prop · GH03166 · 1994-01-01 00:00:00 — Vidare har SJ:s inkomster från statens köp av persontrafik på järnväg minskat som en följd av att upphandlingen numera sker i konkurrens. infördes mervärdesskatt på persontrafik, vilket bedöms ha minskat SJ:s trafikintäkter med ca och även åren därefter påverkat intäkterna negativt. präglas slutligen av den allmänna nedgången i svensk ekonomi med dess konsekvenser för hela transportbranschen. Regeringen föreslår i denna proposition att det statliga bannätet öppnas för konkurrens från . Förslaget innehåller regler som syftar till att garantera att trafikledning, banfördelning och utnyttjande av gemensamma funktioner inom järnvägsområdet sker på kon- kurrensneutrala och icke-diskriminerande villkor. Förslaget, som redovisas i avsnitt 3, innebär att SJ tills vidare kommer att sköta den operativa trafikledningen och tidtabellsuppbyggnaden medan en ny tillsynsmyndighet ges rollen att utöva tillsyn och ansvara för t.ex. banfördelning. Regeringens bedömning är att SJ:s nuvarande organisation inte kommer att påverkas i någon större utsträckning av avregleringen i den form som regeringen föreslagit. Förutsättningarna för nya operatörer att etablera sig på persontrafikområdet bedöms vara störst i fråga om den upphandlade trafiken. Nuvarande avtal mellan SJ och trafikhuvudmän samt med staten är emellertid i flera fall bundna . Det innebär att effekterna för SJ:s persontrafik förväntas bli små. Förutsättningarna för konkurrens på godstransportmarknaden bedöms vara störst i systemtågstrafiken. Flertalet avtal om systemtågstransporter är av kortare karaktär än avtalen på persontrafikområdet. Större trans- portföretag skulle också kunna etablera egen kombitrafik. Kombitrafiken kan även komma att bli intressant för nya aktörer. SJ har beräknat den totala negativa resultateffekten inom persontrafik- och godstransportområdena till följd av avregleringen av järnvägstrafiken till . Regeringens bedömning är dock att det ökade konkurrenstrycket även kommer att resultera i positiva effekter för SJ i form av minskade kostnader och eventuellt ökad trafik. Långväga busstrafik är ett reellt alternativ till järnvägstrafik på flera sträckor och stråk runt om i landet. Enligt SJ:s uppskattningar skulle en fullständigt fri etableringsrätt för långväga busstrafik innebära en resultatförsämring för SJ:s Persontrafikdivision med i storleksordningen . Järnvägssektorn genomgår en period av förändringar på grund av det omfattande investeringsprogram i infrastrukturen som beslutat om. Ett modernt bannät kommer successivt att tas i bruk runt om i landet under det närmaste årtiondet. Det är angeläget att infrastrukturen utnyttjas effektivt. Avreglering av järnvägstrafiken är, såsom framhållits i denna proposition, en åtgärd som syftar till att stärka järnvägssektorns konkurrenskraft gentemot andra trafikslag. Etablering av långväga busstrafik regleras i yrkestrafiklagen (1988:263). Enligt denna lag skall tillstånd till långväga busstrafik inte meddelas om järnvägsföretag eller trafikhuvudmän kan visa att deras trafik skadas i betydande mån. Om en avsevärt bättre trafikför- sörjning uppnås genom den sökta trafiken, skall tillstånd dock beviljas. Ett antal ansökningar om etablering av långväga busstrafik ligger för avgörande hos regeringen. Regeringen prövar varje ärende för sig i enlighet med yrkestrafiklagen. En preliminär bedömning är att tillstånd inte kan ges i ett antal fall. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att etablering av långväga busstrafik kommer att ha en mer begränsad resultateffekt än vad som angetts av SJ. 4.3 Mål och huvudinriktning för Regeringens förslag: - SJ skall koncentrera verksamheten till en fortsatt affärsmässig utveckling av järnvägstrafiken. Verksamheter som inte bidrar till detta bör avskiljas. - SJ skall satsa på järnvägsprodukter med långsiktig konkurrenskraft och utveckla dessa till uthållig lönsamhet. - Målsättningen är att skall uppvisa en avkastning på eget kapital efter schablonskatt () på lägst . - Soliditeten (inkl. borgensåtaganden och leasing) för skall senast vid utgången av uppgå till lägst . - Självfinansieringsgraden inkl. avyttringar i skall under räkenskapsåren 1994-1996 i genomsnitt vara lägst . - Den här föreslagna inriktningen och målen för skall gälla från till och med utgången av . - Regeringen skall till redovisa hur SJ:s verksamhet utvecklas i förhållande till de uppställda målen. Skälen för regeringens förslag: I syfte att stärka lönsamhet och konkurrenskraft krävs enligt regeringens bedömning fortsatta åtgärder i form av omstrukturering, rationalisering och avyttring av verksamheter som inte hör samman med järnvägsverksamheten. Åtgärdsprogrammet bygger på att SJ drivs inom ramen för affärsverksformen under ytterligare en treårsperiod. Frågan om SJ:s associationsform bör ånyo prövas inför utgången av . I samband med bokslut genomfördes en nedskrivning av rullande materiel på ca samt en motsvarande uppskrivning av fastighetsbeståndet, som hade ett samlat bokfört värde om ca . En stor del av marknadsvärdet representeras emellertid av fastigheter som hyrs ut inom , fas- tigheter som på dagens fastighetsmarknad synes ha små möjligheter att finna alternativa hyresgäster. Marknadsvärdet på fastighetsbeståndet är därmed svårbedömt. har SJ haft bemyndigande att avyttra tillgångar, bl.a. fastigheter, för att täcka t.ex. omstruktureringskostnader och konsolidering av balansräkningen. Utvecklingen på bl.a. fastighetsmarknaden har emellertid begränsat denna möjlighet. har investeringsnivån i affärsverket varit hög. Järnvägsrörelsens självfinansieringsförmåga samt koncernbidrag och utdelningar från AB Swedcarrier har bidragit till finansiering av investeringarna. Ny rullande materiel har delvis finansierats genom s.k. operationell leasing. Det egna kapitalet ökade med från till . I samband med bokslut gjordes i affärsverket särskilda avsättningar för omstrukturering av godstrafik, eftersatt underhåll, ombyggnationer samt arbetsmiljöförbättringar med ca . genomfördes en fastighetsaffär, s.k. sale-and-lease-back, som gav en reavinst på ca . avsattes dessutom en reserv om avseende övertalig personal. De sammanlagda avsättningarna har således varit större än reavins- ten. Vid utgången av var soliditeten (inkl. leasing) i affärsverket att jämföra med det av fastlagda kravet på (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:TU32, rskr. 1990/91:316). Soliditeten i koncernen var att jämföra med kravet på . Prognosen för ger en soliditet på affärsverksnivå på resp. på koncernnivå. Den försämrade soliditeten, ställd mot krav, är enligt regeringens bedömning otillfredsställande. Mot bl.a. denna bakgrund krävs ytterligare åtgärder i SJ . Förutom fortsatt rationalisering och modernisering krävs ytterligare koncentration av verksamheten till järnvägstrafiken. Verksamheter i koncernen som inte bidrar till en affärsmässig utveckling av järnvägstrafiken bör avyttras. Fortsatt koncentration och utveckling av järnvägsprodukter som har en långsiktig konkurrenskraft skall ske. Åtaganden i form av investeringar i rullande materiel bör göras med utgångspunkt i den långsiktigt lönsamma trafikens behov och i takt med infrastrukturens utbyggnad. Målsättningen är att , efter , skall ha en tillräckligt stark ekonomisk och finansiell ställning för att kunna bolagisera affärsverket. Detta innebär att koncernen skall ha en uthållig marknadsmässig lönsamhet. Vidare skall koncernen ha en sund finansiell ställning med en balans mellan rörelserisken och den finansiella risken. För innebär detta att följande målsättningar och krav har fastställts. Målsättningen är att koncernen, , skall uppvisa en avkastning på eget kapital efter schablonskatt () på lägst . Soliditeten (inkl. borgensåtaganden och leasing) skall stärkas och senast vid utgången av uppgå till lägst för koncernen. Självfinansieringsgraden inkl. avyttringar i skall under räkenskapsåren 1994-1996 i genomsnitt vara lägst . De föreslagna målen och kraven samt den föreslagna huvudinriktningen för bör gälla från till och med utgången av . Den affärsplan som SJ presenterat för regeringen visar att det finns förutsättningar för SJ att uppfylla de krav och målsättningar som här angivits för verksamheten. De risker som finns är bl.a. beroende på hur den allmänna konjukturen utvecklas samt på och i vilken takt åtgärder inom produktionen kan genomföras. ökar förutsättningarna för en gynnsam utveckling av järnvägstrafiken i SJ till följd av den beslutade höjningen av investeringsnivån i järnvägssystemet (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446). Beslutet innebär att nya eller upprustade banor med en mycket hög teknisk standard kommer att kunna tas i bruk och . Åtgärderna innebär bl.a. anpassning till snabbtågstrafik på huvudnätet, dubbelspårutbyggnader och andra kapacitetsförstärkningar för person- och godstrafik samt investeringar i säkerhetsanordningar. Satsningen ger SJ stora utvecklingsmöjligheter framöver och bedöms få positiv effekt på trafikens utveckling då några av de mer centrala infrastrukturinvesteringarna är genomförda (, m.m.). Regeringen avser att återkomma till med en redovisning av den förväntade utvecklingen i SJ fram . 4.4.1Hittillsvarande befogenheter och utnyttjade bemyndiganden I trafikpolitiska beslut erhöll regeringen och SJ vissa befogenheter i frågor som ansågs vara av betydelse för genomförandet av rekonstruktionen av SJ . Befogenheterna har modifierats något . En sammanställning över de befogenheter som gäller finns kompletteringsproposition (prop. 1992/93:150 bil. 5, bet. 1992/93:TU39, rskr. 1992/93:445). I enlighet med beslut (rskr. 1992/93:445) gäller dessa t.o.m. . Regeringen har löpande till redovisat hur vissa bemyndiganden har utnyttjats. I det följande redovisas SJ:s utnyttjande av ram för försäljning samt av anslaget Ersättning till SJ i samband med utdelning från AB Swedcarrier. för försäljning av fast egendom och aktier Av en total ram på för SJ:s försäljning av fast egendom och aktier har utnyttjats. Inga större försäljningar har skett . Belastning av anslaget Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier Anslaget får belastas med högst det belopp som AB Swedcarrier måste betala i skatt för att affärsverket SJ skall kunna tillgodogöras vinst från avyttring av verksamhet inom . Anslaget motiveras med att det inte råder något skattemässigt koncernförhållande mellan SJ och AB Swedcarrier. Anslaget belastades med totalt under budgetåren 1988/89-1991/92. Under /93 har anslaget inte utnyttjats. Under /94 beräknas anslaget belastas med . 4.4.2Förslag till befogenheter för regeringen och SJ m.m. Regeringens förslag: - Regeringen bemyndigas att godkänna avtal som SJ träffar om försäljning av fast egendom och aktier inom en ram på . - Regeringen bemyndigas att fastställa beloppsgräns för försäljning av fast egendom och aktier från SJ. - Regeringen bemyndigas att godkänna aktieöverföringar mellan affärsverket SJ och AB Swedcarrier. - Regeringens och SJ:s bemyndiganden att besluta i organisationsfrågor vidgas till att omfatta avyttring av verksamhetsgrenar . - SJ får disponera överskott i sin verksamhet utan att inleverera avkastning på verkets statskapital. - SJ får tillföras utdelning från AB Swedcarrier . - SJ får tillföras det belopp som AB Swedcarrier betalar i skatt till följd av att koncernbidrag inte kan ges . Det nuvarande tusenkronorsanslaget under Kommu- nikationsdepartementets huvudtitel, Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier, föreslås därmed kvarstå under /95. - SJ får låna i inom en ram om under /95. - De här föreslagna befogenheterna för regeringen resp. för SJ föreslås gälla fr.o.m. till och med utgången av . - Regeringen skall till redovisa hur här angivna befogenheter har utnyttjats. Skälen för regeringens förslag: SJ driver statlig affärsverksamhet inom ramen för affärsverksformen. Detta innebär bl.a. att SJ:s ekonomiska omslutning inte redovisas över statsbudgeten. SJ är emellertid en integrerad del av den statliga verksamheten och fungerar som förvaltare av statlig egendom. Enligt regeringsformens bestämmelser får statens medel inte användas på annat sätt än bestämt. Statens medel står till regeringens förfogande. Som en följd av detta skall investeringar och finansieringen av dessa ytterst beslutas av . För affärsverken gäller också särskilda bestämmelser om förvärv och försäljning av fast egendom samt om förvärv, försäljning och bildande av bolag. Regelverket har delvis anpassats till förhållandena inom resp. affärsverk. I och med bolagiseringen av och återfinns endast tre affärsverk inom ansvarsområde nämligen SJ, och . Genom trafikpolitiska beslut har SJ särbehandlats som affärsverk i frågor som rör bl.a. försäljning av fast egendom och aktier. SJ:s investeringar redo- visas, till skillnad från och , inte över statsbudgeten och skall således inte godkännas av . Avsikten med en i vissa frågor modifierad beslutsordning inom SJ-området är att underlätta omstrukturering av verksamheterna i koncernen. Syftet är också att verksamheten skall kunna drivas under så bolagsliknande förhållanden som möjligt inom ramen för affärsverksformen. Regeringen anser att beslutsordningen, såsom den formades trafikpolitiska beslut med modifieringar i enlighet med kompletteringsproposition, i huvudsak bör ligga fast . En strategisk del i åtgärdsprogrammet avser avyttring av fastigheter och aktier i . Såsom angivits i huvudinriktningen för SJ bör affärsgrenar i koncernen som inte bidrar till en affärsmässig utveckling av järnvägstrafiken avskiljas. Det är angeläget att beslutsordningen avseende försäljning av fast egendom och aktier i är smidig som regeringen har kontroll över avyttringarna. föreslås bemyndiga regeringen att godkänna avtal som SJ träffar om försäljning av fast egendom och aktier. Bemyndigandet bör avse försäljningar inom en ram på . Regeringen bemyndigas att i sin tur delegera viss försäljning av fast egendom och aktier till SJ. Delegeringen bör beloppsbegränsas. Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma reglerna för detta. föreslås bemyndiga regeringen att godkänna aktieöverföringar mellan affärsverket SJ och AB Swedcarrier . Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma reglerna för detta. Verksamheter inom koncernen som inte är av direkt järnvägskaraktär och som inte bidrar till att stärka och stödja järnvägsverksamheten bör avyttras. För detta ändamål bör mandat enligt järnvägspolitiska beslut att SJ fritt får bestämma över sin organisation vidgas. Regeringen bör således få bemyndigande att medge att SJ avyttrar verksamheter. Staten som ägare av SJ föreslås avstå från utdelning , dvs. SJ bör få disponera överskott i sin verksamhet utan att inleverera avkastning på verkets statskapital. SJ föreslås vidare få möjlighet att tillgodogöra sig utdelning från AB Swedcarrier. Eftersom Swedcarrier inte står i ett skatterättsligt kon- cernförhållande till affärsverket SJ kan medel från en försäljning av dotterbolag i AB Swedcarrier inte överföras till SJ i form av obeskattade koncernbidrag. SJ bör även kompenseras för detta genom ett formellt tusenkronorsanslag under Kommunikations- departementets huvudtitel. Från anslaget får SJ tillföras det belopp som AB Swedcarrier erlagt i skatt till följd av att koncernbidrag inte kan ges. Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma villkoren för anslaget. Affärsverken har rätt att inom en ram som beslutas av låna i (prop. 1990/91:29, bet. 1990/91:FiU4, rskr. 1990/91:38). För /95 föreslår regeringen att ramen för SJ:s upplåning i sätts till . Behov av upplåning i utländsk valuta utöver normala leverantörskrediter kan medges inom en ram som fastställs av regeringen (rskr. 1990/91:38). Regeringen beslutade om en ram för SJ:s upplåning i utländsk valuta för ett svenskt motvärde om . Ramen har utnyttjats med maximalt 900 mil- joner kronor. Regeringen kommer senare att fastställa ramen för SJ:s upplåning i utländsk valuta. Målen och huvudinriktningen för samt kraven på verksamheten har föreslagits att gälla från till och med utgången av . Regeringen anser att befogenheterna för regeringen och SJ bör gälla . förutsätts dock godkänna en ram för SJ:s upplåning i . 4.5 , några nyckeltal består av affärsverket SJ med tillhörande bolag samt . består av Persontra- fikdivisionen, Godstransportdivisionen, Maskindivisionen och Fastighetsdivisionen. Maskindivisionen är i huvudsak en serviceenhet till Persontrafikdivisionen och Godstransportdivisionen. Fastighetsdivisionens intäkter kommer framför allt från SJ:s interna enheter. Dessutom finns staber för ekonomi och finans, försvar, information, strategisk utveckling m.m. samt särskilda enheter för trafikledning, data och städservice. Omsättningen uppgick till ca i koncernen varav ca avsåg affärsverket. Redovisat resultat efter finansnetto uppgick till för koncernen resp. för affärsverket. En första prognos för visar på ett resultat efter finansnetto för koncernen på ca samt för affärsverket på ca . Avkastningen på eget kapital efter skatt () för koncernen resp. för affärsverket uppgick till resp. . Soliditeten (inkl. leasing) vid utgången av uppgick till för koncernen samt till för affärsverket. Koncernens totala investeringar uppgick till ca varav affärsverkets andel var ca . Investeringarna avsåg i huvudsak rullande materiel och fasta anläggningar. Medelantalet anställda i koncernen uppgick till ca 31 600, varav ca 17 400 i affärsverket. SJ har lämnat en affärsplan till regeringen för verksamheten (dnr K94/300/1). Resultatet för koncernen efter finansnetto uppgår enligt planen till ca vid ut- gången av . Denna resultatnivå motsvarar en avkastning på eget kapital efter skatt för koncernen på . Åtgärdsprogrammet i affärsplanen bygger på fortsatta rationaliseringar i kombination med prisökningar, neddragning av investeringar i förhållande till tidigare planer samt på frigörelse av kapital genom avyttring av fast egendom och aktier. Soliditeten stärks successivt . I planen har effekter av avreglering av järnvägstrafiken, i den form som föreslås i denna proposition, beaktats. Resultat- och lönsamhetsutvecklingen i 1993-1996 (Mkr). Resultat efter finansnetto550 500 840 Avkastning på eget kapital efter skatt () Soliditet inkl. borgens- åtaganden och leasing I det följande redovisas översiktligt verksamheten i affärsverket i enlighet med . Persontrafiken består av egentrafik, entreprenad- eller avtalstrafik och expressgods. Egentrafiken svarar för av persontrafikens trafikin- täkter. Entreprenad- och avtalstrafiken svarar för och expressgodset för de resterande av intäkterna (). SJ har ingått avtal om entreprenadtrafik med trafikhuvudmännen och med staten inom ramen för statens köp av persontrafik. Avtalsperioderna varierar från mycket långa avtal till avtal som förlängs med i taget. löper ett antal trafik- huvudmannaavtal ut (se avsnitt 3.2). är att utveckla egentrafik som är långsiktigt konkurrenskraftig, t.ex. snabbtågstrafik mellan och , samt egentrafik som i kombination med entreprenadtrafik kan bli lång- siktigt attraktiv, t.ex. . SJ skall vidare med krav på lönsamhet driva sådan entreprenadtrafik som inte är nära knuten till egentrafiken, t.ex. vissa länsbanor. Trafik som inte bedöms kunna bli lönsam förutsätts offereras till staten som upphandlar interregional persontrafik på järnväg. bedöms snabbtåg kunna sättas in på bl.a. () och på Ostkustbanan (). Investeringar i persontrafikfordon för , , samt i regionaltåg i ingår ej i affärs- planen . Endast redan beslutade investeringar i ny rullande materiel, bl.a. X2000, ingår i planen. I planen ligger ett kostnads- besparingsprogram på i storleksordningen . Godstransporterna avser vagnslasttransporter (inrikes och utrikes), kombitrafik och systemtågstransporter inkl. malmtransporterna för . Vagnslasttransporterna svarar för av godstransportintäkterna. Systemtransporter inkl. malmtransporterna svarar sammantaget för av intäkterna. Kombitrafik samt post svarar för av intäkterna (). Strategin för vagnslasttrafiken är att utveckla trafiken i de delar av nätverket där det finns förutsättningar för företagsekonomisk lönsamhet. Nätverket består av elva s.k. taxepunkter. På sådana matarlinjer eller tågbildningsorter där lönsamhet trots omstrukturering inte kan uppnås avser SJ att lägga ner verksamheten eller överlåta den till matarbolag. Strategin för systemtågen är starkt kopplad till den för vagnslasttransporterna. Avsikten är att i så stor utsträckning som möjligt omvandla vagnslaster för en eller flera kunder med sammanfallande transportbehov till slutna systemtåg. I planen ligger ett omfattande rationaliseringsprogram på ca dels i form av s.k. basrationalisering, dels i form av strukturella åtgärder med punktinsatser. Det nuvarande nätverket för vagnslasttransporter kan komma att påverkas av omstruktureringsarbetet. Inom kontinenttrafiken kommer verksamheten även att inriktas på att skapa fler direkttåg till och från kontinenten. SJ avser att etablera ytterligare gemensamma bolag med utländska järnvägar som ett led i arbetet med att utveckla kontinenttrafiken och sänka transitkostnaderna samt att förbättra marknadsföringen avseende kvalitet och service. Trafikledningen är organiserad i en enhet fristående från divisionerna. fortgår arbetet med att effektivisera tågplanearbetet. Tågplaneringen för SJ ligger i en särskild enhet som en del av SJ:s säkerhets- organisation. Inom verksamheten för reparation, underhåll och service av lok och vagnar bedöms en fortsatt anpassning av verksamheten till följd av järnvägstrafikens ändrade struktur, bl.a. på godstrafikområdet. Dataverksamheten kommer att koncentreras till fortsatt utveckling av biljettbokningssystem, bokningssystem för gods- transporter och transportinformation. Regeringens bedömning: En systematisk uppföljning av SJ:s verksamhet jämfört med av regeringen och uppställda mål och krav bör ske . Skälen för regeringens bedömning: Erfarenheterna från visar på bristande kontinuitet i statsmakternas uppföljning av uppställda mål och krav. Regeringen avser att skärpa uppföljningen av SJ:s verksamhet utifrån de mål och krav som angivits av regering och riksdag. SJ:s möjligheter att uppnå de övergripande mål m.m. som angivits i denna proposition bör analyseras fortlöpande bl.a. utifrån konjunkturutvecklingen och politiska beslut som kan förändra förutsättningarna. Det är en uppgift för regeringen att till redovisa utvecklingen i i förhållande till de mål m.m. som här redovisats samt att redovisa hur givna befogenheter och bemyndiganden har utnyttjats. Vid sidan av denna formella årliga uppföljning avser regeringen att kontinuerligt följa SJ:s verksamhet under resp. år. SJ:s ledning svarar för att erforderlig information lämnas. Regeringen avser att utöva ägaransvaret mer aktivt i samband med t.ex. halvårsbokslut och årsbokslut. Information till om verksamheten i affärsverken under huvudtitel ingår som regel i regeringens årliga budgetproposition, dvs. En redogörelse för de statliga bolagen lämnas separat. I samband med bolagsbildning av och har regeringen aviserat att information om utvecklingen i dessa bolag, utöver vad som redovisas i regeringens redogörelse för de statliga bolagen, skall ges till . Regeringen anser att en redovisning av utvecklingen i bl.a. , och SJ bör ske samordnat i tiden med företagens ordinarie resultatredovisning, dvs. bokslut och årsredovisning. I samband därmed kommer regeringen under sen vår eller tidig höst i en särskild skrivelse att lämna rapport om utvecklingen i de berörda verksamheterna baserat på bl.a. bolagens årsredovisningar. , som SJ förutsätts lämna årsredovisningar som håller samma standard som de större börsnoterade företagen. SJ:s framtida associationsform skall senare tas upp till förnyad prövning med inriktningen att SJ kan ombildas till ett aktiebolag efter utgången av . Den organisation och ansvarsfördelning inom järnvägsområdet som redovisas i avsnitt 3, bör också ses över mot bakgrund av att SJ kan komma att ombildas till aktiebolag. 5 Vissa redovisningsfrågor m.m.