prop · GH0325 · 1994-01-01 00:00:00 — Under det att SJ och genomför betydande ökningar minskar sina investeringar. Trots de stora investeringar som de statliga myndigheterna, bl. a. , genomför, sjunker de offentliga myndigheternas investeringar eftersom de kommunala myndigheterna drar ned på investeringsaktiviteten. Investeringsvolymen inom övrigt näringsliv faller starkt . Det kraftiga prisfallet på fastigheter och den höga vakansgraden på kontor medför mycket låga investeringar inom fastighetsektorn. Strukturförändringar har också lett till omfattande rationaliseringar inom banksektorn vilket väntas dämpa investeringarna inom denna . Den svaga utvecklingen av den privata konsumtionen påverkar handelns investeringar negativt . Under slutet av prognosperioden förväntas däremot en viss uppgång i övrigt näringslivs investeringar i samband med 28 att den inhemska efterfrågan ökar. Merparten av uppgången beror dock på infrastrukturinvesteringar inom samfärdselområdet. Bostadsinvesteringarna faller kraftigt . Förändringarna av reglerna för bostadsfinansieringen har lett till att en mängd bostadsprojekt tidigarelagts. Detta beror på att räntebidrag utgår enligt regler om projekten påbörjades före . Under vissa villkor kunde sedan byggstarten ske . De nya reglerna som infördes innebär successivt mins-kande subventioner. Trots tidigareläggningen av byggprojekt beräknas bostadsinvesteringarna falla med . De senaste årens prisfall på bostäder, som bl.a. beror på höjda realräntor, ett mycket osäkert arbetsmarknadsläge samt ett relativt högt antal outhyrda lägenheter (ca. 40 000 ), har medfört att prisnivån på befintliga bostäder i allmänhet understiger nyproduktionspriset. Detta resulterar i ett fortsatt lågt bostadsbyggande. faller bostadsin- vesteringarna kraftigt. Prognosen är osäker men innebär en ytterligare försvagning. Avgörande faktorer är hur ränte- och arbetsmarknadsläget utvecklas. Fortsatta räntesänkningar och en förväntad stabilisering av arbetsmarknadsläget kan skingra osäkerheten och bidra till att öka efterfrågan på bostäder varvid priserna kan komma att stiga. Detta kan komma att förhindra en ytterligare minskning av bostadsbyggandet. Tabell 14 Bruttoinvesteringar efter näringsgren Miljarder kr.Årlig procentuell volymförändring 1992 1992 1993 1994 1995 Näringsliv 124,2 -16,4 -12,0 6,1 8,6 Industri 34,0 -15,3 2,0 11,0 17,0 Statliga affärsverk16,3 -16,2 2,2 9,2 0,7 Övrigt näringsliv 73,9 -17,0 -22,2 1,9 5,8 Bostäder 86,1 -6,5 -19,6 -48,7 -6,3 Nybyggnad 54,8 -17,8 -29,2 -62,2 -8,3 Ombyggnad 31,3 17,7 -5,2 -33,7 -5,1 Offentliga myndigheter33,5 4,2 2,1 -2,8 -2,2 Totalt 243,8 -11,0 -11,6 -8,6 4,4 Maskiner 88,8 -14,7 -11,8 7,4 9,3 Bygg och anläggning154,0 -7,8 -11,4-21,8 -0,9 Källor: , och . Vidgas perspektivet till att omfatta all byggnadsverksamhet inklusive reparationer, visar det sig att aktiviten inom byggnadsverksamheten föll under både 1991 och 1992. Under dessa år förorsakades nedgången främst av mindre byggnadsinvesteringar inom näringslivet. är det främst fallet i bostadsinvesteringarna som märkbart drar ned byggnadsverksamheten. ökar byggnadsreparationerna delvis som en följd av minskande ombyggnadsinvesteringar men också på grund av det ROT-program som gäller . De statliga infrastruktursatsningarna tillsammans med en svag uppgång i industrins anläggningsinvesteringar och ökade reparationer kan endast i begränsad omfattning motverka den fallande aktiviteten. beräknas den totala byggnadsverksamheten minska med ca. minskade lagren med ca. i fasta priser. Nedgången var jämt fördelad mellan industrin och handeln. har industrin i än högre grad avvecklat färdigvarulagren. Lageravvecklingen accelererade även inom parti- och bilhandeln. Detalj-handelns lager steg emellertid , vilket sammanhänger med den mycket svaga konsumtionsutvecklingen. Prognosen fram innebär fortsatt lageravveckling men i en långsammare takt. Det finns flera skäl till denna utveckling. konjunturbarometer visar att såväl industriföretagen som företagen inom handeln bedömer lagerstockarna som för stora och att avsikten är att krympa dessa. Vidare förutses företagen fortsätta med att effektivisera sina varuleveranser. Slutligen underlättas lageravvecklingen av ett starkare efterfrågeläge i ekonomin. Sammantaget innebär prognosen en snabbare lageravveckling än 1992. Detta medför ett negativt bidrag till BNP-tillväxten på ca. förutses emellertid att lagren avvecklas allt långsammare. Detta genererar ett positivt lagerbidrag på . Den offentliga sektorns finansiella sparande minskade från ett överskott på . 1990 till ett underskott på ca. 1992, motsvarande av BNP. Försämringen har fortsatt och under-skottet beräknas uppgå till . eller av BNP. Den kraftiga försvagningen av den offentliga sektorns finanser beror huvudsakligen på den ekonomiska recessionen. Skatteinkomsterna minskar som kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken och ersättningen till de arbetslösa stiger. Därtill kommer de statliga utgifterna för bankstödet . De budgetförstärkande åtgärderna påverkar hushållens ekonomi . Däremot får företagen en lättnad genom sänkta arbetsgivaravgifter och energiskatter. Besparingar och rationaliseringar av den offentliga verksamheten har medfört att kostnaderna för den offentliga konsumtionen minskat i volym med jämfört med . Särskilt kraftig har nedgången varit i den kommunala sektorn (). Fortsatta besparingskrav både inom stat och kommun förutses leda till att den offentliga konsumtionen kommer att minska under hela prog-nosperioden, dock inte lika kraftigt som . beräknas den kommunala konsumtionen gå ned med ca. och den statliga konsumtionen . Den kommunala kon-sumtionen väntas fortsättningsvis sjunka 1994 och 1995. Den statliga konsumtionsvolymen beräkas minska . Tabell 15 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter Löpande priser 1992 1993 1994 1995 1992 1993 1994 1995 Inkomster 881,4 853,2 860,2 884,7 -1,3 -3,2 0,8 2,9 Skatter 528,9 523,0 537,6 556,8 -2,5 -1,1 2,8 3,6 Socialförsäkrings- avgifter 205,8 190,5 195,0 204,4 -5,6 -7,4 2,3 4,8 Övriga inkomster 146,7 1 39,7 127,6 123,5 11,0 -4,8 -8,7 -3,2 Utgifter 993,2 1 061,2 1 045,7 1 067,8 9,1 6,8 -1,5 2,1 Transfereringar till hushåll 346,9 373,6 390,9 399,8 9,5 7,7 4,6 2,3 Subventioner m.m.122,7 160,2 116,2 111,1 28,1 30,6 -27,5 -4,3 Ränteutgifter 83,9 86,8 95,0 105,4 12,7 3,5 9,5 11,0 Konsumtion 401,0 399,2 403,9 411,8 2,8 -0,5 1,2 2,0 Investeringar 38,7 41,4 39,9 39,7 18,1 6,9 -3,7 -0,5 Finansiellt sparande-111,9 -208,0 -185,6 -183,1 däravstat -160,8 -246,5 -200,3 -186,7 AP-fonder 39,5 28,7 20,2 14,4 kommuner 9,4 9,8 -5,5 -10,8 Procent av BNP Skatter och avgifter51,1 49,9 49,9 49,0 Utgifter 69,1 74,2 71,3 68,8 Finansiellt sparande -7,8 -14,5 -12,7 -11,8 Anm.: I investeringar ingår investeringar i personalbostäder, lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Källor: , , och . beräknas att det offentliga sparandet förbättras med . trots stigande ränteutgifter. Utgifterna för bankstödet minskar markant. Andra budgetförstärkningar är delvis effekter av tidigare beslut t.ex. beträffande minskade ränte- och investeringsbidrag till bostäder och sänkta ersättningsnivåer i arbetslöshets- och arbets- skadeförsäkringarna. Vidare ökar skatteinkomsterna genom att grundavdraget i inkomstbeskattningen reduceras och genom införandet av en egenavgift till den aviserade obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen. Inkomsterna från punktskatter ökar också, genom att dessa skall indexeras . I motsatt riktning verkar föreslagna sänkningar av företags- och kapitalbeskattningen. Utgifterna för arbetslösheten ökar även . ökar tillväxten i ekonomin och därigenom stiger också skatte-in- komsterna. Dessutom förstärks de offentliga finanserna av en fortsatt nedgång av den offentliga konsumtionen och andra budgetförstärkningar. Att tillväxten är exportledd bidrar emellertid till att skatteinkomsterna inte stiger i takt med BNP, och därigenom sjunker skattekvoten. Ökande ränteutgifter, som följd av den allt större statsskulden, och fortsatt höga kostnader för arbetslösheten bidrar också till att förbättringen av den offentliga sektorns finansiella sparande blir relativt liten . Uppdelningen av den offentliga sektorns finansiella sparande på delsektorerna staten, AP-fonderna och den kommunala sektorn framgår av tabell 15. Statens finansiella sparande förbättras successivt och underskottet beräknas till ca. AP-fondernas sparande sjunker under hela prognosperioden. Nedgången är en trendmässig konsekvens av ett ökat antal pensionärer med full ATP, men förstärks av att lönesumman och därmed avgiftsinkomsterna utvecklas svagt. Därtill kommer att det sänkta ränteläget drar ned AP-fondens ränteinkomster. Den kommunala sektorns relativt kraftiga överskott i det finansiella sparandet 1992 och 1993 är tillfälliga av underskott. uppkommer åter underskott. En omfattande nedgång av de svenska räntorna har ägt rum sedan den svenska kronan tilläts flyta . Från och med års-skiftet har räntan på sexmånaders statsskuldväxlar fallit med 2,1 procent-enheter och den tioåriga statsobligationsräntan . Deprecieringen av den svenska kronan uppgår sedan kronan började flyta till ca. mot ecu-korgen och till ca. mot den amerikanska dollarn. Diagram 4 Ecu-index fr.o.m. Källa: . Efter övergången till en rörlig växelkurs har den svenska kronan upp-visat mycket stora kursrörelser. Detta kan delvis tolkas som att aktörerna på valutamarknaden ännu är osäkra på vid vilken nivå den svenska kronan bör ligga på . Oron inom det europeiska valutasamarbetet har sannolikt också spelat en viss roll. Beslutet av medlemsstaterna i EG om att utvidga band-gränserna från +/-2,till +/-innebär i praktiken att valutorna inom numera flyter fritt mot varandra. De bredare bandgränserna ger möjlighet till större växelkursfluktuationer och skapar därigenom ett större formellt utrymme för penningpolitiken i de olika medlemsländerna. Möjligheten till en större omläggning av räntepolitiken, i likhet med vad som skett i och , har emellertid ännu inte i något av ERM-länderna använts till att mer aggressivt sänka de korta räntorna. Omsorg om den egna valutans värde och bibehållen låg inflation kan ha bidragit till att dessa länder valt att gå försiktigt fram med räntesänkningar. Det fanns förväntningar om att ett utnyttjande av det ökade manöverutrymmet för penningpolitiken skulle leda till en depreciering av de enskilda valutorna, företrädesvis mot den tyska marken. Än så länge har emellertid vare sig exempelvis den franska francen eller den danska kronan försvagats i någon större utsträckning mot den tyska marken. Den franska francen har sedan bandgränserna vidgades försvagats med ca. och den danska kronan med ca. Att dessa länder inte önskat se någon försvagning av sina valutor kan tolkas som att den tyska penningpolitiken, och utvecklingen i den tyska ekonomin i allmänhet, ännu i hög grad styr det europeiska ränteläget. har successivt sänkt sina administrativa räntor. Takten i sänkningarna har emellertid varit långsammare än vad som varit fallet vid tidigare lågkonjunkturer, vilket är en konse-kvens av den speciella situation som uppstod efter den tyska återföreningen. Det råder stor samstämmighet i bedömningarna om att de tyska räntorna kommer att sänkas framöver, däremot råder osäkerhet om hur snabbt säkningarna kan komma att ske. Takten i eventuella tyska räntesänkningar kommer även fortsättningsvis att vara en viktig faktor för utvecklingen av räntorna i de övriga europeiska länderna. Räntedifferensen mellan sexmånaders svenska räntor och motsvarande tyska räntor är något mindre än . Räntedifferensen för sexmånaders statspapper uppgår till ca. Räntedifferensen för tioåriga statsobligationer har minskat med ungefär en procentenhet och uppgår till . De tyska ränte-nivåerna torde ännu framöver utgöra en viktig referens för marknadens aktörer när det gäller avkastningskravet på svenska räntebärande place-ringar. har sedan kronan tilläts flyta sänkt marginalräntan från till . Takten i sänkningarna har varit försiktig. I och med att Diagram 5 Ränteutvecklingen Källa: . numera har en rörlig växelkurs har dessutom en förskjutning av penningpolitiken skett från en mer kortsiktig styrning av räntan för att försvara den fasta växelkursen till en mer långsiktig och komplex styr-ning för att uppnå prisstabilitet. använder sig numera av olika indikatorer på inflationsutvecklingen. Två av de viktigaste av dessa är kronkursens och obligationsräntornas utveckling. Intresset för svenska räntebärande papper har varit stort . Omsättningen har ökat med ca. under de tre första kvartalen jämfört med . Utländska placerare har genom köp av svenska räntebärande papper i hög grad bidragit till att räntorna fallit. Framför allt har utlandet placerat betydande belopp i statsobligationer. Till och med augusti hade utländska placerare ökat sitt innehav av svenska statsobligationer med . har utlandet minskat sitt innehav av statsskuldväxlar med . Det minskade innehavet av statskuldväxlar speglar emellertid till stor del en förändring i utbudet. har i samband med en förlängning av löptiden på den svenska statsskulden och övertagande av lån i utländsk valuta, ursprungligen upptagna för räkning, minskat volymen emitterade statsskuldväxlar och ökat volymen statsobligationer. Detta torde ha underlättat nedgången i de korta räntorna. Att utlandet visat stort intresse för statsobligationer som man varit mer tveksamt inställda till bostadsobligationer har varit en bidra-gande orsak till att skillnaden i ränta mellan statsobligationer och bostadsobligationer förblivit relativt stor. Ränteskillnaden uppgår till ca. Detta är emellertid en minskning jämfört med då skillnaden var . En ökad medvetenhet om att även bostadsinsti-tuten omfattas av den statliga bankgarantin i samband med eventuella framtida problem med kapitaltäckningen har bidragit till detta. I takt med att utvecklingen på de finansiella marknaderna stabiliseras torde ränte-skillnaden mellan statsobligationer och bostadsobligationer kunna minska ytterligare. Räntenedgången i har även haft en positiv effekt på övriga tillgångsmarknader. Generalindex på den svenska börsen har stigit med och med denna utveckling har de tidigare årens kursfall helt återtagits. Deprecieringen av den svenska kronan har kraftigt bidragit till den markanta uppgången eftersom de svenska exportföretagens vinster förväntas öka mycket kraftigt i och med den förbättrade konkurrenssituationen. De fallande räntorna har bidragit till uppgången genom att dels ha påverkat räntekänsliga branscher som banker och fastighetsbolag positivt och dels ha gjort alternativa placeringar till räntebärande tillgångar mer attraktiva. Samma effekt kan ses även på andra interna-tionella börser där räntesänkningar drivit upp kurserna. Särskilt tydligt har detta varit i . Amerikanska placerare har även bidragit till stigande kurser på europeiska aktiebörser, inte minst den svenska. Utlandets bidrag till den svenska aktiebörsen har varit större . En orsak är att prisökningen på svenska aktier har varit mindre markant mätt i utländsk valuta. Utländska placerare hade från årets början t.o.m. augusti månad nettoplacerat för i svenska aktier. Behovet hos börsbolagen att stärka soliditeten har i det gynnsamma börsklimatet medfört att de svenska börsbolagen offentliggjort nyemissioner till rekordbelopp. Möjligheten att kunna möta denna rekordstora efterfrågan på riskkapital torde förbättras av ett fortsatt utländskt intresse för svenska aktier samt av det föreslagna slopandet av dubbelbeskattningen av aktier. Den fallande räntenivån har även bidragit till att marknaden för fastigheter till en del har stabiliserats. Prisfallet på fastigheter tycks ha planat ut. De fallande räntorna har dessutom bidragit till att stabilisera situa-tionen för kreditinstituten, särskilt för bankerna. 2 Internationell utveckling 8 6 Löner och konsumentpriser 22 7 Hushållens ekonomi och privat konsumtion 25 9 Offentlig sektor 31 Tabell 1 Prognosförutsättningar 3 Tabell 2 Försörjningsbalans 4 Tabell 3 Nyckeltal 5 Tabell 4 Sparande 6 Tabell 5 Internationell utveckling 9 Tabell 6 Världsmarknadstillväxt, relativpris, marknadsandel och export av bearbetade varor 13 Tabell 7 Export och import av varor 14 Tabell 8 Bytesbalans 15 Tabell 9 Nyckeltal för industrin 16 Tabell 13Hushållssektorns disponibla inkomster, konsumtion och sparande 25 Tabell 14Bruttoinvesteringar efter näringsgren 29 Tabell 15Den offentliga sektorns inkomster och utgifter31 Diagram 1Finansiellt sparande i privat och offentlig sektor samt bytesbalans som andel av BNP 1980-19956 Diagram 2Industrins arbetskraftskostnad per producerad enhet i relativt 14 1980-1995 17 Diagram 3Privat konsumtion och disponibel inkomst 1980-1995 26 Diagram 4Ecu-index fr.o.m. 33 Regeringen har följande förslag till lagtext. 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1957:262) om allmän energiskatt1 dels att 10 och 14 §§ samt bilaga 1 skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 16 §, samt närmast före 16 § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 §2 Skatten tas ut, om Skatten tas inte annat sägs i andra 1994 ut, om inte annat stycket, med i bilaga 1 sägs i andra stycket, med angivet belopp för vikt- i bilaga 1 angivet eller volymenhet. I belopp för vikt- eller fall som avses i 8 § volymenhet. För tiden första stycket 3 tas efter utgången av dock skatten ut med ett och fram till och med år belopp som motsvarar 1998 skall skatten tas skillnaden mellan skatt ut med belopp som på gasol som används för omräknas enligt 16 §. drift av motorfordon Därefter skall skatten och annan gasol. tas ut med de belopp som gäller vid utgången av . I fall som avses i 8 § första stycket 3 tas dock skatten ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan skatt För bränsleblandningar på gasol som används för för vilka skatt skall drift av motorfordon och tas ut enligt denna lag annan gasol. skall skatt dock inte För bränsleblandningar för tas ut för den del av vilka skatt skall tas ut blandningen som består enligt denna lag skall av vegetabiliska eller skatt dock inte tas ut animaliska fetter eller för den del av oljor eller metyl- blandningen som består av eller etylestrar av vegetabiliska eller fettsyror från sådana animaliska fetter eller fetter eller oljor. För oljor eller metyl- eller blandningen i övrigt tas etylestrar av fettsyror skatten ut med belopp från sådana fetter eller som anges i bilaga 1 för oljor. För blandningen i olje-produkter. övrigt tas skatten ut med belopp som gäller för oljeprodukter. För oljor får volymen räknas om till C om temperaturen överstiger C när skattskyldigheten inträder. Till miljöklass 1 hör oljor som har ett kokintervall (destillations-intervall) av olika bredd mellan 180 och C vid destillat, en densitet per kubikmeter C och som innehåller högst 0,001 viktprocent svavel och högst 5 volymprocent 1 Lagen omtryckt 1984:994. 2 Senaste lydelse 1993:843. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sådana oljor får inte innehålla klart mätbara polycykliska aromatiska kolväten och måttet på den naturliga tändvilligheten (cetanindex) får inte understiga 50. Till miljöklass 2 hör till miljöklass 1 inte hänförliga oljor som har ett kokintervall (destillationsintervall) av olika bredd mellan 180 och C vid destillat, en densitet per kubikmeter C och som innehåller högst 0,005 viktprocent svavel och högst 20 volymprocent aromatiska kolväten. Halten polycykliska aromatiska kolväten får inte överstiga 0,1 volymprocent och måttet på den naturliga tändvilligheten (cetanindex) får inte understiga 47. Till miljöklass 3 hör övriga oljor. Miljöklass för bränsle som avses i andra stycket bestäms med ledning av hela bränsleblandningens egenskaper. 14 §3 Skatten tas ut per Skatten tas kilowattimme med 1994 ut a) för elektrisk med kraft som förbrukas i a) för elektrisk industriell verksamhet kraft som förbrukas i i industriell verksamhet i tillverkningsprocessen tillverkningsprocessen eller vid yrkesmässig eller vid yrkesmässig växthusodling, växthusodling, b) för annan b) för annan elektrisk kraft än som elektrisk kraft än som avses under a) och som avses under a) och som förbrukas i kommuner som förbrukas i kommuner som anges i bilaga 2 till anges i bilaga 2 till denna lag, denna lag, c) för elektrisk c) för elektrisk kraft som förbrukas för kraft som förbrukas för el-, gas-, värme- eller el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning i andravattenförsörjning i andra kommuner än de som anges kommuner än de som anges i bilaga 2 till denna i bilaga 2 till denna lag, lag, d) för elektrisk d) för elektrisk kraft som förbrukas i kraft som förbrukas i övriga fall. För tiden efter utgången av och fram till och med skall skatten tas ut med belopp som omräknas enligt 16 §. Därefter skall skatten tas ut med de belopp som gäller vid utgången av . Skatteomräkning 16 § Skatten till kalenderårets utgång skall tas ut med belopp som efter en årlig omräkning motsvarar de i 3 Senaste lydelse 1992:879. 14 § och i bilaga 1 angivna skattebeloppen multiplicerade med det jämförelsetal som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget året före det år beräkningen avser och . Regeringen fastställer före november månads utgång de omräknade skattebelopp som enligt denna lag skall tas ut under påföljande kalenderår. Beloppen avrundas till hela kronor, hela ören respektive tiondels ören i överensstämmelse med de i 14 § och i bilaga 1 angivna skatte-beloppen. Bilaga 1 till lagen (1957:262) om allmän energiskatt4 Förteckning över vissa bränslen för vilka allmän energiskatt skall erläggas ur 27.01, ur 27.02 eller ur 27.04 Kolbränslen . ur 27.10 eller ur 38.14 Fotogen, motorbränn- oljor och eldningsoljor samt andra oljeprodukter, med undantag för smörj- oljor och smörjfetter som inte används för energialstring, till- höriga per m3 miljöklass . per m3 miljöklass . ur 27.11 Naturgas . ur 27.11 eller ur 38.23 Gasol som används för a) drift av motor- fordon per liter b) annat ändamål än drift av motorfordon . 4 Senaste lydelse 1992:1445. Förteckning över vissa bränslen för vilka allmän energiskatt skall erläggas. ur 27.01, ur 27.02 eller ur 27.04 Kolbränslen per ton ur 27.10 eller ur 38.14 Fotogen, motorbränn- oljor och eldningsoljor samt andra oljeprodukter, med undantag för smörj- oljor och smörjfetter som inte används för energialstring, till- höriga miljöklass per m3 miljöklass per m3 miljöklass per m3 ur 27.11 Naturgas per ur 27.11 eller ur 38.23 Gasol som används för a) drift av motor- fordon per liter b) annat ändamål än drift av motorfordon per ton Denna lag träder i kraft . 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1961:372) om bensinskatt1 dels att 2 § skall ha följande lydelse dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §2 Skatt tas ut, om inte Skatt tas annat sägs i andra ut, om inte annat sägs i stycket, med andra stycket, med per liter för kronor per liter blyfri bensin, varmed för blyfri bensin, varmed avses bensin med en avses bensin med en blyhalt om högst 0,013 blyhalt om högst C gram per liter C och med och med per liter för annan per liter för annan bensin. För metanol tas skatten För metanol tas skatten ut med 83 ut med per liter. öre per liter. Ingår Ingår metanol eller metanol eller etanol i etanol i en blandning en blandning som avses i som avses i 1 § första 1 § första stycket a) stycket a) eller c) tas eller c) tas skatten skatten ut för den ut för den inblandade alkoholen inblandade alkoholen med med per liter och per liter och för för blandningen i övrigt blandningen i övrigt på med per det sätt som framgår av liter om den utgörs av första stycket. blyfri bensin och med per liter om den utgörs av annan För tiden efter utgången bensin. av och fram till och med skall skatten tas ut med belopp som omräknas enligt 2 a §.