prop · GH0311 · 1994-01-01 00:00:00 — Anledningen till detta är att möjligheten till uppskjuten skolstart enligt 3 kap. 7 § skollagen (1985:1100) inte längre finns. I tredje stycket har i klargörande syfte "skolpliktiga" barn ändrats till barn "som är inskrivna i eller någon motsvarande skolform enligt skollagen (1985:1100)". Bestämmelsen omfattar därmed även de sexåringar som börjat skolan utan att vara skolpliktiga. 13 a § Paragrafen är ny. I den beskrivs i vilka former förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall bedrivas. Motsvarande regler finns i 2 § respektive 3 § socialtjänstförordningen (1981:750). Enligt första stycket skall förskoleverksamheten bedrivas i form av förskola, som organiseras som daghem eller deltidsgrupp, i form av familjedaghem och i form av kompletterande förskoleverksamhet (öppen förskola). Beträffande förskoleverksamheten har, i förhållande till de nuvarande bestämmelserna i socialtjänstförordningen, endast i klargörande syfte tillagts "öppen förskola" inom parentes efter "kompletterande förskoleverksamhet". I begreppet familjedaghem ryms verksamheter som "trefamiljssystem" och liknande. Sedan socialtjänstförordningens tillkomst har en utveckling skett mot fler varianter inom de olika verksamhetsformerna. Det är inte heller nu meningen att begreppen skall tolkas stelt. Lagen ger med andra ord utrymme för en fortsatt sådan utveckling. I beskrivningen av de olika formerna av skolbarnsomsorg i andra stycket har två nya former lagts till, dels integrerad skolbarnsomsorg och dels öppen fritidsverksamhet. Integrerad skolbarnsomsorg kan erbjudas i stället för fritidshem. Där gäller samma inriktning på omsorgen och krav på kvalitet m.m. Beträffande vad som menas med integrerad skolbarnsomsorg, se avsnitt 2.6. För barn mellan tio och (dvs. tio-, elva- och tolvåringar) kan skolbarnsomsorgen i stället bedrivas i form av öppen fritidsverksamhet. I den allmänna motiveringen (avsnitt 6.2 och 6.4) redogörs närmare för denna verksamhet. Av den nuvarande 15 § (i förslaget benämnd 16 §) framgår dock att barn med behov av särskilt stöd i sin utveckling skall anvisas plats på fritidshem eller inom integrerad skolbarnsomsorg. Vidare har i klargörande syfte lagts till att skolbarnsomsorgen även skall bedrivas under lov. Med lov menas såväl lovdagar och studiedagar som längre lov såsom sommarlov. 13 b § Paragrafen saknar motsvarighet i nu gällande lydelse av socialtjänstlagen. Den talar om förskoleverksamhetens och skolbarnsomsorgens uppgift samt de kvalitetskrav som ställs på dessa verksamheter. Genom 14 b § andra stycket och den föreslagna lydelsen av 18 § kommer dessa krav att också gälla enskilda förskolor, fritidshem och integrerad skolbarnsomsorg. Däremot faller helt privata familjedaghem, där föräldrar själva placerar sina barn utan någon medverkan av kommunen, utanför regleringen. I första stycket anges att förskoleverksamhetens uppgift är att genom pedagogisk verksamhet erbjuda barn fostran och omvårdnad. Skolbarnsomsorgens uppgift är att komplettera skolan samt erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. I andra stycket anges vissa allmänna kvalitetskrav på verksamheten. De faktorer som nämns är personalens utbildning, att verksamheten drivs i lämpliga lokaler och att barngruppen är av lämplig sammansättning och storlek. Personalen skall ha sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. Likaså skall lokalernas storlek och utformning, miljö och material vara beskaffade så att en sådan verksamhet kan genomföras. Att barngruppen är lämpligt sammansatt avser såväl ålders- som köns- sammansättningen i barngruppen. Beträffande barngruppens storlek så får den givetvis inte vara för stor i förhållande till personalstyrkan om kraven på pedagogiskt innehåll skall kunna upprätthållas. Personaldimensionering och barn- gruppens storlek bör anpassas till de varierande förutsättningarna i olika barngrupper. Det ligger i sakens natur att kraven beträffande barngruppernas storlek och lämpliga sammansättning inte kan tillämpas strikt i fråga om den öppna förskolan och den öppna fritidsverksamheten. I tredje stycket betonas att verksamheten skall utgå från varje barns behov och att barn med behov av särskilt stöd i sin utveckling måste ägnas speciell 14 § Nuvarande lydelse av 18 § föreslås flyttad till denna paragraf. har ett nytt stycke lagts till. Nuvarande 14 § föreslås i stället flyttad till 15 §. Första stycket är nytt i förhållande till lydelsen i den nuvarande 18 §. Den klargör att ansvaret för att det finns förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, och att barn faktiskt erbjuds sådan verksamhet, ligger på kommunen. Sådan verksamhet som anordnas av enskilda utgör ett alternativ till den kommunala verksamheten. Av 14 b § följer dock att kommun, om den inte själv erbjuder plats, bara kan hänvisa till sådan enskild verksamhet som utgörs av förskola, fritidshem eller integrerad skolbarnsomsorg. Andra stycket motsvarar vad som står i nuvarande 18 § med den skillnaden att ordet fritidshemsverksamhet bytts ut mot "fritidshem eller integrerad 14 a § Paragrafen saknar motsvarighet i socialtjänstlagens gällande lydelse. Enligt första stycket i förslaget skall förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg dels tillhandahållas i sådan omfattning att föräldrarna kan sköta sina arbeten eller studier och dels tillhandahållas efter barnets eget behov. Öppethållande m.m. bör i möjligaste mån anpassas till föräldrarnas arbetstider. I allmänmotiveringen (avsnitt 6.3) har närmare redogjorts för dessa frågor. Enligt andra stycket skall förskoleverksamheten tillhandahållas för barn som har fyllt . För barn som behöver särskilt stöd i sin utveckling skall dock förskola tillhandahållas även före . Något krav på att föräldrarna förvärvsarbetar eller studerar för att plats inom verksamheten skall erbjudas har inte uppställts. Ett barn, som har behov av det, har således möjlighet att delta i verksamheten även om en förälder exempelvis fullgör värnpliktstjänstgöring, är intagen på behandlingshem eller i kriminalvårdsanstalt eller liknande. Det skall i dessa fall göras en bedömning vid vilken beaktas barnets behov av trygga förhållanden och att delta i pedagogisk verksamhet. allmänna åligganden enligt 12 § socialtjänstlagen att verka för att barn växer upp under trygga och goda förhållanden samt att medverka till att främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn bör vara vägledande. Speciell uppmärksamhet måste ägnas barn som har särskilda behov i dessa avseenden även i fall då detta behov inte är så uttalat att bestämmelsen i den nuvarande 15 § (i förslaget benämnd 16 §) är tillämplig. Beträffande strävan att barn vid förändrade sociala förhållanden mer generellt skall få behålla sin plats i barngruppen, se den allmänna motiveringen (avsnitt 14 b § Paragrafen är ny. När vårdnadshavaren anmält behov av plats inom förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen skall kommunen enligt första stycket utan oskäligt dröjsmål erbjuda sådan. En viss varseltid måste dock ibland accepteras från det att vårdnadshavaren har anmält behov av plats till det en plats kan ordnas. Hur som kan vara skälig kan variera från fall till fall beroende bl.a. på tillgång till platser och föräldrarnas önskemål om placering. Många kommuner tillämpar en anmälningstid om innan plats kan erhållas, vilket jag anser vara en rimlig tid. I fråga om barn med särskilda behov har kommunen enligt bestämmelserna i de nuvarande 15 och 16 §§ (i förslaget benämnda 16 och 17 §§) ett mer långtgående ansvar. Andra stycket jämställer erbjudande om plats inom enskild förskola, fritidshem eller integrerad skolbarnsomsorg med erbjudande om plats inom sådan verksamhet. Kommunen kan enligt bestämmelsen uppfylla sitt ansvar att tillhandahålla barnomsorg såväl genom att erbjuda plats i sin egen verksamhet som att hänvisa barnet till en motsvarande plats i enskild bedriven förskola, fritidshem eller integrerad skolbarnsomsorg. Det förutsätter naturligtvis att barnet också kan få den platsen. Kommunen föreslås i den nya lydelsen av 18 § få möjlighet att, som villkor för bidrag enligt samma paragraf, föreskriva skyldighet för bidragsmottagaren att i mån av lämplig plats ta emot barn som kommunen vill placera där. Av 69 § socialtjänstlagen framgår att enskilda förskolor och fritidshem måste ha tillstånd för sin verksamhet och att de står under löpande tillsyn av socialnämnden i den kommun där verksamheten bedrivs. Nämnden har också inspektionsrätt. Av 14 b § andra stycket följer också att de kvalitetskrav som 13 b § ställer på förskolor, fritidshem och integrerad skolbarnsomsorg inom måste vara uppfyllda även i den enskilda verksamhet som kommunen hänvisar till för att kommunens ansvar enligt 14a § skall kunna anses vara uppfyllt. Det skall vara fråga om en plats inom enskild verksamhet som motsvarar vad kommunen kan erbjuda enligt 14 b § första stycket jämfört med 13 b §. I tredje stycket betonas att kommunen skall ta skälig hänsyn till vård- nadshavarens önskemål om omsorgsform. Bestämmelsen syftar både på formen av verksamhet som sådan och i vems regi verksamheten bedrivs. Kommunen skall alltså i möjligaste mån tillgodose föräldrarnas önskemål om val av omsorgsform, exempelvis önskemål om familjedaghem eller daghem samt önskemål om enskild eller verksamhet. Andra omständigheter som måste få beaktas är tillgång på platser, möjlighet att tillgodose barnets speciella behov m.m. En förälder bör inte undantagslöst vara skyldig att acceptera en plats i enskilt bedriven verksamhet även om starka skäl talar för en sådan placering. Enskild verksamhet kan bedrivas av vitt skilda huvudmän; såväl föräldra- eller personalkooperativ som politiska, religiösa eller andra organisationer samt företag. Det måste därför också kunna godtas om föräldrar vill tacka nej till ett erbjudande om plats i t.ex. en verksamhet som drivs av en organisation med en viss ideologi eller religiös övertygelse som föräldrarna inte delar. Kommunen bör i sådant fall i stället erbjuda en annan plats. 14 c § Paragrafen har ingen motsvarighet i socialtjänstlagens gällande lydelse. I den fastslås den s.k. närhetsprincipen. Plats skall erbjudas i barnets närmiljö eller i vart fall så nära barnets hem eller, vad gäller skolbarn, så nära barnets skola som möjligt. Med hänsyn till vad som krävs för att effektivt utnyttja lokaler och andra resurser får det dock i viss utsträckning accepteras att plats erbjuds på längre avstånd från hemmet eller skolan. En förutsättning för att skolbarnsomsorgen skall uppfylla sitt ändamål är dock att barnet själv kan ta sig mellan skolan och skolbarnsomsorgen. Föräldrarna kan dock givetvis själva framställa önskemål om placering i en verksamhet som inte ligger nära hemmet eller skolan, t.ex. i en privat förskoleverksamhet. 15 § Bestämmelsen motsvarar den nuvarande 14 § (nuvarande 15 § föreslås i stället flyttad till 16 §). Bestämmelsen föreslås ändrad på så sätt att andra stycket, om barn vars skolstart har skjutits upp, stryks. Anledningen till detta är att möjligheten till uppskjuten skolstart enligt 3 kap. 7 § skollagen (1985:1100) inte längre finns. I den allmänna motiveringen berörs frågan om önskvärdheten av ett förberedande år för de barn som börjar skolan (se avsnitt 6.2 och 6.4). 16 § Den nuvarande lydelsen av 15 § föreslås, med vissa ändringar, flyttad till denna paragraf. Nuvarande 16 § föreslås i stället flyttad till 17 §. Första stycket har ändrats med anledning av att kommunen enligt detta lagförslag skall vara skyldig att utan oskäligt dröjsmål erbjuda förskole- verksamhet eller skolbarnsomsorg till alla barn som har behov av sådan verksamhet på grund av föräldrars förvärvsarbete eller studier eller på grund av barnets eget behov. Formuleringen om att barn med behov av särskilt stöd i sin utveckling skall anvisas plats "tidigare" resp. med "förtur" är då onödig. I övrigt har integrerad skolbarnsomsorg lagts till som en form av skolbarnsomsorg som kommunen kan anvisa till. Kommunen har fortfarande ett aktivt, längre gående, ansvar vad gäller dessa barns rätt till pedagogisk verksamhet i förskola, fritidshem eller integrerad skolbarnsomsorg. Beträffande barn som stadigvarande vistas i en kommun utan att vara bosatta i se under 13 §. 17 § Den nuvarande lydelsen av 16 § föreslås, med endast ändrad paragrafhänvisning, flyttad till denna paragraf. Nuvarande 17 § föreslås upphävd. 18 § Bestämmelsen är helt ny. Den nuvarande lydelsen av 18 § föreslås flyttad till 14 §. Förslaget till ny bestämmelse innebär en skyldighet för kommunen att stödja enskilt drivna förskolor och fritidshem och enskild driven integrerad skolbarnsomsorg så att dessa verksamheter kan bedrivas på lika ekonomiska villkor som de kommunala. Att enskilda förskolor och fritidshem måste ha läns- styrelsens tillstånd framgår av 69 § andra stycket. Enligt första stycket skall enskilt drivna förskolor och fritidshem samt enskilt driven integrerad skolbarnsomsorg tilldelas medel för verksamheten av den kommun där verksamheten bedrivs. Bidraget per barn skall inte oskäligt avvika från kommunens kostnad per barn i motsvarande verksamhet. Därvid skall beaktas kommunens kostnad i samma typ av verksamhet, varvid bl.a. barngruppens ålderssammansättning och sociala faktorer som påverkar kostnaderna skall beaktas. Hänsyn bör tas också till lokala variationer som att kostnaden för kommunens verksamhet kan variera mellan olika delar av kommunen. De kostnader som skall beaktas är nettokostnader för driften såsom kostnader för personal och material samt kapitalkostnader för lokaler och utrustning (i förekommande fall en viss beräknad ränta på eget kapital). De allmänna grunderna för bidraget skall vara lika för alla och bör fastställas i någon typ av taxa. Det måste dock finnas ett visst utrymme för förhandlingar mellan kommunen och den enskilde bidragsmottagaren t.ex. när en förskola tar emot ett särskilt omsorgskrävande barn eller då det av andra sakliga skäl finns anledning att frångå taxan. För att en enskild förskola, fritidshem eller integrerad skolbarnsomsorg skall anses kunna ha en motsvarighet i regi krävs att den uppfyller de kvalitetskrav som ställs på kommunens verksamhet enligt 13 b §. Någon skyldighet för kommunen att lämna bidrag till familjedaghem, kompletterande förskoleverksamhet eller öppen fritidsverksamhet som drivs i enskild regi har inte föreskrivits. Inget hindrar dock att kommunen på uppdragsbasis lämnar ersättning till enskilda verksamheter. Bidrag enligt denna bestämmelse skall lämnas efter ansökan av den som avser att driva verksamheten. För att kommunen skall ha möjlighet att i sitt budgetarbete beakta de bidrag man är skyldig att betala ut , skall ansökan ha inkommit året innan verksamheten skall börja, om inte kommunen medger något annat. Det kan ibland finnas anledning att ge bidrag med kortare varsel. Den enskilde skall dock alltid kunna räkna med att få bidrag för en verksamhet från dess början om han eller hon lämnar in ansökan året innan verksamheten skall börja. Såsom anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 6.5) bör kommunen i viss utsträckning kunna påverka avgifterna i enskild verksamhet för att på så sätt säkerställa att de platser i verksamheten som erbjuds inte blir orimligt betungande för föräldrarna. Kommunen bör därför enligt andra stycket första punkten uppställa det villkoret för bidraget att avgifterna i den enskilda verksamheten inte oskäligt överstiger den avgift som kommunen tar ut för motsvarande verksamhet. Vidare kan kommunen enligt andra punkten ställa upp som villkor för bidraget att verksamheten i mån av lämplig plats tar emot barn som hänvisas av kommunen enligt 14 b § andra stycket. Detta är av särskild betydelse för omsorgskrävande barn. Risken är annars stor att de i hög grad utestängs från enskild verksamhet. Såsom jag nämnt kan särskilda förhandlingar om bidragets storlek vara nödvändiga om den enskilda verksamheten får en mer omsorgskrävande barngrupp än vad som är normalt inom den kommunala verksamhet som skall vara referensmaterial vid bidragsgivningen. Av tredje stycket framgår att när ett barn som inte är hemmahörande i kommunen där erhåller plats i förskola eller fritidshem (enskilt eller kommunalt) skall kommunen få ersättning för sina kostnader från hemkommunen. Denna regel gäller även vid familjehemsplaceringar i en annan kommun. 35 § Genom ett tillägg i första stycket klarläggs att kommunen även får ta ut avgifter för plats i familjedaghem och integrerad skolbarnsomsorg. Det har för tydlighetens skull också angetts att det endast är i verksamheter anordnade av kommunen som kommunen får ta ut avgifter. Med verksamheter anordnade av kommunen avses då också verksamheter som kommunen lagt ut på entreprenad. Någon skillnad i förhållande till vad avgiftsbestämmelsen avser att omfatta för verksamheter är således inte avsedd. Av det skälighetsrekvisit som finns i första stycket torde följa att av- gifterna inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen inte får bli så betungande för den enskilde att denne av detta skäl avstår från den verksamhet som barnet erbjuds och som det skulle vara värdefullt för barnet att delta i. I så fall kan kommunen inte anses ha uppfyllt sitt ansvar enligt lagen. Av 8 kap 13 § regeringsformen följer att regeringen kan besluta verk- ställighetsföreskrifter bl.a. i fråga om sådana avgifter som avses i paragrafen. Avgifterna i enskilda förskolor och fritidshem är oreglerade. Av 18 § följer dock att kommunen som villkor för bidrag till verksamheten kan föreskriva att avgifterna där inte får vara oskäligt höga. I andra stycket har endast paragrafhänvisningen ändrats. 2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:442) om försöksverksamhet med tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen (1980:620) 2 a § Paragrafen är ny. Kommunen kan enligt denna lag genom en anmälan till överta tillståndsprövningen beträffande enskilda förskolor och fritidshem. Syftet med den här föreslagna paragrafen är att säkerställa att privat sådan verksamhet inte hindras annat än när det objektivt sett är befogat. Enligt förslaget skall tillståndsprövningen grundas endast på sökandens lämplighet och ändamålsenligheten av de lokaler där verksamheten skall bedrivas. Omständigheter som att den enskilda verksamheten skulle konkurrera med den kommunala, att man har olika uppfattningar om hur verksamheten bäst skall bedrivas eller att överetablering skulle kunna uppstå kan således inte åberopas som skäl för ett avslagsbeslut. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att dels anta förslagen till 1.lag om ändring i socialtjänstlagen, 2.lag om ändring i lagen (1987:442) om försöksverksamhet med tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen (1980:620), dels godkänna de i propositionen angivna riktlinjerna för valfrihet och jäm- ställdhet i familjepolitiken (avsnitt 1). Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Proposition.....................................1 Propositionens huvudsakliga innehåll............1 Propositionens lagförslag.......................2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Familjepolitik för valfrihet och jämställdhet8 1.1 Reformer för ökad valfrihet.............9 2 Allmän bakgrund............................12 2.1 Förskolelagen..........................12 2.2 Lagen om barnomsorg....................12 2.3 Socialtjänstlagen......................13 2.4 beslut Förskola för alla barn13 2.5 Aktionsgruppen för barnomsorg..........13 2.6 ..............14 3 Utvecklingen .........14 3.1 Barnafödandet..........................15 3.2 Familjer med förskolebarn ......16 3.3 Kvinnors förvärvsmönster...............17 3.4 Val av olika tillsynsformer............18 3.5 Hur skall kösiffror tolkas?............19 3.6 Utbyggnad i förhållande till efterfrågan20 3.7 Barnomsorgen i sin helhet..............21 4 Barnomsorgen i ett samhällsekonomiskt perspektiv23 5 Övergripande mål för barnomsorgen..........23 5.1 Pedagogisk gruppverksamhet.............24 5.2 Barn med behov av särskilt stöd........25 5.3 Föräldrarna............................26 5.4 Valfrihet och mångfald.................26 5.5 Kostnadseffektivitet inom barnomsorgen.27 6 Skyldighet att tillhandahålla barnomsorgen.29 6.1 Skärpta krav på kommunerna.............30 6.2 Barnomsorg för barn till förvärvsarbetande, studerande m.fl...................................32 6.3 Kravet på barnomsorgsplan slopas.......34 6.4 Kommunernas skyldigheter i sammanfattning35 6.5 Enskilda förskolor och fritidshem samt enskild integrerad skolbarnomsorg..............37 7 Kvalitetsfrågor............................38 8 Kostnadskonsekvenser och finansiering......42 9 Upprättande lagförslag.....................43 10 Specialmotivering..........................43 11 Hemställan.................................50 12 Beslut.....................................51 52