prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Medan den offentiiga sektom blivit störte än i något annat land konkurrensutsatto delen av ekonominkrympt tUl som lägst mellan 20 cx:h i början av 1990-tdet.Saratidigt har indusfrin orienterats i riktning mot storskalighet och mognabranscher. En hög forskningsintensitet har resulterati förbätfringar på existerande produktområden men gett upphov tiU få nya företeg och produkter Denråvarabaserade och kapitelintensiva industrin har kunnat försvara sinställning efter upprepade devdveringar medan verkstodsindusfrins export mellanåren 1970 och 1990 förlorade av sina marknadsandelar jämfört medövriga . Dessa förhåUanden gördet nu svårare att finna en lösning på ekonomins akuto problem. som heUiet erfar problem som lUmarSveriges vad gäller långsam strakturomvandling, svårigheter attkonkurrera inom högteknologiska branschermed och samt en koncenttation av ekonomisk verksamhet inom produktområden som växer långsamt i världsekonomin. Dessa omständigheter har i höggrad bidragit tUU hög arbetslöshet och svaga offendiga finanser Genom attbereda vägen för ökad konkurrens och bätae utoyttjande av skdfördelar skaparmtegrationsprocessen nya föratsätöiingar för att komma tUl rätfa med problemen. En ekonomisk expansion inomde huvudsakliga exportmarknaderna är av stor betydelse för utvecklingen av detsvenska näringslivet. uttikeshandel sker tiU tte fjärdedelarmed EES-ländema och svenska indusfriförefaghar under det expanderat kraftigt i EU inför bildandetav den inre inarknaden. Utfdlet av integrationsprocessen i Västeuropapåverkar cxikså mdfrekt genom dess effekter på andra regionerBland europeiska aktörer kan t.ex. endast EU bidra tUl att handelskonflUctenmellan och bUäggs utan negativa återverkrungar på det multUaterala handelssystemet. För de tidigare planekonomiernai kommer utsUctema av ettframgångsrUct idemmande i den övriga världsekonomm att starkt påverkasav tUlväxt och handelspolitUc. Utvecklingen i t.ex. , Baltikumoch påverkar i sin tar det ekononuska klimatet iNordeuropa sora heUiet. Genom sådanaindfrekfa effekter liksom dfrekfa dominans i ekonomiskarelationer med omvärlden blfr föratsättningama för näringspolitiken i vårt land ofrånkomligen förkmppademed de beslut som fattos och den utveckling sora äger ram i EU. Indusfripolitiki den memngen att stotsraaktema eller EU-organen skulle söka styra denindusfrieUa utvecklingen genom specifika ingrepp är knappast längre aktaellinom gemenskapen. Den gemensanuna konkurrenspolitiken är tvärtemot inrUcted påatt avskaffa stetiigt branschstöd. Programmen för indusfriell FoU ges engenerell inriktning. Den politik som avseratt stödja småföretegens utveckling i är ej hellerbranschimikted. På några områden finns eraellertid industtipolitiska program,som behandlas kortfattat i den följande. hänsyn tiU dess särskUda betydelse läggs tyngdpunkten ifiamställningen Prop. 1994/95:19 på bUindustrin. Pä ett område, kol cxhstål, finns sedan gammdt ett branschspecifikt regelverk. 25.3.1 Avtalen och institutionema Europeiskakol- och stelgemenskapen (EKSG) tUUcom genom det s.k. Parisfördraget år1951 och var den försto av de europeiska gemenskaperna.Politiskt var målsättningen med fördraget att omöjliggöra ett fiamtidakrig i genom att sammanföra delar av rustningsindustrm (kol- cx;hstelindusttiema) under en gemensam överstetiigmyndighet. Höga Myndigheten, dvs. föregångaren tUl EG-kommissionen.Varumässigt omfattar fördraget jämmahn, kol, vissa stelprodukter samt vissaandra råvaror och halvfabrikat för framstäUning av stel. För att uppnå denpolitiska målsättningen syftar EKSG tUl en gemensam indusfripolitik inom kol-och stålområdet. Fördraget mnehåller detdjerade bestänunelser för detta område.Vid medlemskap i blfr anslutetockså tUl detto fördrag på sanuna sätt sora nytillkommande EG-medlemmarblivit under 1970- cx;h 80-tden. De vUctigasteav EKSG:s institationer - rådet, koraraissionen, domstolen och parlamentet - ärsedan år 1967 gemensamma för de tte europeiska gemenskapema. Dämtöver har EKSGen rådgivande konunitté, som är knuten tUl kommissionen och som består avrepresentanter för producenter, arbetsfagare, handlare och förbmkare inom kol-och stelonuådet. Koramittén skdl höras när så föreskrivs i fördraget eller närhelst kommissionen finner detlämpligt, t.ex. vid beslut av betydelse för mdusttm. Vissa av torde i cfag varaobsolete. Bl.a. har kommissionenförklarat att prcxluktionskvoter är teoretiskt länkbara, men att debedöms som oförediga med den ime marknaden. Kommissionen har dock edigtfördraget långtgående överstotiiga befogenheter att mgripa i t.ex.marknadsförhållanden och kan fatto för dia parter juridiskt bmdande beslut omt.ex. priser, rationalisermgar och prcxluktionskvoter Närkonunissionen under 1980-falels försto hälft fattode beslut ora betydande kapacitetsnedskämmgar låg ansvaret förgenomförandet på de enskUcfa medlemsländema. Vid den nya krisen mom EU:sstålindusfri har stelindusttin uppmanats att själv te ansvar förprcx;essen. Konkurrens- och stotsstödsregler skdl respekteras. Kommissionen har dock betonat vUcten av en aktivdialog mellan de olUca aktörema, inklusive kommissionen, som genom uttedningaroch annat varit pådrivande. Parisfördragetsbestemmelser ora konttoll över prismekamsmen syfter tdl att skapa en marknad med jämn och stedig avsättnmg av produktionen, en stebil prisnivå och normala förräntdngsmöjligheter Reglema iimebär eraellertid inte att förefagen frånfas sina grandläggande 375 friheter att själva besterama sinapriser Prisreglema gäUerför ett stort antd jäm- cx;h stelprodukter, men inte Prop. 1994/95:19 förkol, koks eller mdm. De mer förädlade prcxluktema såsom vissa valsadestålprcxlukter, smidda produkter, dragen ttåd, rör och rördelar faller underRomfördraget. Av de områden som ingår i EKSG ärståbektom av störst betydelse för svenskdel. Stålindustrin i sysselsatte ca 21 000 personer cx:hproducerade saramadagt ca 4,6 mUjoner ton råstål, vUket torde ge Sverigeen plats bland världens 25 störsfa producenfländen Exporten uppgick tUlett värde av Importen var 9,2 nuljonerkronor Någon utvinnmg av kol pågår inte i . Detfinns inte heller några kändafyndigheter av ekonomiskt värde som bedöms kunna utvinnas i fiimtiden.Vi är helt beroende av import av denna strategiska råvara, viUcet i sig krav på bevakning av marknadeni syfte att undvika bristsitaationer eller andra raarknadsstömingar Dentofala importen av kol- och koksprodukter uppgick till närmare 1,5mUjarder kronor varav huvuddelen importerades från Austtalien, ochRyssland. ärsjälvförsörjande i fråga om järnmalm och exporterar huvuddelen av prcxiuktionen. Landets enda kvarvarande järnmalms-producent,, exporterade mdmprodukter tUl ett sammanlagt värde av ca 3,3ndjarder kronor Huvuddelen av exporten går tUl EU-länder. slötår 1972 avtd om frihandel med såväl EEG som EKSG. I och med avtolet med EKSGåtog sig att tUlämpa EKSG:s pris-(x;h marknadsregler för jäm och stel.EKSG:s bestämmelser om produktion, mvestermgar, finansiellt stöd och forskdng,socialpolitik m.m. ingick inte i frihandelsavtelet meUan och EKSG ochhar uite heller medtegits i EES-avtolet. Parisfördragets gUtighetstid ärbegränsad till efter ikraftträdandet och går ut . En gmndregel i frUiandelsavtolet med EKSG, som gårtillbaka på amerUcanska förebUder,är att lika villkor skall tillärapas vid jämförbara fransaktioner, dvs.att diskrimmering mellan köpare är förbjuden. Grancfregeln följs upp av reglerom prissättningsmetoder och om offendiggörande av företegens priser på jäm- ochstelprodukter samt firaktpriser I principär endast två prissätöungsmetcxler tiUåtna, nänUigen antingenförsäljning till eget listpris sora noteras vid särskUd frakt-baspunkt eller försäljmng till pris som anpassatsnedåt tUI konkurrents listpris (inklusive frakdcostoad), s.k.alinjering. En stelprcxiucent får endast välja en baspunktför en viss produkt, men är oförhindrad att välja skUda baspunkter för olikaprodukter Frakt skall sedan utgå med baspunkten som utgångspunkt. Deangivna prisema får i prmcip varkenöverskricfas eller underskridas utom vid alinjering, som gerproducentema raöjlighet att anpassa priser tiU lägre offerter, nämligen delssådana som gäller vid andra basorter inom gemenskapen. dels sådana som lämnas av säljare i tredje land. Vid sådandmjering får Prop. 1994/95:19 dock inte konkurrents pris på leveransortenunderskridas. För attsäkerställa genomförandet av förplUctelser edigt firihandelsavtdet vadgäller bestämmelser om priser på jäm- och stålvaror (x;h om transporriser harantegits en särskUd lag, nämligen lagen (1972:762) om prisbestämmelser för jäm-och stålmarknaden (CECA-lagen). TUl lagen finns en anslutande CECA-kungörelse(1973:720). I CECA-lagen ges ett bemyndigande för regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer att meddela tillämpningsföreskrifter tiUfrihandelsavtolets bestämmelser om priser på jäm- och stålvaror och omtransportpriser. Edigt CECA-kungörelsen meddelas sådana föreskrifter avKommerskollegium. Vidare åläggs genom CECA-fagenenskUcfa närmgsidkare en skyldighet att lämna de uppgifter som behövsför övervaknmgen av reglemas efterlevnad till myndighet som regeringenbestämmer. Denna myndighet är enligt CECA-kungörelsen KommerskoUegium.Slutiigen innehåUer lagen ett antd bestänunelser av processuell karaktär oravite, påföljder, åtd, fiiUföljd av tolan osv. Vid ettmedlemskap gdler Parisfördragets bestänunelser dfrekt här i landet.EG-kommissionen handhar övervakningen av regelverkets efterlevnad. IParisfördraget finns bestämmelser som ger kommissionen rätt att inhämto de upplysningar som kan behövas från enskUda näringsidkareocb att göra nödvändiga konfrollundersöknmgar. Kommissionen har beslutot om vissa bindandetillämpningsföreskrifter tUl fördraget. Kommissionen har edigt dessaföreskrifter befogenheter att to del av böcker och andra affärshandlingar, attto kopior av eller göra utdrag ur dessa,att begära muntiiga förklaringar på platsen och att få tillttäde tUl samtiigalokder, markonuåden och ttansportmedel. Kommissionen har också befogenhet attbesluto om böter och viten. CECA-lagen börraed hänsyn tUl det anförda upphävas vid ett medlemskap. Förslag häromframläggs i denna proposition (se avsmtt 44.3). Ett svenskt medlemskap skulle gynna svenskstålmdusfri med dess intemationella beroende och stora export.Medlemskapet torde inte innebära några särskilda omstellnmgsproblem. Genomfrämst frihandel-savtolet med EKSG menockså EES-avtolet är i hög grad redan integrerat iEKSG-samarbetet. Svensk stålmdustri har redan gått igenom huvuddelen av detstrakturermgsarbete sora nu åter pågår inora EU och ett svenskt EU-raedleraskapborde därför inte innebära några ytterligare förändringar i detto hänseende.Svenska stelföreteg är i många fall typiska s.k. nischföreteg och är oftavärldsledande. Produktiviteten har förbättrats ochflertalet företog väntar vinster för . En viss årligavgift, som för uppgår tiU och tUI av produktionsvärdet, skallbetolas av företogen tiU olika EKSG-fonder En gradvis sänkning av avgiften föratses och den skall upphöra helt . Svenska stoten skall dessutom bidra tUl EKSG:s fonder raed totolt ca 150 mUjoner kronor 377 25.4 Övriga branschfrågor Prop. Omfattandestöd tUl varven har getts i vissa EU-länder. ViUcoren för stöd tUlvarvsindustrin faststäUs mom EU genom dfrektiv från kommissionen, varav detsjunde varvsdirektivet gäller. VarvspolitUcen har inrikfatspå att successivt skära ned stödet tiU branschen, men ge varven i EU en rimhg chans att konkurrera medutomeuropeiska varv och genomföra en strukönomvandling i socidtaccepfabla former. Taket för det prtxluktionsstöd som skaU gäUa inom luiionen,vUket fastställs av kommissionen, har sänkts från tUl av kontraktsvärdet. Detto avserstöd såväl tUl prcxiucenter sombeställare och fastäUs utifrån en jämförelse mellan prcxiuktions-kostnademai de effektivaste EU-varven och de priser som deras vUctigaste konkurrenter tarut. Den fortsatta varvspolitiken kommer sannolikt innebära en ytterligareminskmng av varvsstödet. Rådet behandladei kommissionens meddelande om textil- ochkonfektionsindustrin. Edigt rådet har GATTskapat nya vUlkor för den mtemationella handeln. TextU- och konfektionsindustrinsansfrängningar att klara dessa utmaningar måste därför stödjas av EU och avmedemsländema. På EU-mvå skdl dette göras uiom den horisontellaindustripolitUcen cx;h inte som sektorstöd. Det är således fråga om användningav struktarfondema, deltegande av mindreföretog i FoU-program, konfroU av tillämpningen av Uraguayrundans resultot, insamling av stotistik övermtemationella handeln och förbätttad tUlgång tUl tredjelandsmarknadema. Bilindustrin ären av de störste enskilda indusfribranschema i . Sysselsätöiingen inombUindustrin och dess underleverantörer uppgår i EU tUl ca 1,8 mUjoner anstdlda, varav ungefär en miljon arbeter i de bUtiUverkande företogen. Ytterligare 1,8 mUjoneransteUda är sysselsatte mom disttibution och reparationsverksamhet.BUindustrin bidrar av EU:s BNP. Värdet av den totda produktionen ibiUndusfrin och dess underleverantöreruppgick tUl 280 mUjarder ecu eller drygt 100 mUjarder ecuutfryckt i förädlmgsvärde, varav faller enbart på bUindustrin. I Sverigeär bUindustrin relativt sett ännu mer betydelseftiU än i EU. Omkring 70 000anstdlda är sysselsatte hos bilindusfrin och underleverantörerna, vUketmotsvarar av sysselsättningen inomtUlverkningsindustrin. Huvuddelen av de anstdlda arbetar i debiltUlverkande förefagen. Stadier mom EU tyder på att den europeiskabiUndustrin kommer att genomgå stora stmktarförändrmgar under resten av1990-tdet. Även om efterfiågan på bilarkommer att stiga, kommer det ttoligen att finnas kvar en överkapacitet ibUtUlverkningen. Stmktarförändringar kommer sannolUrt cx;kså att ske genomsamarbeten cx;h fiisioner meUan de europeiska bUtillverkama, eftersom marknadeni dag är aUt för upp-slitttad med 80konkurrerande bUmärken. kommer dessutom inarknaden i EU attsläppas helt fri för japansk bUimport. De förändradeföratsättningama för bUindusfrin har medfört att EU harvisat denna ett ökat infresse. EG-kommissionenandyserade branschens sitaation cx;h lämnade förslag till åtgärder, vilket senare har behandlats av rådet och Prop. betonade kommissionen att det iförsfa hand är bUindusttms eget ansvar attväma om konkurrenskraften. och underleverantörernas stellningkan emellertid stärkas genom att de drar nytte av umonens ekonomiska resurser för generellaprogram och övriga åtgärder Härmed avses EG:sstraktarfonder för arbetskraftens anpassning tUl nya prcxiuktionssystem och mdusfriell omstellning, umonens forskningsprogram, åtgärderför en förbättrad fimktion av den ime marknaden och elimmerande avhandelshmder på marknader med Utvecklingengår därmed mot betoning av dlmänna program snarare än specifikastödinsatser Av strukturfonderna är främst målområde 4väsentiigt för bUindusfrin och underleverantörerna. Insatsema inommålområde 4 skall underlätfa omstdhiingen för ansteUda som berörs avstukturförändringar inom industrin (x:h av att nya produktionssystem införs. Det finns friget särskilt forskrungsprogram förbUindustrin. Vissa av programmen torde dock vara av speciellt uittesseför bilmdusttm och dess underleverantörer Inom det Qärde ramprogrammet böredigt kommissionen bilindustrin kunna fåavsevärt stöd inom ramprogramraen för informationsteknologi, industrielltillverknings- och materialteknologi,effektiv energiteknik, raUjö- och transportforskning. EES-avteletmöjliggör i regel för de svenska företegen att delte i EG:s forskningsprogram,men ett medlemskap förstärker möjligheter att påverka omfattningen,mrUctnmgen och utfomuungen av dessa program. Arbetet med denime marknaden innebär olika åtgärder för att denna skdl fimgera vd. Av särskiltmfresse för bilindusttui är de överväganden sorasker inom EU rörande de selektiva och exklusiva disttibutionssystem som tUlämpas i branschen. Dessa systera ärkonkurtensbegränsande, men är tiUåtaa edigt s.k. gruppundamag som gdlertUl . I denna fråga pågår en diskussion mellankommissionärema för industtipolitiken resp. konkurrensfrågor På skatteområdetsker ett arbete som avses leda till en harmodsermg av bl.a. fordonsskatten ochinregisfrermgsskatter eller liknande avgifter Inom EU finns ett ramdfrektiv omtypgcxlkännandesystem för bilars säkerhet som är bindande fr.o.ra. år 1996.Inom raraen för dette direktiv förbereds förslagom testprocedurer för krocksäkerhet, tekmska krav på bilbälten, m.m. Påmiljöområdet bedrivs även ett arbete som dfrekt påverkar föratsättningama förbilmdusttin. Bl.a. förbereds förslag ora bilavgaser När det gällerEG:s extema handelsrelationer är den japanska importbegränsningen av specielltmfresse för bilindusfrin. konuner den europeiska marknaden att öppnashelt för bilunport, men fram till denna avvecklmg sker det årliga förhandlingarmellan kommissionen och för att besterama det antel bilar som fårimporteras från . EG-kommissionensmeddelanden och indusfriminisframas beslut rörande dessa kan mte ses sora att EG har tillskapat ett branschprograra för bilindusfrin. Det finns likväl inom konunissionen, parlamentet och bland medlemsländema en spänning iambitionen. Vissa krafter synes vUja Prop. vrida politUcen på dette omiäde ien något mer selektiv inriktning för att skapa ett branschprogram för bilaroch få till stånd en mer intensiv och sQiiktarerad dialog medsamtiiga bUtiUverkare för att skapa en långsUctig Ett medlemskap möjliggörför att påverka den avvägning som kommer att göras idessa frågor, vilket fär betydelse för de svenska förefagenskonkurrensfömtsättningar. Av särskUt inttesse i dette sammanhang blfr denutveckling som kommer att ske för eventaellt stotsstöd tUl bUindusfrin. Sedan år1989 finns det riktiinjer som umebär en resfrUctiv håUning tillnationeUa stödåtgärder i bUindusfrin. vUctigt för att kunnapåverka eventaella förändringar av dessa riktlinjer, så att den svenskaverksamheten inte får en konkurrensnackdel. Av alla företog inom deneuropeiska umonen är 99,små och medelstora. Dessa defimeras edigt Eurosfatsom förefag med mindre än 500 anställda.Totelt uppgår de till ungefär 15,7 miljoner. I finns ungefär 420000 förefag med mindre än 200 ansteUda vUket utgör av alla företeg. Små cx;h medelstora företeg spelar en avgöranderoll i den europeiska ekonomin för skapandet av sysselsättning cx;h för tillväxt. beslötrådet om ett program som syftar tUl att förbättta fi:amför dit små och medelstora företegs allmänna föratsätöiingar ochom åtgärder för att främja företegsutveckling. EG:s åtgärder är avseddaatt vara ett nationsövergripande kompleraent tiU de nationella programmen påsmåföretegsområdet. Detfa program har utvidgats i två omgångar genom rådsbesluti och i jud 1993. Det sistaämnda programmet omfattar perioden fr.o.m.den 1 juli 1993 t.o.m. och innebär ett fullföljande och enförstärkning av det föratvarande progranunet. Det lägger stor vikt vid attförbättta de admimsttativa, juridiska och ekonomiska föratsättningama för desmå och medelstora företegen och i övrigt bevaka art dessa företegs mttessentas tUl vara inom gemenskapens olUca insatser Vidare innehåller programmetåtgärder för att ge företegen bättte tUlgång till information, åtgärder för attfrämja företegssaraarbete över nationsgränsema samt andra åtgärder för attstimulera och överblicka den anpassning som krävs av företegen för att anpassasig till förändringar sora skapas av den uue marknaden. För programmet haravsatts tofalt 112,2 miljoner ecu. Koramissionenhar tegit imtiativ till ett integrerat program för små och medelstoraföreteg, sora även mnehåller åtgärder för en förenklad lagstiftoing ochminskade admimstrativa bördor på sådana företeg. Initiativet välkomnades vidindusttimimstramas och Europeiska rådetsmöten i jum 1994 och komraissionens uppläggning av progranunet diskuterasnu i olika komraittér och arbetsgrapper Sverigedelter tillsammans med de andra EES-EFTA-ländema i vissa delar av EG:ssmåföretegsprogram sedan början av 1990-tolet. gäller bl.a. (EIC) samt Business Cooperation network (BC-net). I deltar genom attett s.k. Eiim Prop. 1994/95:19 Irtfo Correspondence Center (EICC) eteblerades på () i februari 1993.EICC har i ett regiondt nätverk med 14 olika regionafa otgan. EES-avtdetinnebär att deltar i (x;h finansierar småföretogsprogrammetpå likartade vUlkor som för mecUemsländema. Det innebär konkret attSverige utvidgar sm medverkan och sitt inflytandepå projektmvå samt deltar i samma utsträckning cx;h på samma vUlkor sommecUemsländema i aUa i projekt inom ramen för småföretogsprogrammet.EES/EFTA-ländema har vidare hos kommissionenbegärt att få respektive lands EICC utsedcfa tUl EIC, vilket medförbl.a. en högre servicemvå samt ev. vissa finansieUa bidrag fiin kommissionen. Ett positivt svar har erhåUits. Iett näsfa steg har EES/EFTA-ländema begärt att få motsvarande antolnationella EIC som i medlemsländema. kommer för atttofalt betofa 10 mUjoner kronor för medverkan i programmet. I och med EES-avtolet deltar i styrkommittén för småföretogsprogrammet, men utan formell , Ett medlemskap iden europeiska umonen innebär inte att det svenska regelverket på området ellersmåföretogspolitUcen i övrigt måste anpassas. En rad rUctiinjer har utfärdatsinom ramen för företogspolitiken. Dessa har mte heUer föradett någon särskUdåtgärd från svensk sicfa. Medlemskapetinnebär dcx:k att förbättrar sina möjUgheter att ytterligaremtegreras i småföretogsprogrammet och att påverka dess inriktmng. Det kan ocksåbh fråga om att utvidga redan existerande projekt för de nya medlemsländernasräkmng. Från svensk sidaavser man att tiUsammans med och Fmland anmäla sitt mttesse till kommissionen att arrangera ett s.k. Etaopartenariat i i jirni 1996. Europartenariat är ett insttument som syftar tUl att främja regiondutveckling genom att noggrant utvdcfa små och medelstora företog från en region möterandra europeiska företog för i att diskutera olUte former avsamverkan. MeUan 1 500-2 000 företog deltor normalt, varav 300-400 företog frånvärdregionen. Ett svenskt värdskap föratsätter medlemskap i umonen.Arrangörskostnadema beräknas prelimmärt till Kommissionenbidrar med två ttedjedelar av kosmadema för arrangemanget. De delar avEG:s regelverk som berör industtipolitiken mgår väsentiigen i EES-avtolet. Under medlemskapsförhandlmgama kunde det mdusttipolitiskaavsmttet antecknas som oproblentetiskt. Inga undantog ellerövergångsarrangemang ansågs erforderliga för svensk del. Blandremissorganen är det endast ett nundre antol som har vdt att uttryckligen yttra sig över indusfriavsmttet. Samtiiga förordar ett EU-medlemskap och de har i inget fall något att erinra mot förhandlmgsresultotet på det industtipolitiskaområdet. betonar den sammadagda positiva effekten av ett EU-medlemskap för och svenskt näringsliv. De fasfa relationer som åsfadkommes mellan och EU förbättrar edigt förbundet på ett varaktigt sätt en 381 av de väsentiigastefömtsättnmgama för ett gott uivesteringsklimat i Även menar att ett EU-medlemskap Prop. 1994/95:19 kommer att vara av stor betydelse för den svenskamdusttins utveckling. Både utiändska och svenska företog kommer att ihögre utsfräckning lokdisera mvestermgama till . att investeringarna blir av mer tiUväxtbefrämjande karaktär.Köpmannaförbundet anser att ett svenskt medlemskap innebär att fokuseringen påsmåföretogens sitaation ytterligare kan stärkas. De branschimUctode organ somhar konunenterat industtifrågoma, bl.a. Skogsindustrierna, SverigesVerkstadsindustrier, och Jemkomoret, harbelyst specieUa företeelser inom de egnasektorerna och flera har lyft firam vikten av konkurrenskraftigagrandföratsätttvingar. Några har också pekat på behovet av organisation ochbeslutsprocesser på svensk sida som tUlförsäkrar resp. branschs förettädaredfrekt medverkan i EU-arbetet. Energifrågor angavs inte år 1957i som ett område för särskild gemensara politik raen vissa inslagav energipolitisk betydelse fanns med i den aUmänna fördragsbUden.