prop · GH03140 · 1994-01-01 00:00:00 — Så skulle t.ex. produktrådens verksamhet kunna utvecklas och länsstyrelserna få möjlighet att ge förstärkt stimulans till dels innovatörer, dels sådana ut- bildningar som vänder sig till personer med produkt- eller företagsidéer. Ytterligare exempel på insatser som kan bli aktuella är t.ex. mindre konsultcheckar som ställs till små företags förfogande för att höja sin kom- petens inom t.ex. teknik-, marknads- och kvalitetsområdena. Sådana kon- sultcheckar kan t.ex. erbjudas till företag som gör sannolikt att man genom insatsen kommer att öka sysselsättningen eller produktionen. Flera länsstyrelser medverkar redan med hjälp av de regionala ut- vecklingsmedlen i olika generella aktiviteter för att vidga marknaderna. Erfa- renheter från bl.a. ett sydsvenskt underleverantörsprojekt, vilket även beviljats regionalpolitiska medel från , visar att sådana projekt kan vara mycket framgångsrika, redan på kort sikt. För många nystartade företag är en aktiv uppföljning nödvändig för att kunna ge stöd och rådgivning om företaget inte utvecklas enligt den tänkta affärsplanen. Olika former av stöd från t.ex. konsulter och resurspersoner med erfarenhet av att driva företag, är andra exempel på tänkbara åtgärder. Turismsektorn har, som redovisats tidigare (avsnitt 6.5), stor betydelse för sysselsättningen i regionalpolitiskt prioriterade områden och på landsbygden. Genom en engångsinsats finns möjlighet att ge framför allt den småskaliga turismen bättre förutsättningar t.ex. genom samordnade produktutvecklings- och marknadsföringsåtgärder. Genom den nu föreslagna omdisponeringen av medel får länsstyrelserna möjlighet att i en uppåtgående konjunktur stimulera näringslivets tillväxt och därmed öka tillgången på nya arbetstillfällen. Eftersom resultatkraven på länsstyrelserna blir höga, är det nödvändigt att arbeta flexibelt, varför några detaljerade föreskrifter inte bör utformas. Det är regeringens uppgift att utforma de regler som kan komma att krävas. Vi vill ändå här redovisa några allmänna riktlinjer. Utgångspunkten bör vara att varje länsstyrelse får ett beting att uppnå vad gäller att skapa ett antal långsiktiga arbetstillfällen. Regeringen räknar med att insatserna sammantagna bör medverka till att skapa över 4000 nya arbetstill- fällen. Det blir en uppgift för respektive länsstyrelse att med utgångspunkt i länets förutsättningar och i samråd med andra aktörer utforma ett åtgärdsprogram som kan genomföras under /95. Förutom förslaget om ett tillfälligt småföretagsstöd har vi redovisat några exempel på tänkbara åtgärder. Vi vill erinra om den samrådsskyldighet, enligt förordningen om regionalt utvecklingsarbete, som har med länsarbetsnämnden och med den regionala utvecklingsfonden. skall i åtgärdsprogrammet prioritera insatserna så att största möjliga sysselsättningseffekt kan uppnås. kan sedan uppdra åt annan huvudman, t.ex. länsarbetsnämnd, utvecklingsfond, exportråd och privata konsulter, att genomföra åtgärderna. De aktuella insatserna skall stå i överensstämmelse med den regionalpolitiska strategin för respektive län. Vid val av insatser är det an- geläget att behovet av insatser för kvinnors sysselsättning särskilt beaktas. Det bör inte finnas någon begränsning för var i länen insatserna görs. Medlen bidrar till att skapa inomregional balans. För småföretagsstöd gäller som nämnts att bidrag kan erhållas med högst av den kostnad för vilken stöd beviljats. Vid övriga företagsinriktade insatser får den statliga insatsen vara högst av kostnaden och ej heller strida mot regler. Vi vill understryka att den privata finansieringsandelen bör vara så hög som möjligt. Om en åtgärd redan finns bör det regelsystem tillämpas som gäller för ifrågavarande åtgärd. Åtgärderna får inte snedvrida konkurrensen mellan företag. Vidare skall de åtgärder som bekostas med dessa medel kunna genomföras under /95. Den nu föreslagna engångsinsatsen kommer att innebära en extra belastning på länsstyrelserna. Länsstyrelserna bör därför, inom ramen för sitt beting, få an- vända en mindre del av medlen till att bl.a. köpa tjänster för att administrera åtgärderna. Uppföljning och effektmätning av gjorda insatser är viktiga. Regeringen kommer att ställa krav på länsstyrelserna att effekterna av gjorda insatser skall redovisas. Regeringen avser också att uppdra åt att följa upp de olika insatser som görs i länen. Insatserna kommer att utvärderas vad avser effekterna på såväl kort som lång sikt. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att disponera medlen på här föreslaget sätt. I årets budgetproposition (prop. 1993/94:100, bil. 11) har regeringen föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition om regionalpolitiken, för /95 under angivna anslagsrubriker beräkna följande belopp. Regionala utvecklingsinsatser 1 . Täckande av förluster på grund av kreditgarantier till företag i glesbygder m.m. . Ersättning för nedsättning av socialavgifter . Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. . Expertgruppen för forskning om regional utveckling . Kapitaltillskott till en utvecklingsfond för Västnorden . Som en följd av bl.a. de förslag som regeringen lämnat i denna proposition förordar vi, att medel för regional utveckling för /95 ställs till regeringens förfogande över följande anslag och till angivna huvudändamål. Lokaliseringsbidrag m.m. Lokaliserings- och utvecklings- bidrag (centrala beslut) Lån till regionala investment- bolag Regionala utvecklings- Lokaliserings- och utvecklings- insatser bidrag (regionala beslut) Landsbygdsstöd Stöd till kommersiell service Regional projektverksamhet Täckande av förluster på Infriande av kreditgarantier grund av kreditgarantier till företag på landsbygden m.m. Ersättning för nedsättning Täckande av bortfall av social- av socialavgifter avgifter Särskilda regionalpolitiska Infrastrukturåtgärder infrastrukturåtgärder m.m. Teknikspridning m.m. Konsult- och utredningsinsatser Expertgruppen för forskning Initiering och genomförande av om regional utveckling regionalpolitisk forskning (ERU) Kapitaltillskott till en ut- Främjande av näringslivet i vecklingsfond för Västnorden Transportstöd Godstransportstöd för norra Stiftelsen av Norrlandsfondens utlåningskapacitet 1992/93 Utgift 241 413 885Reservation1 300 820 4251) 1993/94 Anslag 350 000 000 1994/95 Förslag 300 000 000 1) De medel som inte var ianspråktagna genom beslut uppgick till . Regeringen föreslår att medel även fortsättningsvis anvisas över detta anslag till följande ändamål: - lokaliserings- och utvecklingsbidrag som beviljas av eller regeringen, - lån till privata regionala investmentbolag, - viss administration, uppföljning och utvärdering av regionalpolitiskt företagsstöd m.m. Vi har tidigare (avsnitt 8.4.1) redogjort för utfallet av stödverksamheten under de senaste budgetåren.Beslut om lokaliseringsbidrag har av och regeringen under /93 fattats för . Utvecklingsbidrag har beviljats med . Ett lån till ett privat regionalt investmentbolag på har beviljats under budgetåret. beviljade utestående lån till detta ändamål uppgår till . För vissa garantiåtaganden gentemot banker har utbetalats , för administration av det regionalpolitiska stödet har utbetalats till i och för uppföljning och utvärdering har använt . uppskattar att behovet av bidragsmedel för centrala beslut under /95 kommer att uppgå till . Uppskattningen bygger delvis på en utökad användning av lokaliserings- och utvecklingsbidragen. menar också att fler regioner i landet bör inplaceras i tillfälligt stödområde. Den ökade efterfrågan på medel, som det sistnämnda skulle innebära, bör enligt kunna med de reservationer som på grund av de senaste årens lågkonjunktur finns på anslaget. Till Lokaliseringsbidrag m.m. har för /94 anvisats ett reservationsanslag på . Efterfrågan på lokaliserings- och utvecklingsbidrag från detta anslag var stor. Trots en successivt ökad delegering av beslutanderätten till länsstyrelserna uppstod därför ofta medelsbrist. anslog därför tidigare regelmässigt ytterligare medel till detta ändamål på tilläggsbudget till statsbudgeten. Den nuvarande lågkonjunkturen har dock inneburit att efterfrågan på stöd i samband med investeringar har minskat. Vi har i det föregående föreslagit olika ändringar av reglerna för lokaliseringsbidrag (avsnitt 8.4.4) och utvecklingsbidrag (avsnitt 8.4.5). Vi har även föreslagit vissa smärre ändringar i stödområdesindelningen (avsnitt 8.2). Vi anser att den ökade efterfrågan som dessa förslag kan komma att innebära väl kan med de medel som inte är ianspråktagna genom beslut. Vi förutser också att en hårdare prioritering mellan olika projekt kan bli nödvändig . För beslut om lokaliserings- och utvecklingsbidrag m.m., som beviljas av och regeringen, beräknar vi, mot bakgrund härav ett medelsbehov av för /95. 1992/93 Utgift 900 791 077Reservation1 230 096 0001) 1993/94 Anslag 1 012 000 000 1994/95 Förslag 1 330 000 000 1) De medel som vid det senaste inte var ianspråktagna genom beslut uppgick till ca , att jämföras med ca . Genom beslut 1990 (prop. 1989/90:76, bet. 1989/90: AU13, rskr. 1989/90:346) har länsstyrelserna möjlighet att inom en given ram använda medlen under detta anslag till lokaliserings- och utvecklingsbidrag, till glesbygdsstöd i form av stöd till företag och kommersiell service samt till regional projektverksamhet. Medlen får även i begränsad utsträckning användas till uppföljning av enskilda stödärenden. Under /93 fattade länsstyrelserna beslut om sammanlagt med följande fördelning mellan ändamålen: - lokaliserings- och utvecklingsbidrag - glesbygdsstöd - regional projektverksamhet Därutöver användes ca för uppföljningsverksamhet. Länsstyrelserna beräknar i sina anslagsframställningar att medelsbehovet för regionala utvecklingsinsatser kommer att öka med sammanlagt för /95 jämfört med innevarande budgetår. Verksamhetens utfall under föregående budgetår skiljde sig inte mycket från det som gällde året innan. Efterfrågan på lokaliserings- och utvecklingsbidrag förblev låg och detta ändamål svarade bara för en femtedel av beslutade belopp. Glesbygdsstödet ökade obetydligt medan projektverksamheten ökade med ca . Denna svarade för hälften av ianspråktagna medel. En ökad aktivitet i ekonomin torde leda till att investeringsviljan främjas och därmed att efterfrågan på lokaliserings- och utvecklingsbidrag åter ökar. Vi har tidigare (avsnitt 8.4) föreslagit utökade möjligheter att lämna lokaliserings- och utvecklingsbidrag. Vi har också föreslagit inrättandet av ett landsbygdsstöd (avsnitt 7.3). Vi bedömer att dessa förslag kommer att öka efterfrågan på medel från anslaget. Ökad efterfrågan följer också av de förbättringar av stödet till kommersiell service som vi föreslagit i avsnitt 7.4, samt av det intensifierade utvecklingsarbetet för landsbygden (avsnitt 7.2). Kraven på länsstyrelserna att prioritera mellan olika åtgärder inom en given ram torde således öka. Med de förändringar vi föreslagit kommer länsstyrelserna under detta anslag att fr.o.m. /95 disponera medel för följande ändamål: - Lokaliserings- och utvecklingsbidrag - Landsbygdsstöd - Stöd till kommersiell service - Regional projektverksamhet - Uppföljning Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att fördela anslaget mellan länen efter de regionala problemens svårighetsgrad och utfärda de föreskrifter som krävs. Vi vill dock för information något beröra hur vi avser att delvis förändra fördelningen av medlen till länsstyrelserna och då särskilt när det gäller regional projektverksamhet. Vi har tidigare (avsnitt 9.2) lyft fram behovet av att länsstyrelserna har en strategi för sitt utvecklingsarbete och därmed också för medelsanvändningen under detta anslag. Vi har också betonat betydelsen av länsgränsöverskridande samarbete. Vi avser att inledningsvis fördela medel till länen inför det nya budgetåret i ungefär samma omfattning som . bör sedan fördela medlen mellan redovisade ändamål baserat på en genomarbetad strategi. Länsstyrelserna skall därvid beakta de riktlinjer som vi tidigare angett under olika avsnitt. Vi vill särskilt understryka behovet av förstärkta glesbygds- och landsbygdsinsatser samt åtgärder för kvinnor. har regeringen avsatt ett visst belopp från anslaget för senare fördelning under ett budgetår till bl.a. projekt som inneburit samarbete mellan länsstyrelser. I fortsättningen avser vi avsätta ett betydligt större belopp för senare fördelning, där det tidigare redovisade kravet på programarbete höjs. Exempel på insatser som länsstyrelserna bör kunna ansöka om medel till på grundval av program är, som tidigare nämnts, kompetenshöjande åtgärder, genomarbetade landsbygdsprogram samt samarbete mellan länsstyrelser. Vi förutsätter givetvis då att berörda länsstyrelser, som söker särskilda medel, prioriterat detta programarbete även inom ramen för de redan tilldelade ordinarie medlen. Vi räknar också med, som tidigare nämnts i avsnitt 9, att höja den del av anslaget som får användas till uppföljning. Vi nämnde där också att regeringen senare kommer att överväga om medlen även skall kunna användas för andra uppgifter, t.ex. utvärdering. Mot bakgrund av behovet av förstärkta insatser för regional utveckling samt för ökad sysselsättning och tillväxt bedömer vi att anslaget bör räknas upp med . I vissa län är efterfrågan på medel för lokaliserings- och utvecklingsbidrag samt glesbygdsstöd redan för innevarande budgetår så stor att medelsbrist uppstått eller kan väntas senare i vår. För att kunna ta till vara de möjligheter till investeringar och tillväxt som redan nu föreligger föreslår vi att ytterligare tillförs detta anslag på tilläggsbudget för att disponeras redan under innevarande budgetår. Regeringen avser att finansiera detta förslag genom att föra bort motsvarande belopp från anslaget B 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder under innevarande budgetår. Täckande av förluster på grund av kreditgarantier till företag på landsbygden m.m. 1992/93 Utgift 15 299 828 1993/94 Anslag 1 000 1994/95 Förslag 1 000 Från anslaget betalas utgifterna för att infria statliga garantier för lån till företag i glesbygder och lån till kommersiell service enligt förordningen (1990:643) om glesbygdsstöd. Vidare betalas från anslaget utgifterna för att infria garantier för lån som har lämnats enligt förordningen (1985:619) om glesbygdsstöd (upphävd 1990:643), enligt förordningen (1979:638) om statligt stöd till glesbygd (upphävd 1985:619), enligt förordningen (1973:608) om statligt stöd till kommersiell service i glesbygd (upphävd 1980:877) samt enligt förordningen (1976:208) om statligt stöd till skärgårdsföretag och förordningen (1978:465) om särskilt stöd till lantbruksföretag i vissa glesbygder (upphävda 1979:638). Samtliga länsstyrelser utom de i , och har inkommit med anslagsframställningar. Sammanlagt föreslår länsstyrelserna en engagemangsram t.o.m. /95 på . skedde en övergång till engagemangsram för kreditgarantier till företag i glesbygder m.m. (prop. 1984/85:115, bet. 1984/85: AU13, rskr. 1984/85:354). Engagemangsramen skall successivt byggas upp tills den uppgår till . Länsstyrelsernas utrymme för ny kreditgivning skapas dels genom amorteringar av lån med statliga kreditgarantier som beslutats efter , dels genom den successiva uppbyggnaden av en engagemangsram för respektive län. Förluster till följd av infriade garantier ger inte utrymme för ny garantigivning. Vi har tidigare (avsnitt 7.3) föreslagit att det nya landsbygdsstödet bör omfatta möjlighet att lämna kreditgaranti för lån. Eftersom detta stöd kommer att kunna lämnas i större geografiska områden än det nuvarande glesbygdsstödet, i regionalpolitiska stödområden och på landsbygden, bör anslaget fortsättningsvis benämnas Täckande av förluster på grund av kreditgarantier till företag på landsbygden m.m. Även i fortsättningen omfattar garantigivningen stödet till kommersiell service. För tiden fram t.o.m. /94 är engagemangsramen fastställd till . Vi bedömer att efterfrågan på kreditgarantier kommer att öka bl.a. som en följd av förslaget om ett nytt landsbygdsstöd. Ramen bör för tiden fram t.o.m. /95 därför utökas till . Anslaget bör för nästa budgetår tas upp med oförändrat belopp, . Ersättning för nedsättning av socialavgifter 1992/93 Utgift 406 802 217 1993/94 Anslag 500 000 000 1994/95 Förslag 500 000 000 Från anslaget, som disponeras av , täcks fr.o.m. bortfall av avgiftsinkomster till följd av tillämpning av lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter. Enligt denna lag skall den procentsats efter vilken arbetsgivaravgifter respektive egenavgifter sammanlagt beräknas t.o.m. sättas ned för verksamheter inom vissa näringsgrenar som bedrivs i stödområde 1. I de delar av som inte ingår i stödområde 1 skall nedsättningen vara t.o.m. och i de områden i stödområde 2 som omfattas av nedsättningen skall nedsättningen vara t.o.m. . beräknar med utgångspunkt från gällande regler medelsbehovet till för /95. Vi har tidigare (avsnitt 8.5.1) föreslagit att systemet med nedsatta socia- lavgifter skall behållas oförändrat men att en smärre geografisk utvidgning skall ske av stödområde 1. Vi beräknar bortfallet av avgiftsinkomster genom nedsättning av socialavgifter till oförändrat belopp, , under /95. 1992/93 Utgift 203 339 140 1993/94 Anslag 200 000 000 1994/95 Förslag 250 000 000 Över anslaget anvisas medel för sysselsättningsbidrag enligt förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd. Vi har tidigare (avsnitt 8.4.1) redogjort för utfallet av verksamheten med sysselsättningsbidrag . beräknar, utifrån nuvarande regler, medelsbehovet till för /95. Vi föreslår, såsom tidigare redovisats i avsnitt 8.4.6, att bidragsbeloppen, för att stärka sysselsättningsutvecklingen, höjs både i stödområde 1 och 2. Därmed beräknas medelsbehovet för sysselsättningsbidrag öka med till för /95. 1992/93 Utgift 137 156 514Reservation413 936 9141) 1993/94 Anslag 179 900 000 1994/95 Förslag 180 700 000 1) De medel som inte var ianspråktagna genom beslut uppgick till . Från anslaget betalas utgifterna för särskilda regionalpolitiska insatser i prioriterade regioner. Ingen myndighet lämnar anslagsframställning för detta anslag i sin helhet. För innevarande budgetår disponerar av anslaget för viss projektverksamhet. Verket har för nästa budgetår begärt ett oförändrat belopp. Medlen på anslaget skall användas till åtgärder för att förbättra förut- sättningarna för utvecklingen i regionalpolitiskt prioriterade regioner. Särskilt uppmärksammas behovet av åtgärder i vissa regioner som drabbas av svåra strukturomvandlingsproblem. Från anslaget har t.ex. medel utbetalats för särskilda insatser i kommun. Ytterligare utbetalningar för detta ändamål kommer att göras. Vidare används medel från anslaget för regionalpolitiskt prioriterade projekt inom olika samhällssektorer. Det bör som vara en uppgift för regeringen att närmare besluta om hur medlen under anslaget skall disponeras mellan olika regioner och ändamål. Regeringen avser bl.a. att senare besluta om insatser för att stimulera utvecklingsarbetet vad gäller profilering och kompetensutveckling vid de mindre och medelstora högskolorna samt vissa gymnasieskolor. Regeringen är också beredd att tillföra medel för förstärkning av viss forskning. Vidare avser regeringen att besluta om stöd till tidig finansiering av teknikprojekt (se avsnitt 8.7.2) i regionalpolitiskt prioriterade regioner samt ytterligare åtgärder för att attrahera utländska investeringar till (se avsnitt 8.7.7). Dessa åtgärder bör finansieras från detta anslag. Den verksamhet som bedriver med medel från anslaget bör i första hand inriktas på insatser som berör flera regioner och där fungerar som initiativtagare och samordnare. arbete skall bedrivas utifrån ett könsperspektiv och insatserna skall utformas så att de kommer både kvinnor och män till del. Vidare skall , som vi tidigare angivit i avsnitt 9.3.1, avsätta medel för ett nationellt resurscentrum för kvinnor. bör vidare ges ett ökat ansvar att pröva ansökningar och besluta om stöd till olika utvecklingsprojekt. Regeringen bör endast pröva sådana ärenden som är av principiell karaktär eller som kräver medverkan från flera departement. 1992/93 Utgift 18 773 898Reservation5 599 790 1993/94 Anslag 17 000 000 1994/95 Förslag 20 000 000 Myndigheten började sin verksamhet och har varit under uppbyggnad. Myndigheten, som finns i , har till uppgift att verka för förbättring av glesbygds- och landsbygdsbefolkningens levnadsförhållanden i olika delar av landet med tyngdpunkt i skogslänens inre delar samt i skärgårdsområdena. lämnade en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1993/94-1995/96. I sin förenklade anslagsframställning för /95 begär myndigheten oförändrat anslag men med en pris- och löneuppräkning. Vidare vill myndigheten att restriktionen i medelsanvändningen, att ca två tredjedelar av anslaget skall användas till projektkostnader, skall tas bort eller i andra hand ändras till att avse hälften. Myndigheten skall enligt sin instruktion särskilt 1. bedriva utredningsverksamhet, 2. verka för central sektorssamordning, 3. lämna information och råd i glesbygdsfrågor, 4. initiera och medverka i projekt av pilotkaraktär av betydelse för glesbygdens utveckling, 5. genomföra central uppföljning och utvärdering av glesbygdsinsatser, 6. samverka med andra organ i utvecklingen av glesbygden. Med dessa direktiv har getts i uppgift att utifrån ett helhetsperspektiv arbeta med glesbygdsfrågor. Myndigheten bör därmed kunna bli en stark kraft i och för glesbygden. Vi har tidigare (avsnitt 9.3) redovisat vår syn på roll när det gäller ansvar för utvecklingsinsatser på central nivå och inskränker oss här till anslagsspecifika frågor. I avsnitt 7.2 har vi betonat vikten av kompetensutveckling och erfarenhetsöverföring på central nivå, inte minst när det gäller mark- nadsföringsfrågornas betydelse för landsbygdsutvecklingen. Vi konstaterade där att deltar i ett sådant utvecklingsarbete inom vid och att myndigheten bör tilldelas för ökad medverkan i detta arbete. Utöver nämnda påslag bör myndighetens anslag höjas något för bl.a. pris- och löneuppräkning. Vad gäller myndighetens begäran om att friare få disponera anslaget mellan förvaltnings- och projektkostnader vill vi anföra följande. Vi anser att de restriktioner som funnits varit motiverade under myndighetens uppbyggnadsskede. är vi medvetna om att uppdelningen med hänsyn till myndighetens verksamhet ibland blir konstlad och inte alltid underlättar en rationell uppläggning av arbetet. Genom bättre resultatstyrning via bl.a. regleringsbrevet med krav på resultatredovisning bör regeringen fortsättningsvis kunna överlåta på myndigheten att själv göra en lämplig avvägning mellan förvaltnings- och projektmedelsdelen för att uppnå ett effektivt utnyttjande av anslaget. För de två återstående åren av gällande budgetcykel bör en planeringsram om per budgetår gälla. Vad gäller anslagskonstruktionen bör för myndigheten, liksom för de flesta andra myndigheter inom statsförvaltningen, ske en övergång från reservationsanslag till ramanslag. Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) 1992/93 Utgift 5 519 631Reservation827 310 1993/94 Anslag 6 065 000 1994/95 Förslag 6 500 000 Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) har till uppgift att initiera och samordna forskning på regionalpolitikens område samt se till att forskningresultaten blir kända och tillgängliga för olika intressenter. är placerat i . ERU beräknar medelsbehovet för /95 till . Regeringens överväganden i fråga om verksamhetsinriktningen har tidigare redovisats i avsnitt 10. För /95 beräknar vi medelsbehovet till . Vad gäller anslagskonstruktionen bör för ERU, liksom för de flesta andra myndigheter inom statsförvaltningen, en övergång ske från reservationsanslag till ramanslag. Kapitaltillskott till en utvecklingfond för Västnorden 1992/93 Utgift 4 952 781 1993/94 Anslag 4 200 000 1994/95 Förslag 7 300 000 Från anslaget betalas kapitaltillskott till en nordisk ut- vecklingsfond för Västnorden.