prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — För vissa varor faststäUs importavgiftendagligen, för andra , månad eller kvartd. Avgiften faststäUs i ecu.Ändringar meddelas varje medlemslandgenom ADB-system cxh publicering i . Utöver generella importevgifter kan vissa varor beläggas medutjämnings- eller tUläggsavgifter omimjxjrtpriset till EU ligger under en viss bestämd nivå, s.k. slusspris eller midmipris. Vid import av varor från ttedjeland till EUfordras Ucens för ett stort antal varor.En Ucens tiUåter cxh kräver att innehavaren importerar licenskvantiteien inom giltighetstiden. I samband med en ansökan omlicens skdl importören ställasäkerhet för fdlföljandet av transaktionen. Säkerheten frisläpps eUer förverkas beroende på hur mycket av licensåtagandenasom uppfylls. De rättigheter somföljer av en licens är överlåtbara men däremot inte skyldighetema. 1 de faU preferensarrangemang finns förjordbruksvaror får dessa föras in i EUmed reducerad importavgift inom ramen för en begränsad kvantitet eller kvot, dtemativt utan kvantitetiva begränsningar.För fördelningen av kvoter- naförekommer olika administtativa system. Det vanligaste systemet är att Prop. 1994/95:19 kvotema fördelasallt eftersom ansökningarna kommer in. För kvoter där för- Bilaga 9 månen består av reducerade eller slopade avgifterfördelas licenserna dcxk oftest enligt ett ansökningsförfarande. EG:s gränsskyddssystem kommer att läggas om tillföljd av Uraguayranda. AUaformer av variabla gränsskydd, . införselavgifter cxh minimipriser, kommeralt omvancUas till bundna tullar. Dessa kan inte höjas utan att en omförhandling (s.k. artXXVIII-förhandling) sker i . Tull- ; : ama skdl från år1995 sänkas med i genomsnitt . Delta kommeratt sätta gränser för vilka priser EU kommer att kunna te ut päsina jordbmksprodukter. Ytterligare åteganden tiU följd av mndan är att existerandemarknadstiU trade skaU upprätthåUas och visst minimimarknadstillträdeöppnas. Intervention utmärks av en påverkan på utbudet avcxh efterfrågan på jordbruksprodukter.Interventionsrcgleringama syftar till att stödja vissa pris nivåer Med intervention avses sådanaåtgärder som EG:s uppköp och lagring av olika prcxlukter samt stöd tillprivat lagring som innebär att företag förbinder sig att mot ersättningsvara för lagring av bestämda prcxlukter. De övergripande reglema förinterventionsförfarandet beslutas av cxh/eUer kommissionen. interventionspriserna, intervention skdl varamöjlig cxh kvditelsvillkor Detdjema kring . de praktiska arrangemangen vid köp och försäljning, som t.ex. leve ranstidpunkt och kvditetskontroll,administreras av de nationella myndigheter na. Vid intervention är det EG somköper upp prcxlukten från producenten eUer ftin något efterföljandehandelsled. Beslut om uppköp fattes av kommis sionen. Uppköp sker efter det att densom innehar varan anmält sitt inttesse till behörig myndighet i respektiveland. I flera fdl sker dette genom ett an- . budsförfarande,i andra faU tiU ett i förväg bestämt pris. Myndigheten meddelar efter beslut av kommissionen om ett anbudskdl antes eller förkastas. Säljarenlevererar därefter varan till ett av myndigheten disponerat lager där en kvalitetskontroll genomförs. När varan är inlagradcxh det har konstaterats att kvditetsvillkorenuppfylls går ansvaret för varan över på interventionsmyndigheten. De myndigheter som har hand omintervention på marknaden är skyldiga alt köpa in de prcxlukter de erbjuds,oavsett mängden med vissa undanteg, under fömtsättmng att produktema uppfyllerkvaUtetskraven. Även beslut om försäljning frånintervenlionslagren fattas av kommissionen. Försäljningen kan ske såväl på den intema marknaden i EU som till tredjeland. Försäljningen skall dock ske påsådant sätt att den inte leder till störningarpå den intema marknaden och inte gynnar någon av aktörerna. För att nå dessasyften sker försäljningen ofta genom ett anbudsförfarande. Kommissionen anger kvantitet, kvditet cxh lagerortför den vara som är till salu. Intresseradeköpare fär lämna anbud på de specificerade varoma till den nationeUainlerventionsmyndigheien som vidarebefordrar dessa till kommissionen. På gmndvd av bl.a. utvecklingen på såväl den egnamarknaden som ancfra marknaderbeslutar kommissionens förvaltningskommittéer på respektive varuområde de priser tiUvUka varoma skdl säljas. Den praktiska hanteringen Prop. 1994/95:19 avutförsäljningen sköts av de nationeUa myndigheterna. Stödet tiU privat lag- Bilaga 9 ring syftar till attStebilisera marknaden genom att te bort de kvantiteter från marknaden som inte efterfrågas . Del äralUså fråga om eii .säsongsmässig lagring, ett säkerhetsnät för attstödja marknaden. För att tecka skillnaden mellan gemenskapspris,ochvärldsmarknadspris och möjUggöra export av jordbraksvaror från EU tiUttedjeland kan exportbidrag lämnas. Fömtom tiU ren export kan exportbidraglämnas för proviant till fartyg eller flygplan som trafikerar intemationellamtter eller för varor till bl.a. inom EU eteblerade internationellaorganisationer. Bidraget betdas över FEOGA.Det är kommissionen som bestämmer storleken på bidraget efter att frågan har behandlats i en förvdtoingskommitté.Bidraget är detsamma inom hela EUmen kan variera beroende på exportlandet eller varomas egenskaper. Exportbidrag lämnas inom flertdet vamområden.Bidragels storlek bestäms . Exportören lämnar in anbud för en viss kvantitet av en prcxlukt under fömtsättmng atthan får en visst begärt exportbidrag.Kommissionen bestemmer ett högsta exportbidrag som kan lämnas., Endast anbudsom är lika med eller lägre än detta antas. Exportören får därefter en licens att exportera den angivnakvantiteten, ofta med en bestämd destination.Del är kommissionen som är ansvarig för exporten och beslutar om kvantitetenoch exportbidragens dvå. I praktiken handhas exporten av de nationellainterventionsorganen som också svarar för utbetalningarna av bi- , cfragen. Även möjlighetema för EG att subventioneraexporten påverkas av GATT-mndansresultet. Värdet av subventionerna skaU minskas cxh de , kvantitetersom exporteras med subventioner skdl skäras ned från år1995. anser alt den reform av CAP som beslutades är tiUräcklig för att uppfyUadessa krav. Härom råder delade meningar i medlemskretsen. Arealbidrag lämnas för odling av spannmål,oljeväxter, proteingrödor (xholjelin. Vidare finns arealbaserade stöd för bl.a. hampa cxh spånadslin saml för ocUing av bl.a. vicker. En gmndläggandefömtsättning för stödet är att minst15 % av åkermarken läggs i ttäda. Även för denna mark erhålls ett aredbidrag. Aredbidraget skaU kompenserajordbmkama för de sänkte spannmålsprisernasom CAP-reformen innebär. Bidraget är begränsat till en maxi-miared som kallas basareal. Basareden utgörs avmedeltalet för faktisk odling avspannmål, oljeväxter, proteingrödor och areal som ingick i offentiigt trädesprogramunder pericxlen 1989-1991. EG:s arealbidrag är ett generellt stöd, dvs.huvuddelen av jordbmkama berörs avstödet. Utbetelningen av stödet, fömtom vad gäller oljeväxter, måste ske före varje årsskifte för att EG skdlste för kosmaden. Sker utbetelningen senare eller till fel mottagare fårmedlemslandet självt stå kostnaden. Föroljeväxter tillämpas ett system med delutbetelning som skdl ske senast den 30september Slutbetdning görs våren efter skördeåret EG kräver att en omfattende och noggrann kontroU görs av denationella myndighetema för att säkerställaatt stödet utbetdas under riktiga fömtsätmingar. Både administra- Prop.1994/95:19 tiv cxh fältmässigkonttoll förekommer. EG:s system bygger på de uppgifter Bilaga 9 som jordbrukaren lämnar i sin ansökan. Felaktigauppgifter, lämnade vårdslöst ellermedvetet, leder till omedelbara cxh kraftiga reduceringar av stödet. Även djurbidragen har karaktär av generellt stöd.Djurbidrag lämnas för am- cxh dikorsamt handjur av nöt. Bidrag lämnas cxkså för teckor cxh getter. Det totelaantalet djur för vilket bidrag kan lämnas begränsas av djurtätheten på företeget. Djurtätheten uttryckerförhållandet mellan antalet djurenhetercxh den foderared som används för fcxler tiU förctegets djur. Den högsta djurtethet som för berättigar tillbidrag har fastställts till 3,0 djurenheterper hektar för att successivt sänkas till 2,0 djurenheter för cxh framåt I Unje med vad som gäller på andraområden inom EU görs dcxk undantegför mindre producenter vad gäller dessa begränsningsregler. Om djurantdet inte överstiger 15 djurenheter undantesproducenten från kravet. De djur för vilka bidrag söks skall kunnaidentifieras genom lämplig märkning. Omdjurtätoelen på ett företeg understiger 1,4 djurenheter per hektar ellerverksamheten bedrivs inom mindre gynnade områden eller bergsområden kan prcxlucenten dessutom erhåUa ettkompletterande bidrag. De fleste av djurbidragen skdl kvoieras pågårdsnivå. Kvoten ger prcxlucenten ett visst antal bidragsrätter. En avdraggörs som skdl möjliggöra skapandetav en s.k. nationeU reserv. Den nationella reserven skdl uppgå till mellan 1 %cxh av det totda antdet bidragsrätter en mecUemsstets producenter tiUdelats. Encfast de producenter som har enkvot kan ansöka om bicfrag. Bidragsrältema kan överlätes disammans med gårdeneller separat. Överlåtelser avbicfragsrätter blfr giltiga först sedan både den överlåtende och den mottegande meddelat behörig myndighet att enöverlåtelse skett. Om verksamheteninte överlåts dras en del av bidragsrättema in till den nationella reserven. Producenter som av olika skäl, t.ex. pågmnd av att de inte bedrivit någonverksamhet under referensåret, inte tilldelats någon kvot har möjlighet att ansöka om kvoitilldelning ur den nationellareserven. Den som är missnöjd med sinkvot har möjlighet att få den omprövad. Från reserven delas bidragsrätter också ut till bl.a. producenter som intetidigare ansökt om bidrag. Kontrollen av ansökningar och utbetdningar skerpå i huvudsak samma sätt som föraredbidrag. Följdema för den enskilde av att ha lämnat felaktiga uppgifterär likartade. Sedan marknadsregleringen för spannmål infördesår kan den sägas ha fungerat somen standardmcxiell för hur en marknadsreglering byggs upp. Marknadsregleringama innehåller förutomgränsskydd tre gmndelement, nämUgen - att rådet bestämmer vissa gmndläggandepriser, - att ett system med export etebleras som skyddarden intema produktionen, och - all den intema produktionen stöds med hjälp avduekte uppköp av interven-tionsmyndighelema, om det anses nödvändigt. I det följande ges en översiktUg beskrivning av de för svensk delviktigaste Prop. 1994/95:19 marknadsregleringama. Genomden beslutade reformen av CAP blfr rådets förordning (EEG) nr 1765/92 den gmndläggande marknadsregleringen förspannmål, oljeväxier cxhproteingrödor inom EG. Tanken är att skapa ett gemensamt fungerande system för dessa grödor eftersom de sinsemeUan ärutbytbara. Av spannmålen omfattas bl.a. vete, dummvete, kom,råg, havre cxh majs avmarknadsregleringen. Marknadsregleringen gäller dels för oförädlad spannmål, dels för prcxlukter i förstaförädlingsledet. Till oljeväxtema hör bl.a. raps, solrosfrö cxh sojabönor. Med proteingrödor avses bl.a. ärter,åkerböna och lupiner. Del nya systemet är baserat på årUga direktbidragoch obligatorisk ttäda. Bidragen äravsedda att kompensera sänkningen av spannmålspriserna och lämnas som ett aredbidrag. Den stödberättigadebasareden defimeras som det genomsmttiiga antdet hektar inom en region sombesätts med spannmål, oljeväxtereller proteingrödor eller trädals inom ramen för ett offenlUgl ttädespro-gram . Det är också möjligtatt välja en individuell basareal för vaije jordbrakare edigt samma regler.Arealbidragets storlek är beroendeav avkastningen per hektar under referenspericxlen i hela landet eller i mindre områden. Indelningen bestäms avmecUemsländema. Beloppet varierarför spannmål, oljeväxter cxh proteingrödor. Deltegandet i uädesprogram-met är ett villkor för att få del av aredbidragen.Kravet är att odlaren trädar av sin stödberättigade . För den trädade marken lämnas ett stöd som uppgår till 57 ecuper ton multiplicerat med den genomsmttiigaregionda spannmålsskörden per hektar. Trädesmark kan få användas för produktion av annat än livsmedel. Omden tillåtna basarealen för destödberättigade grödorna överskrids reduceras aredbidraget i motsvarande grad. Dessutom läggs under efterföljande år denöverskridande arealen till denobligatoriska trädan utan att någon kompensation lämnas. Små prcxiucenter vars ared motsvarar en produktion om högst 92ton spannmål är undantegna från trädesprogrammet. För spannmål beräknas aredbidraget som 45 ecu perton multiplicerat med dengenomsnitdiga regionala skörden per hektar. För oljeväxter betdas 359 ecu per hektar om avkasmingen motsvarar EG:sgenomsnitt. avkastning ärlägre än EG:s. Stödet kan justeras pä gmnd av utvecklingen på världsmarknaden. Oljeväxtodlingen är reglerad avden s.k. Blau-House-över-enskommelsenmellan cxh EU som framförhandlades i anslutning till GATT-mndan. Delte innebär främst att cxllingeninte får överskrida viss ared.Stödet tiU proteingrödor är 65 ecu multipUccrat med genomsnidig regionalspannmålsskörd. När det gäUer spannmål exkl. havre innebärmarknadsregleringen att interventionsker i enlighet med det förfarande som redovisats i det föregående. EG:s stärkelsereglering är nära knuten tiU spannmålsregleringen dåstärkel- Prop. 1994/95:19 sebettaktes som en vidareföräcUad spannmålsprcxlukt. Spannmål som utgör Bilaga 9 råvara tiU stärkelse stöttas genom de regleringarsom generellt gäller för spannmål.För fabrikspotetis tillämpas ett annat system. Del betalas ut en premie som uppgår till knappt 19 ecu/ton tillproducentema av potatisstärkelse under fömtsättningatt odlama får ett visst bestämt minimipris för potatisen. Premien ges för att potetis har en konkurrensnackdelgentemot de övriga råvarorna förframställning av stärkelse eftersom biprcxluktema har ett lägre värde txhprcxiuktionen är dyrare. Den inhemska siärkelseproduktionen skyddas dessutom genom en importavgift Stödet tiUpotetiscxlUng avsedd för stärkel-setUlveikmng för /95 är56 ecu/ton stärkelse. Prcxluktion av grönmjöl gjort av lucem och klövererhåller , edigt ettnyligen fattet beslut av rådet, stöd med 57 ecu/ton. Stöd lämnas dockendast tUl sammanlagt 4 . För lin fanns tidigare en särskUdmarknadsreglering men numera tillämpas principemaenligt rådets förordning (EEG) nr 1765/92 även för Un. Det innebär attdet lämnas ett aredbidrag för oljeUnodUngen. Marknadsregleringen för scxker omfattarscxkerbetor cxh sockerrör, scxkercxh isoglukos. Den gmndläggande regleringen finns i rådels förordning (EEG) nr 1785/81. Rådet fastställer varje årprisema för sockerbetor och för socker. Scxkerprcxiuktionen är kvoterad nationellt. Kvotenbestår av en A-kvot txh en B-kvot.Produktion dämtöver benämns C-socker. Detta måste säljas på exportutanför Unionen utan exportstöd. Det finns två typer av avgifter, nämligenproduktionsavgifter för scxker cxh isoglukos samt lagringsavgifter för socker.Prcxluktionsavgiftema skall täckaaUa kosmader som uppkommer vid export av överproduktion. Arrangemanget är budgemeutralt. Det finns ettinterventibnssystem för socker men det tillämpas inte i praktiken. Frukt- och grönsaker m.m. InomEU omfattar den gemensamma jordbrukspolitiken även ttädgårdssektom. Samma instrament tillämpas dltså inomträdgårdssektom som inom jordbmketmed bl.a. gränsskydd, interventionsuppköp och exportbidrag. De grandläggande bestämmelser ommarknadsregleringen av frakt cxh grönsakerfinns i rådets förordning (EEG) nr 1035/72. Målet är att balansera tUlgång cxh efterfrågan på en skähg prisnivå förodlarna som handeln medtredjeland cxh den nödvändiga specidiseringen inom unionen beaktas. Endast ett fåtal av de regleradeprcxluktema odlas i , t.ex. äpplen och tomater. bestemmer rådet två olika typer avpriser, nämligen baspris cxh uppköpspris.Uppköpspriset sätts på en nivå som kan variera mellan cxh avbaspriset. Det anyänds för att bestämma ett interventionspris. Med ledning av basprisei cxh uppköpspriset bestämscxkså ett återköpspris. Ålerköpspriset är det pris tiU vilket producentorganisationerna drartillbaka de Prop. 1994/95:19 prcxlukter som deras medlemmarlevererat tiU marknaden. Inomttädgårdssektom spelar s.k. producentorganisationer en stor roll. För att en producentorganisation skdl godkännasav EU krävs det att den. . bildats päinitiativ av enskUda cxllare cxh godkänts av medlemsstaten. En ■ godkänd orgamsation är berämgad tiU stöd ochfdlgör vissa regleringsuppgifter.Anslutna cxUare är i princip skyldiga att leverera hela sin produktion till prcxlucentorgadsationen. Dessutom måste cxllamafölja de av organisationen, utfärdadebestämmelserna angående kvditet och kvantitet. Endast de cxilare som är ansluma tiU en prcxlucentorganisation kandelte i äterköpsförfarandet. Eftersom äterköpspriset är högre än uppköpsprisetär dette en förmädigare avsättningsmöjlighetän om varoma köps upp genom intervention. Organisationen kompenseras inom vissa gränser för sinaäterköp av FEOGA. De prcxlukter som dras bort fiin marknaden avsätts integenom vanliga marknadskander ' utan dirigeras tUl särskild användmng. Vanligtvis tillämpas tte olika kvditetsklasserför fmki och grönsaker: Extta, I och II. Dessutom kan en klass III tillämpas under särskilda omständigheter föratt täcka konsumtionsbehovet inom gemenskapen under dåliga skördeår. Kvditetsreglema är obligatoriska ochgäller i dia försäljningsled. Vissa undanteg finns dcxk, t.ex. vidgårdsförsäljning direkt till konsument eller vid leveranser tilllivsmedelsindustrin. Kvalitetsreglerna syftar till att tillgcxlose konsumentintresset, förbätttaodlarnas lönsamhet samt underlätta förutsättmngamaför handel cxh ömsesidig konkurrens. KvaUtetsreglema har stor betydelse för möjligheten till äterköp cxhexportbidrag. Gränsskyddet skaU förhindra lågprisimport. Omminst av en importkvantitetfrån ett tredjeland under två på varandra följande dagar, efter avdrag för mil, prismässigt underskrider referensprisetmed 0,6 ecu/beslutar förvdtmngskommittén för frukt cxh grönt alt enutjämningsavgift skdl tes ut. Avgiftenuppgår till mellanskillnaden mellan de två prisema. Avgiften avskaffas närimportpriset under två på varandra följande dagar är i nivå med eller överskrider referenspriset. Genomhandelsavtd som EU ingått med utvecklingsländer cxh rcformstater i Europakommer dessa länder i åtnjutande avreducerade eller suspenderade tullar. För många prcxlukter har därigenom dethöga gränsskyddet i praktiken mindre betydelse. För äpplen finns en särskild förordning (EEG) nr1200/90. Enligt förordningen kanröjningsbidrag ges för fruktträdgårdar som är . Dessutom viU EU genom förordningen främjaförbättrad kvditet på äpplen. Inom EU finns också en marknadsreglering förförädlade ttädgårdsprodukter. Deprcxlukter som omfattes av denna reglering är bl.a. frysta cxh torkadegrönsaker och konserverade frukter och grönsaker. De gmndläggande reglerna finns i rådets förordning (EEG) nr 426/86.Regleringen omfattar bl.a. exportbidrag,importUcensiering, produkrionssiöd liU livsmedelsindustrin cxh minimipriserför vissa varor. Syftetmed produktionsstödet är att göra produkter baserade på EG-råvara Prop.1994/95:19 konkunenskraftiga iförhållande dl importerade. Stödet tillkom under slutet Bilaga 9 av 1970-tdet som en del i en övergripandemedelhavspolitik. Stödet är utformatför att ge ocUama en skäUg inkomst genom att se tiU att beredningsindustrin betdar det fastställda mininupriset förråvaran. Det äi en förutsättmng för att industrin skaU vara berättigadtill produktionsstöd. Som trädgårdsprodukt räknas cxkså prydnadsväxterÄven på dette område finns en marknadsreglering, rådets förordmng (EEG) nr234/68, men regleringen är mycketbegränsad. I praktiken är handebi med prydnadsväxter fii inom EU. Regleringenav mjölk och mjölkprodukter är omfattande cxh gäller för bl.a. mjölk, grädde, smör och ost. Grundregleringenfinns i rådets förordning (EEG) nr804/68. De nya gmndläggande reglema om mjölkkvoter finns i rådets förordning(EEG) nr 3950/92 cxh kommissionens förordning (EEG) nr 536/93. Rådet bestämmer varje är priser för olikaprodukten mjöUc fetdidtfastställs en riktpris. Det är detta pris man önskar uppnå för den mjölk som levereras . För smör,skummjölkspulver cxh vissa ostar sätts interventionspriserFör vissa produkter sätts dessutom tröskelpriser. Meningen är att prisnivån på importerade mjölkprodukterskaU motsvara riktpriset för mjölk.Som en del av CAP-reformen har rådet redan i huvudsak bestämt prisemaför . För att minska överskottet av mjölk 1984 ett system medproduktionskvoter för mjölk. Varje land tUldelades en prcxluktionskvot som i princip motsvarar invägningen av mjölkunder är 1981 med ett tillägg på . För vissa av medlemsländema och för nytillkomna medlemmar har kvoten fastställts på annat sätt. Kvotenbestår av två delar, en för leveranstiU mejerier Oeveranskvot) och en för dfrekt försäljning av producenten (dfrektförsäljningskvot). Dessa två kvoterläggs samman till elt enskilt medlemslandstotela tilldelade mjölkkvot. Uppdelningen bestems av EG men baseras påmedlemsländernas prcxJuktionssttuktur och önskemål. Genom all gradvis minska kvoten har EG, sedankvotsystemet infördes sänktprcxiuktionen med . Kvotsystemet är en viktig del i mjölkregleringen.Om en producent överskrider sin kvot måste en sttaffavgift betalas. Avgiften är115 % av riktpriset på mjölk. För leveranskvoten är uppköparna ansvariga för inbetdningen av superavgiften tillansvarig nationell myncUghet. AvgiftenskaU dras ftin mjölkpriset till prcxlucenten. Eventuell avgift för di-rektförsäljningskvoten skdl prcxlucenten själv setill att betda in tUl myndigheten.Systemet med mjölkkvoter åsidosätter i hög grad marknadskrafterna cxh innebärett långtgående ingrepp i den enskilde mjölkproducentens möjlighet att bedriva sin verksamhet. För an bevaraså stor flexibUitet som möjligt fmns det möjUghet artutjämna enskUdas överskottspnxluktion genom tillfäUig Prop. 1994/95:19 överföring meUan de individuella kvotema inom ettland. Ett medlemsland be- Bilaga 9 höver bara betda superavgift till EG omlandets totda kvot överskrids. Utjämningkan ske antingen på uppköpamivå, alltså inom samma mejeri, eller på nationeU nivå genom utjämning mellan varjeenskild producent. Medlemsländernahar även rätt an ha en nationeU reserv med kvoter som är tiUgängUga för att tillgcxlose särskilda fall, t.ex. för jordbrukaresom nystartar eller utökar en mjölkproduktioneller för stmkturella syften. Reserven får skapas genom en nedskärning av diaproducenters kvoter. Den prcxlucent som överlåter hela eller delar av sitt företeg genom försäljning,arrende eller arv skdl cxkså överlåtesin mjölkkvot helt eller delvis. Kvoten följer marken för mejeriproduktionen. Medlemsländema får själva bestämma merdetdjerade regler för dette. Avstegfrån regeln kan göras för att omstmkturera mjölkprcxluktionen pånationeU eUer regiond nivå eller för att förbättta miljön. För att upprätthålla priset på smör cxhskummjölkspulver kan EG stöd-köpakvantiteter på marknaden. Sädana uppköp görs endast när prisema har sjunkit under en viss nivå. För att undvikaomfattande uppköp har man vissa begränsningar för interventionsverksamheten.Dessutom stöds användningen av skummjölk cxh skummjölkspulver för tillverkningav fcxler. För att undanhålla ost från marknaden finns ett stöd för privat lagring av ost. Privat lagring av kvalitetssmör, gräddeoch skummjölkspulver kan cxkså skemed stöd. För ostar tillämpar EG ett system med bicfrag vid export av ostarna till ttedjeland. Prcxlukter som finnsi interventionslagren säljs genomanbud, direkt försäljning eller genom särskilda förfaranden. Det kan t.ex. vara fråga om försäljning tilllivsmedelsindustrin. Dessutom kan gemenskapen stödja avsätming av mjölk cxh vissa mjölkprodukter tillskolbarn. Marknadsregleringenför nöt- och kdvkött gäller för levande djur cxh färskt, torkat cxh fryst kött samt diversestyckmngsdetdjer. Grundregleringen finns i rådets förordning (EEG) nr 805/68. Ett nytt system ttädde i kraft den 1januari 1993 som gäller priser,bidrag och intervention.