,/96, Förslaget innebär också ett resurstiUskott som möjliggör enförbättrad lokalstandard för vissa av de konstnärliga utbildningama; dessa harför närvarande bristfälliga lokaler. Medel för lokalförbättringar som redantidigare har reserverats för detta ändamäl tas nu i anspräk. Förslaget innebärockså ett resurstillskott för designutbildning. Generella besparingar av statsfinansiella skäl hargjorts pä såväl gmnd-utbildningsanslagen som fakultetsanslagen. Dämtöver harbesparingar gjorts för att finansiera dels tidigare redovisade reformer inomhögre utbildning och forskning, dels vissa reformer inom Utbildningsdepartementetsövriga verksamhetsområden. Det senare avser stöd till foUcbildningen (Iitt.B), studiestöd till YTH-studerande (yrkesteknisk högskoleutbildning) (Iitt. E)samt till Kungl. för ersättning till vetenskapliga bibliotek viduniversitet och högskolor (Iitt. Besparing har gjorts pä de tekniska,matematisk-naturvetenskapliga och medicinska fakulteternas anslag för attfinansiera satsningar på högpresterande datomät. Medlen har tillförts deTekniska forskningsrådets HPD-råd (. Medel för lokalkostnader somöverförts från vissa lärosätens anslag till () i1994 års budgetarbete (avsnitt 5.3) har på rädets initiativ återförts tillberörda universitet och högskolor. Medel för SUNET (de svenska universitetensoch högskolomas nätverk för datakommunikation) har överförts frän SverigesLantbmksuniversitets anslag till anslaget för Verket för högskoleservice. Samtliga besparingar inom gmndutbildningen innebärmotsvarande sänkta ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationeroch påverkar således inte antalet studenter inom gmndutbildningen. De konstnärligaoch idrottsliga utbildningama är undantagna dessa besparingar. Förslag till anslagsbelopp anges för18-mänadersperioden med angivan- Prop. 1994/95:100 de av belopp för periodenden - . Beräkningar är Bil. 9 gjorda utifrån tidigareredovisad långsiktig konsekvenskalkyl för /96 respektive förförsta halvåret av /97. och högskolor samt förvissa övriga myndigheter kommer anslagsbeloppen att betalas ut itolftedelar för de första tolv månadema och i sjättedelar för resten avbudgetåret. Den av beslutade övergången tillkalenderbudgetår innebär en komplikation för universitet och högskolor varsverksamhetsår är ett läsår. Komplikationen består i att verksamhetens intäkteri form av ersättning för helärsstudenter och helårsprestationer inte är jänmtfördelade över året medan kostnadema för verksamheten fördelar sig tämligenjämnt över årets månader. För att undvika oönskade ekonomiska konsekvenser avövergången till kalenderbudgetår för universitet och högskolor föreslårregeringen i avsnitt 4.6.4 att varje lärosätes anslag till gmndläggandehögskoleutbildning avseende /96 skall innehäUa ettengångsbelopp. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen attfastställa storleken av detta engångsbelopp. I del av 1994 årsbudgetproposition redovisades, under avsnittet om planeringsfömtsättningar,hur den framtida förvaltningen av de fastigheter som tidigare förvaltades avByggnadsstyrelsen hade organiserats. Här angavs också att den beräknadehyreskomponenten i anslagen till universitet och högskolor skulle komma attanpassas till den väntade allmänna hyresnivån vid universiteten och högskolomaden , Merparten av de lokaler som hyrs av universitet ochhögskolor ägs eller förvaltas av , Inför överföringenav dessa fastigheter till bolaget gjordes analyser av befintliga hyresnivåer irelation till bl,a, fastigheternas skick, funktionsvärden och krav påavkastning. Analysen visade att hyresnivåema i flera fall inte avspeglade dessavärden på ett riktigt sätt utan att det fanns sk, överhyror. Detta ledde tillatt de fastigheter som överläts till bolaget åsattes sädana värden att ensänkning av hyresnivåema skulle vara möjlig inom ramen för uppsatta avkastningskrav.Vid överlåtelsen avsattes därutöver särskilda resurser för att åtgärdaeftersatt underhåll. har på regeringensuppdrag, delvis utifrån andra utgångspunkter, analyserat och gjort en bedönmingav de övergripande hyresnivåema för universitet och högskolor. Verket bedömeratt den nuvarande totala hyresnivån bör kunna sänkas. Regeringen föreslår, efter att ha vägt ihopresultaten av de båda analy sema, att prisnivån för lokalanskaffning justeras nedåt. Prisomräkningen av anslagen, som utgår ifrån den förändrade prisnivån, sammanvägd för löner, övriga expenser och hyror, kommer således att innehålla en negativ andel baserad på att hyresnivåema förväntas sjunka. Denna nedjustering sker för att anslagen skall bibehållas på samma reala nivå. Om anslagen inte minskades på föreslaget sätt skulle universiteten och högskoloma fä ökade resurser för samma verksamhet. Motsvarande justeringar uppåt kommer att göras om prisnivån förväntas stiga, 123 Anslagsjusteringenhar beräknats med utgångspunkt i den andel av Prop, 1994/95:100 hyressumman föruniversitet och högskolor som är möjlig att omförhandla Bil. 9 t.o.m, den 31december 1996, Motsvarande andel av den beräknade hyreskomponenten iuniversitets och högskolors anslag har justerats för gmndutbildning samt förforskning och forskamtbildning. Denna nedjustering utgör på denberäknade hyreskomponenten för hela . Såväl gmndutbildnings- som forskningsanslagen tilluniversitet och högskolor har pris- och löneomräknats för deförsta tolv månaderna. För de återstående sex månadema i den förlängda budgetperiodenär dock pris- och löneomräkning vad gällergmnd-utbildningsanslagen beroende på att prisomräkningen för lokaler är negativfr.o.m. , i enlighet med vad som redovisats ovan. Förforskningsanslagen är pris- och löneomräkningen för de sista sex månademaindividuellt beräknad beroende på hyreskomponentens andel av det totalaanslaget. De av statsfinansiella skäl betingade besparingamasamt besparingar för finansiering av reformer uppgår för gmndutbUdningens deltill och för fakultetsanslagen till . Förslagen lill anslagsbelopp under Iitt. C uppgårsammantaget till 27 . 5.2 Justering av per capita-ersättningar Deovan beskrivna besparingama inom gmndutbildningen innebär attersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer har reduceratsmed . Det nya resurstilldelningssystemet ställer ökadekrav på universitetens och högskolomas studiedokumentationssystem.Ersättningsbeloppen för helårsstudenter har därför justerats med hänsyn tillökade kostnader för utveckling av detta system. Dämtöver har ersättningen förhelårsstudenter tillförts ett belopp med anledning av att universitet ochhögskolor fr,o,m, själva skall bekosta upphovsrättsligersättning för kopiering i enlighet med det ramavtal som staten och föreningenBONUS har ingått och som regeringen godkände , Ersättningsbeloppen för helårsstudenter ochhelärsprestationer har pris-och löneomräknats för de förstatolv månadema. Denna pris- och löneomräkning gäller även ersättningsbeloppenför helårsprestationer de sista sex månadema. Ersättningen för helårsstudenterde sista sex månadema har pris- och löneomräknats beroende påatt prisomräkningen för lokaler är negativ fr,o,m, , i enlighet medvad som redovisats ovan. De nya beloppen för ersättning för helärsstudenteroch helårsprestationer blir med de ovan redovisade justeringama: (kr) prestation (kr) Prop, 1994/95:100 Bil. 33 640 45 272 26 506 31 078 107 471 Humanistisk, Teologisk, Juridisk, Samhällsvetenskapligt Naturvetenskapligt, Tekniskt, Farmaceutisk, Vård- Odontologiskt Medicinskt Undervisnings-Övrigt Design KonstMusik Opera 34 589 46 597 27 263 31 806 109 701 155 984 153 153 225 472 220 920 218 170 214 028 221 738 216 713 138 934 136 199 5.3 Universitetens och högskolomas årsredovisningar för /94 Universitetenoch högskoloma har lämnat fullständiga årsredovisningar förförsta gången. Det finns stora skillnader i redovis-ningama varför det är svårtatt ge ett generellt omdöme eller att göra rättvisande jämförelser mellanlärosätena. Föratt kunna göra en konekt bedönming av myndighetemas ekonomis- Prop. 1994/95:100ka resultat krävs att resultaträkningama korrigeras i flera avseenden så attBil. 9 t.ex, överskott respektive underskott i verksamheten kan utläsas.Kvaliteten i årsredovisningarnas uppgifter kommer sannolikt att förbättrasefterhand när de tekniska systemen för ekonomiadministration förbättras och itakt med att arbetet med att utveckla god redovisningssed och godresultatredovisningskultur fortskrider. Olika uppfattningar om hur de begärda uppgiftema iresultatredovisningen skall redovisas bidrar till den ojänma standarden. Dettahar lett till att en översyn av regelverket har inletts avUtbildningsdepartementet tillsammans med berörda myndigheter(, Verket för högskoleservice samt företrädare föruniversitet och högskolor). Av årsredovisningama framgår att det storaflertalet universitet och högskolor /94 medvetet tog in fler studenterän vad man kunde få ersättning för inom ramen för takbeloppet. Detta synesfrämst bero på den rådande situationen på arbetsmarknaden, dvs, att ett stöneantal ungdomar sökte sig till högre utbildning än normalt. Med denna storaefterfrågan på högre utbildning valde lärosätena att länma tillträde för flerstudenter. och högskolor valde ocksä att göra ett stöne intagför att förvissa sig om ett tillräckligt stort antal studenter för att nå sinarespektive takbelopp med bred marginal. Arbetsmarknadsläget medförde dessutomatt studentema stannade kvar vid lärosätena i högre utsträckning än tidigare,vilket ökade såväl antalet studenter som deras prestationer i förhållande tillvad som hade beräknats utifrån ett mer normalt bortfallsmönster. En viss försiktighet på kostnadssidan har präglatuniversitetens och högskolomas handlande under /94 till följdav det nya resurstilldelningssystemet. Dämtöver gäller generellt attkostnadema släpar efter när antalet studenter ökar. Det tar nämligen tid attt,ex, rekrytera fler kompetenta lärare och att ordna ytterligare lokaler. Viden eventuell minskning av studentantalet finns en motsvarande eftersläpning påkostnadssidan. En slutsats av det senare resonemanget är atteventuella, rimligt stora överskott inte bör dras in, då dessa behövs sombuffert för kommande förändringar. Det är inte heller möjligt att hänvisa tilldet första årets resultat som skäl för ett beslut om sänkta percapita-ersättningar. Sådana slutsatser bör anstå till efter treårsperiodensslut. Den föreslagna sänkningen om , som ärnägot mindre än den generella besparingen för statsförvaltningen i övrigt,skall toUcas som att gmndutbildningen är ett prioriterat område och att desssparbeting måste minimeras. Vad gäller dispositionen av eventueUa ackumuleradeöverskott kommer regeringen att återkomma för diskussioner med varjeberört lärosäte. Först måste emellertid de redovisade uppgiftema iresultaträkningama analyseras och tolkas på ett enhetligt sätt. 5.4 Kapitalförsörjning Prop. Universitetoch högskolor har tidigare och senast för /94 anvisats medel förinköp av inredning och utmstning för hela sin verksamhet under särskildainvesteringsanslag. Viss inredning och utmstning har dessutom finansierats inomverksamhetsanslagen. Övriga statliga myndigheter tillämpade länemodellenenligt kapitalförsörjningsförordningen (1992:406) /94.Den innebär att myndigheten tar upp ett lån i i stäUet föratt finansiera investeringen med anslagsmedel. Investeringsanslagen upphör ochersätts av ett utrymme för länekostnader inom anslagen. Universitet ochhögskolor var undantagna /94 från kravet att lånefinansierasina investeringar i anläggningstiUgångar för förvaltningsändamål, tidigarebenämnda inredning och utmstning. budgetproposition beskrevs den särskildamodell för lånefinansiering som enligt beslut skall tillämpas föruniversitet och högskolor /95. Modellen bygger på attuniversitet och högskolor tar upp lån i motsvarande detbokförda värdet av alla, även delvis avskrivna, anläggningstillgängar förförvaltningsändamål, dvs. även tidigare anskaffad inredning och utmstning.Modellen innebär att anslagen ej behöver justeras för lånekostnader löpandevarje budgetår på det sätt som sker för övriga myndigheter. Kompensation förlånekostnader, amortering och ränta, beräknas och tillförs anslagen vid etttillfälle. Det var inte möjligt att i propositionen ange anslagsbeloppinklusive kompensation för lånekostnader för universiteten och högskolomaeftersom preliminära bokförda värden först mäste redovisas av universitetenoch högskoloma. har bemyndigat regeringen (prop.1993/94:100 bil. 9, bet. l993/94:UbU8, rskr. 1993/94:287) att iregleringsbrevet /95 göra de tekniska justeringar av anslagenoch ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer som följer avtillämpningen av lånemodellen för universitet och högskolor. I regleringsbrev för innevarande budgetår angessåledes den justerade ersättningen för en helårsstudent och nya högre takbeloppi förhållande till vad som angavs budgetproposition. Anslagsökningenlades ut som samma procentuella höjning av hyresdelen för respektiveutbildningsområde. För de konstnärliga respektive idrottsliga utbildningamaberäknades ökningen i relation till de totala anslagen. För forskning ochforskamtbildning ökades beloppen under den för fakultetsanslagen gemensammaanslagsposten Ersättning för lokalhyror. Sammanlagt har nära lagts in,som kompensation för amorteringar och räntor i anslagsbasema, varav cirka 233miljoner kronor för gmndutbildning och för forskningoch forskamtbildning. Fördelningen mellan gmndutbildning och forskning utgickifrån motsvarande fördelning i det sammanlagda preliminära bokförda värdet avanläggningstillgängar som universiteten och högskoloma redovisade för regeringenvåren . budgetproposition angavs vidare attbefintUg forskningsråds- Prop. 1994/95:100 finansierad utmstning skullelånefinansieras. Regeringen har i regeringsbe- Bil. 9 slut den 26 maj 1994meddelat nya riktlinjer. Sådan utmstning har inte länefinansierats ochlärosätena har därför ej erhållit kompensation för amorterings- ochräntekostnader. Till följd av övergången till länefinansiering harvissa universitet och högskolor övergångsvis fått extremt högakostnader. Detta gäller framföraUt i de fall där en mycket stor andel avanläggningstillgångarna har anskaffats för medel som fördelats avregeringen på förslag från dåvarande Universitets- och högskoleämbetet ellerByggnadsstyrelsen. För att kompensera dessa höga kostnader har vissauniversitet och högskolor därför anvisats särskilda medel under budgetåret1994/95. Enligt regeringens bedömning kommer särskilda medel att behöva anvisasytterligare till några lärosäten. Medlen ingär i de föreslagnaanslagsbeloppen för respektive universitet eller högskola. Vidare kommer några universitet och högskolorövergångsvis att få extremt höga länekostnader till följd av stora kommandeanskaffningar av anläggningstillgångar, dvs. inredning och utmstning. Detgäller beslut som fattats av regering och riksdag inom ramen för tidigarehanteringsordning för investeringar i inredning och utmstning. /95 har under anslaget C 45. Vissa särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m. avsatts särskilda medel somutbetalas till respektive lärosätes räntekonto som ett engångsbelopp. Det äravsett att utgöra ersättning för amorteringskostnadema under anskaffningensekonomiska livslängd. Ersättning för räntekostnadema erhålls genom möjlighetenatt fä tillgodoräkna inkomstränta på räntekontot i avvaktan pä att medlenbehöver tas i anspråk. Särskilda medel beräknas behöva anvisas även budgetåren1995/96 och 1997. De enskilda summoma har beräknats med utgångspunkt iurspmngligen av regering och riksdag beräknade investeringsmedel för ett visständamål efter avräkning för erhållna medel. Det sammanlagda beloppet ingår iberäkningama av anslaget C 45, Vissa särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m,m, avseende /96, 5.5 Annan statligt finansierad verksamhet