prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — I konkurtensärenden kan enskilda och företeg varaparter och regleraa har genora attingångna avtel exerapelvis kan vara ogiltiga viktiga civilrättsliga verkningar. För den övergångsvisatillämpningen av EES-lagen i Sverigetorde bestämmelsen följaktiigen innebära att EES-lagens bestemmelser i dessa mål och ärenden inte tillämpas påförhållanden som inttäffat före anslutningen utan att EG-reglema tar över på engång. Någon större skiltoad sakligt sett är det dock mte fråga om eftersomreglema i stort sett är identiska. I artikel 172.3 föreskrivs attkonkurrensärenden som vid anslutningen handläggs av kommissionen edigtEES-avtelet på motsvarande sätt skdl fortsatte att handläggas av kommissionen men medtillämpning av EG-bestämmelser.EG-bestämmelsema tar således över EES-bestemmelsema. Inte beUer härtonebär dette någon skiUnad, vare sig iformellt eller materiellt hänseende. Artikel 172.4 och 172.5 behandlarbeslut som fattats av EFTA:s övervakmngsmyndighet och kommissionen i konkurrens- och stetsslödsärenden. Huvudregetoinnebär att beslut som fattets i konkurrensärenden före anslutnmgen skall gälla ocksåefter anslutnmgen raensom beslut edigt motsvarande bestenunelser i EG-rätten. Koramissionen har dock rätt attbeslute annorlunda. Skälet till att kommissionen har denna möjlighet är att dess korapetensedigt geraenskapsrätteninte skall inskränkas tUl följd av anslutningen. Punkten 5 föreskriver en motsvarandetUlämpning i fråga om beslut edigt stetsstödsbestemmelsema samt anger attstetiigt stöd som beviljats i sfrid med EES-bestemmelsema inteskall befraktes som "förekommande"stetsstöd edigt EG-rätten (artikel 93 i ) innebär bl.a. att måste anraäla sådanastöd tUl koraraissionen och alt dessa totefår utbetdas innan kommissionen tegit stellmng till anmälan. Även de sistaämnda bestenunelsemainnebär således att redan fattede beslut av EFTA:sövervakiungsrayndighet edigt EES-bestemmelsema skall bettaktes sorabeslut edigt EG-rätten. Det är i saratiiga dessa fall 548 inte en fråga ora att tillärapa EES-lagen efteranslutntogen uten ora att tillärapa ansluöungslagen på förhållanden före anslutningen.Det är dock Prop. 1994/95:19 angeläget att uppmärksanuna företeg som fått ett beslut i ett konkurtensärende på att beslutet i principär giltigt även under ett medlemskap. Artikel 172.6och 172.7 har raer generell karaktär och föreskriver att även övriga ärenden sora handläggs av inom ramen för övervakmngsförfarandet skdl förasöver tUl konumssionen samt attövervakningsmyndighetens fattade beslut även i övrigt skall fortsätfa att gäUa efter anslutoingen, om mte kommissionen beslutarnågot annat. Dessa bestämmelser i anslutningsakten blfr genomden svenska anslutningslagentUlämpliga i . Tolkmngen av dem tilUcommer ytterst EG-dorastolensora har att uttda sig om deras mnebörd. Det kan mte uteslutes att även andra bestemmelser i ansluöiingsfördragetpåverkar tillärapningen av EES-lagen efter anslutoingen. mnebärsom konsteterades idedningsvis attanslutoingslagens övergångsbestänunelse ora att den upphävda EES-lagen skall tiUärapas på förhåUanden före anslutningen,bör förses toed en föreskrift om att bestemmelsen gäller, ora inte annat följerav ansluöiingsfördraget. EES-avteletsfortsatte tillämpning edigt övergångsbestenunelsen påverkas också på annat sätt. Edigt övervakningsavtelets artikel 50,som inkorporerats genora EES-lagen, upphör sora fiamgått de EFTA-steter som ansluts tUl EU att vara parter i det avtelet.Det umebär att liUgången liU EFTA:sövervakiungsrayndighet och tUl EFTA-doraslolen edigt EES-lagensbestemmelser i prmcip kommer att bortfalla. Eraellertid har EFTA-sfatema i EESbörjat förbereda ett avtel om vissa övergångslösningar vad gäUer förfarandet påEFTA-sidan, fi-araför allt raed syfte att setill att ansluöungsfördragets bestenunelser i artUcel 172 uppfylls ochatt övervakmngsavtelel fortsättmngsvis kan tillämpas bl.a. så attEFTA-dorastolen under en övergångstid kan färdigbehandla raål och ärenden somavser förhållanden före medleraskapstiden. Del ärangelägel att företeg och enskilda i så stor utsttäckiung sora raöjligt kanbehålla möjligheten att hävda sina rättigheter även ora upphör att vara part i övervakningsavtelet vid enEU-anslutntog. Hovrätten över och har anfört att den lar förgivet att rättigheter som enskilda kan ha erhållit på grand av EES-avteletskyddas av anslutomgsfördraget och EG-rätten i övrigt. Del är dockosäkert ora rätten att t.ex. överklaga ett beslut av tUl kan säkras av EG-rätten exerapelvisgenora en möjlighet att överklaga till . Bl.a. därför krävssärskilda övergångslösningan Regermgen avser att återkomma till medden ytterligare författningsreglering sora kan föradedas av deövergångslösnmgar sora blir aktaella. 41.1Bestämmelser som i övrigt införts i svenska författningarmed anledning av Regeringensbedömning: Bestänunelser i övrigt som införts i svensk rätt tUl följd av EES-avtelet behålls iprincip i de delar de genomförEG-dfrektiv men upphävs när de inkorporerar EG-förordningar med EES-anpassningar. Några förslag tiJllagäncfringar i dessa hänseenden lämnasinte i dette lagstiftningsärende. Regeringenavser att återkomma i dessa fiågor . Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömmng. Remissinstansema: De remissuistanser som berört fråganhar mte haft några uivändningar motufredmngens slutsatsen Skälen för regeringens bedönming: När det gäller densvenska lagstiftnmgsom kommit till på grand av de rättsakter som mgår i EES-avtelet gör sig delvisandra synpunkter gdlande vid bedömningen av hta de svenska EES-författningama skall behandlasefter ett svenskt EU-raedleraskap. För att uppfyUa skyldighetemaedigt EES-avtdet har inkorporerat EG-förordningar som är en del av avtolet. Befräffande de dfrektiv sora avtolet innefattargdler för dera detsamma som gäUer mom EU:s medlemssteten dvs. de är inte dfrekttUlämpliga men bmdande för avfalets parter till det resultot sora skdl uppnås. Del innebär att det krävts lagstiftmngsåtgärder iSverige sora uppfyller dfrektivens md, men själva dfrektivet blfr inte somsådant dfrekt svensk rätt. Rättsaktema som mgår i avtolet har inkorporerats i eller transformeratstUl svensk rätt på denmvå i den svenska nomdiierarkin där de hör hemraa edigt svensk rätt. Inkorporerade förordningarkan därför finnas bl.a. i lagform eller förordningsform. Föratora i EES-lagen finnssåledes författningsbestemmelser genom vUka EES-avtolet införlivas med svensk rätt. DennaEES-anknytmng framgåri dlmänhet av de svenska bestämmelsema. Befräffande de m-korporerade EG-förordningamaframgår det dfrekt av författningen och av att själva förordningen finns bilagd denna.Direktiven är inte lUca lätte att finna, raen det stora flertdet författningar som bygger på dfrektiv innehdler i en idedandebestenunelse en hänvisning till EES-avtelet eller är försedda raed en not raed en sådan hänvisnmg. Som tidigare angetts har förordningama inkorporerats isvensk rätt på den mvå i den svenska normhierarkm bestänunelsemas innehåll Några förordmngar har inkorporerats pålagmvå, t.ex. vissa konkurrensförordningar och vissa förordnmgar på socialförsäkrings- Andra förordmngar har inkorporerats av regermgen på svensk förordmngsmvå, exempelvis vissa EG-förordmngar påttansportonuådet. 1994/95:19 Ett stort antol förordningar harinkorporerats på myndighetsmvå. I de svenskaförfatöiingama finns uite bara infaget texten tUl EG-förordningama med eventaella anpassningar utan även bestemmelser sombehövs för att tUlämpa dem i . Det kan t.ex. röra sig om bemyndigandenför svenska myndigheter och vissa sttaffbestämmelsen Sådana bestämmelserkonuner att behövas även vid ett svenskt medlemskap. Det mnebär att, även omden svenska förfatöiingen bör upphävas i den del den mkorporerarEG-förordningen med eventaella EES-anpassiungar, det finns andra bestänunelsersom behövs för EG-förordningens riktiga tillämpmng i . Vad slutiigen gäller dfrektiven har dessa alltså iden mån motsvarande bestänunelser tote redan fanns transformerats dlsvensk rätt. Det innebär att det införtssvenska bestämmelser som sammanteget skall åstedkomma de resultot somdfrektiven föreskriven Eftersom det som sakligt regleras i dfrektiven mte aUtidöverensstämmer med svenska förhållanden, exempelvisbefräffande myndighetemas korapetensoraråden, kan ett och samma dfrektiv uppfyllas genom svenskabestenunelser på flera olika håll och på olika mvåer i den svenskanorrahierarkin. Vad som föreskrivs i dfrektiven ora vad som skalluppnås kommer att gäUa även efter ett svenskt medlemskap. I den mån redangenomförda svenska bestänunelser bidrar till att uppfylla dfrektiven börbestemmelserna behållas. Det kan dock härvid behöva klargöras att det mtelängre endast är på grund av EES-avtdet bestenunelsema införts. De svenska bestämmelsema skdl fortsättmngsvis gdlainte bara i förhåUande till EU:s medlemssfater och deras medborgare ufanockså i förhållande tUl kvarvarande EFTA-sfater i EES. På motsvarandesätt som gdler för övriga EES-författmngar i har också förplUctelsemaedigt dfrektiven medfört att del införts bestämmelser av mer adniinisttativkaraktär sora behövs för tUlämpnmgen i EES. Det kan t.ex. vara fråga orarapportermgs-skyldigheter sora edigt EG-rättsaktema skdl fiillgöras tillkommissionen men som med tUlämpmng avEES-avtolets regler för EFTA-stetemas del skall ske tUI EFTA:s övervakmngsmyndighet. Sådana bestemmelser bör vidett svenskt medlemskap följaktiigen ändras lUl att avse EG-koramissionen. Del kan dessutom finnas andra bestenunelser sora på dethär sättet kräver justermg när det gäller uttryck som "EFTA-steter"ra.m. Sanunanfettaingsvistorde alliså de svenska EES-författningama som udcorporerar sådanaEG-bestämmelser som ändå blfr tillämplig rätt i vid ett svensktmedlemskap kunna upphävas, medan EES-författtiingar som ttansformeratEG-bestämmelser i princip bör kunna behållas. Bestemmelser som alltjämt kommer att behövas förEG-rättens rikliga tillämpning i bör i princip behållas. De finns på alla nivåer i den svenska normhierarkm och hör närmast samman med varandra områdesvis och mte mom respektive förfatöimgsdvå. De bör inte uiföras i den svenska anslutmngslagen. Regermgen avser att senareåterkomma till rUcsdagen med de förslag tilllagändrmgar som kan föradedas av vad som ovan anförts. 42 Övrig lagstiftning med anledning av ett svenskt medlemskap i Regeringens forslag: Lagen (1972:762) omprisbestämmelser för jäm- och stehnarknaden (CECA-lagen) upphävs. Regeringens bedömning: Regermgen avser attåterkomma till med förslag tiU övrig lagstiftmng som föradeds av ett medlemskapi EU. Detta gäUer bl.a. taUagstiftmng och lagstiftningen om immumtet ochprivUegier samt lagstiftning om vd lUl . Utredningen har uite haft iuppdrag att ufreda dessa frågon Remissinstansema har inte uttalat sig i dessafrågon Skälen för regeringens förslag och bedömning: Somredovisats i avsmtt 25 har mgått ett bUateralt frihandelsavtel med Kol- och stelgemenskapen. Lagen (1972:762) omprisbestänunelser för jäm- och stehnarknaden (CECA-lagen) mnehåller sora ocksåframgår av nämnda avsmtt bestänunelser som skall tillärapas för att säkersteUa genoraförandetav de bestänunelser om priser på jäm- och stelvaror och fransporter som finns iartUcel 20 i frihandelsavtelet. Vidare mnehåller lagen ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet regermgenbestämmer att meddela tillämpdngsföreskriften åläggs enskUda närmgsidkareen uppgiftsskyldighet tUl myndighet som regertogen bestäramen Enskilcfa näringsidkare är även skyldiga att tostella sig hosbehörig myndighet. Slutiigen innehåller lagen processueUa bestämmelser ochsanktionsbestemmelser ora vite, påföljder, åtel, fullföljd ra.m. Av 2 § i detförslag till lag med adeddng av medlemskap i umonen sora har behandlats i det föregående fraragår attbl.a. Parisfördraget samt de rättsakter, avtel och andra beslut som föreSveriges anslutomg tiU Europeiska umonen harantegits av Europeiska gemenskapema skaU gälla här i landet raed denverkan som följer av dessa fördrag. Delbilaterala frihandelsavtel som har ingått med Kol- ochstelgemenskapen (EKSG) kommer därför vid ett svenskt medlemskap i att saknabetydelse. CECA-lagen, som ju hartillkorarait för att säkerstella förplUctelseredigt frUiandelsavtelel, bör därför kunna upphävas vid ert medlemskap.Frågan är emeUertid ora nationella korapetterande föreskrifter raotsvarande dera sora nu finns i CECA-lagen behövs föratt uppfylla förplUctelsema edigt ParisfÖrdraget och raed stöd av dettafördrag utfärdade sekundärrättsakler. Koraraissionen handhar övervaknmgen av regelverkets efterlevnad. Inomramen för EKSG har kommissionen långtgående befogenheter och kan fatta bindandebeslut om priser, rationaliseringar och produktionskovoten Kommissionen har edigt Parisfördragets artikel 47rätt att inhämte de upplysningar som kan Prop. behövas från enskilda näringsidkare, att göra nödvändiga konttollundersökningar och att besluteom böter och viten. artikel 47 har konumssionen antegitett beslut 379/85/EKSG i vUket kommissionens övervakningsbefogenheter på kol- och stelområdet Iingressen tUl beslutet sägs bl.a. att dessa befogenheter erfordras för tillämpningen av Parisfördragets I artikel 1 anges närmare vilka befogenheter Koramissionen harrätt att te del av böcker och andra aflarshandlingar samt att utföra konfroUerpå platsen. förettädare har rätt att begäramuntiiga förklaringar från förefagets Företegen är skyldigaatt biste kommissionens fiinktionärer vid utförandet av deras uppgiften Iartikel 3 anges att de skyldigheter som åvUar enskUcfa edigt detnyssnämnda beslutet skall efterlevas uten att något mdividuellt beslut härombehöver meddelas. Som ovan har framhåUits bluParisfördraget och raed stöd av dette utfärdande de rättsakter gällandehär i landet med den verkan som följer EdigtParisfördragets artikel 14 är beslut bmdande och dfrekt tillämpliga imedlemsstetema. Edigt artUcel 92 samma fördrag utgör beslut som innefattarbetalnmgsförpliktelser exekutionstitel i Ytterligaresekundärtätt har antegits med stöd av Parisfördraget, bl.a. rörandeprocedurregler och om verkstellighet av sanktioner edigt Parisfördraget. Sora redan harsagts bör CECA-lagen nu kunna upphävas. Det föreligger heUer inte något behovav att i de hänseenden sora det nu är fråga ora komplettera Parisfördraget ochraed stöd av dette utfärdade beslut med nationell lagstiftning. Något behov avnationella föreskrifter om åtel och straff förefaller inte föreligga;kommissionen har när det gälleradminisfrativa sanktioner i form av böter och viten, som framgått, vittgåendebefogenheten Del kan dock mte uteslutes att rådet eller kommissionen med stödav bl.a. Parisfördragets artikel 14 har utfärdat rekommendationen Sådana rättsakter skall i den mån det mte redan finnsmotsvarande nationella föreskrifter införlivas av medlemsstetema med nationeUrätt på samma sätt som gäller för dfrektiv edigt artikel 189. mån det skulle visa sig nödvändigt att införliva rekonunendationer på kol-och stelonuådet raed svensk rätt på lagravå avserregeringen att återkomma tiU rUcsdagen med förslag härom. I avsmtt 23 redogörs sålunda bl.a. förEG:s gemensamma regelverk på tallområdet och vissa förändrmgar som ett medlemskap innebär i fråga om den nu gällande svenskatallagstiftmngen. Vidare sägs att regeringen kommer att förelägga rUcsdagen förslag till ny taUagstiftmng som föradeds av ett medlemskap i . Förslagen kommer art bygga på den s.k.mllanpassmngsufredningens förslag i betenkandet Ifrllagstiftningen och EG (SOU 1994:89) och de reraisssynpunkter sora framkommit i adedning av betenkandet. I det s.k.flisionsfördragel (se bikiga 18) stedgas i artikel 28 om Prop. 1994/95:19privUegier cx;h immumtet för de Emopeiska gemenskapema. TUl fördraget hör också ert protokoll med närmarebestämmelser i ämnet. TUI Maasfrichtfördraget hör ett protokoU med vissatiUägg tUl del ursprungliga protokollet om privUegier och munudtet med adedningav ett upprättende av Europeiska centtdbanken och Europeiska monetära mstitatet(se bikiga 31). Ett medlemskap i kan komma att medföra viss lagstiftning iänmet antingen genom ändrmgar i lagen (1976:611) om unmumtet och privilegiereller genom särskUd lagstiföiing. Regermgen avser att återkomma tiU riksdagenmed de förslag till sådan lagstiftning som behövs. Edigt artUcel 31i anslutningsakten skaU var och en av de nya medlemsstetemainom från ansluöiingen håUa ett dlmänt dfrekt val av det antelförettädare i som anges i artUcel 11 i anslutningsakten.Vdet skall ske edigt bestämmelsema i akten av om allmännadfrekte val till (se bilaga24). Grandlagsufredningen inför EG lämnade i sitt betänkande EG och våragrandlagar (SOU 1993:14) förslag tdl ett svenskt vdsystem för val tUl Europaparlaraentet. InomJustitiedepartementet förebereds endepartementspromemoria raed förslag till svensk lagstiftning om val till . Efter remissbehandlmg av promeraorianavser regeringen att förelägga förslag lUl lagstiftmng i ämnet, så att val tiU kan äga raraunder 1995. För tiden från en eventaeU anslutning firara tiU valet skdl iedighet raed bestenunelsema i artUcel31 i anslutningsakten den svenska utse förefrädare för Sverigei Etaopaparlamentet. I propositionenhar regeringen förklarat att den skall återkomma till med förslag tUlövrig lagstiftning som behövs vid ett medlemskap. 43 Kungörande och publicering Regeringens förslag: Den s.k.primärrätten som edigt anslutningslagensbestämmelser skall gälla i publiceras i Svenskförfettningssamlmg, SFS. Detfa skdl framgå av lagen. I lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författnmgar mförsen hänvismng tUl Europeiska gemenskapemas officiella tidmng, EGT. Regeringens bedönming:Sekundärrätten kommer att publiceras påsvenska i EGT. De rättsakter som redan beslutets inom EU och som edigtansluöiingsfördraget och den svenska anslutningslagen skdl gäUa i kommer att publiceras i en särskUd utgåva av EGT.Någon nationell offentiig publicering skdl mte konuna i fråga. Utredningen har mte behandlatdenna fråga. Remissinstanserna har inte heUerfagit upp hitoörande frågon Skälen för regeringens förslag ochbedömning: Anslutnmgsfördraget umebär att ansluter sig tUl deursprungliga fördragen som grundar denemopeiska umonen. Av lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andraförfattningar framgår att svenska författningar normdt dltid skdl kungöras.Detsamma gäller mtemationeUa överenskommelser och äncfringar i sådana som edigtförfattning skall gälla som svensk rätt. I anslutningslagen anges att degrandläggande fördragen och den övriga primärrätten skall gälla här i landet.Häri innefattas också anslutningsfördraget. Del bör docknoteras att prunärrätten tote i sig är en del av anslutningsfördraget. Häri stedgas endast att de grandläggandeförcfragen skaU vara bindande för de nya medlerasstetema och tUlärapas idessa steter i edighet raed förcfragensbestänunelser och vad som framgår av anslutningsakten. De nya språkversionemaav fördragen biläggs ansluttungsfördraget men utgör självstendigauistrament. Prunärrättens genomgripande innebörd för svenskträttsväsen bör dock föranleda att den i samband med anslutnmgen kungörsi svensk språkversion i SFS. Del bör framgå av lagen och kan ske i form av tilUcännagivande. Eventaella ändringar iprunärrätten skulle kunna tUlkännages på samma sätt. När det gäller publicering i publUcationenSveriges intemationella överenskommelser (SÖ) finns bestenunelser iförordmngen (1990:1070) om publicermg av intemationellaöverenskommelsen Huvudregeln i 4 § anger att överenskommelsema skall publicerasi sm hetoet. Frågan ora på vUket språk enöverenskomraelse skall publiceras regleras i förordningens 5 §. Ibestämmelsen stedgas att vid publicering av multilaterala överenskommelser avdel här slaget utiändska texter på andraspråk än engelska och franska får utelämnas. Det innebär att den Prop. 1994/95:19svenska, engelskaoch franska versionen av anslutningsfördraget och slutakten i princip skdl publiceras i SÖ. Detsamma bör gälla priraärrätten jämte slutakterna från dessa. I fråga ora kungörande ochpublicering av den sekundära EG-rätten dvs. de rättsakter som beslutets av institationema momEU, är utgångspunkterna delvis annorlunda. Huvudprmcipen är att dessa rättsakter kungörs i Europeiskagemenskapemas officiella tidning, EGT, och att nationeU publicermg normdt mte bör komma i fråga. I artikel 170 i ansluöiingsaktenanges att de fram till anslutnmgen beslutede rättsakterna skdl vara autentiska på de nyaspråken från anslutningsdagenoch publiceras i EGT i samma utsfräckning sora på de nuvarande språken. kommeratt ske i en särskild specidutgåva av EGT. Fortsättningsvis kommer nya rättsakter attpubliceras i EGT på svenska som de publiceras på övriga språk. Lagen om kungörande av lagar ochandra författningar reglerar förfettningar som har beslutets av svenska organ och mtemationellaöverenskommelser som edigt sådana författningar skall gälla sora svensk rätt.De rättsakter som beslutes av mstitationema inora EU faller därmed utanför lagens tillämpningsområde. Det grundläggande rättssäkerhetskravet på publicering av förenskUda bindande normer uppfylls av publiceringen i EGT. I lagen om kungörande av lagaroch andra författnmgar bör dock hänvisas tUl att de rättsakter som beslutets av EGkungörs i EGT. 44 Författningskommentar Prop. 44.1 Förslaget till lag medanledning av anslutning till Europeiska unionen Åtskilligalagstiftnuigsärenden har gällt införlivande av mtemationella överenskommelser med svensk rätt.Ett omfattande lagstiftningsärende i det hänseendet utgjorde lagen(1992:1317) om ett etaopeiskt ekonomisktsamarbetsområde (EES). Den nu föreslagna lagen raed adedning av Sverigesanslutning till Europeiska umonen gäller i och för sig i storutsfräckning ett mförlivande av stora delar av EG-rätten med svensk rätt. En svensk anslutmng tiUEmopeiska unionen föradeder emellertid lagstiföiing av i viss mån enannan typ än den som korarait till användning när det gällt attmförliva intemationella regler med svensk rätt. EG-rätten kommer att integrerasraed den svenska nationella rätten på ett annat sätt än vad som tidigarevadigen har varit fallet med intemationellaöverenskommelsen Det är således inte bara de materieUa reglema som måsteinförlivas med den nationeUa svenska rätten. Även sådana principer sora EG-rättensdirekfa tillämplighet, direkte effekt ochförettäde firamför nationeU rätt måste accepteras av det svenskarättssystemet. Regelverket har fått sitt innehåll genom den rättspraxis somEG-domstolen har utvecklat. Denna praxis utgör en rättskälla inom EG-rätten ochmåste få genomslag i . Den nuföreslagna lagen är disponerad så, att del efter en idedande bestämmelse, ivilken anges att lagen frmehåller bestenunelser raed adedning av Sverigesanslutmng till Emopeiska udonen, följer en bestämmelse om införlivande av EG:snuvarande regelverk, dvs. fördragen och denföre anslutningen antegna sekundärrätten. Därefter regleras överlåtelsenav beslutenderätt tiU Europeiska gemenskapema. I en därpå följande paragrafanges de fördrag och andra instrament som gällerhär i landet. Slutiigen regleras regermgens skyldigheter gentemot riksdageni fråga om sararåd och information i frågor sora rör den Etaopeiska unionen.Lagen har i edighet med Lagrådels förslag fått rabrUcen Lag raed adeddng avSveriges anslutmng till Etaopeiska unionen. Det föreslåsatt lagen skall fräda i kraft och att lagen (1992:1317) om ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde (EES) därvid skaU upphöra att gälla. Lagen innehåUerockså vissa övergångsbestämmelsen I denna paragraf anges att lageninnehåller bestämmelser med adednmg av anslutoing till Europeiskaudonen. Lagrådet har föreslagit att det i paragrafen skall anges när lagenbörjar gälla. anges emellertid iUcraftttädandebestemmelsen. Någon ändring i förhållande till lagrådsreraissenhar därför inte gjorts. 2§ Prop.1994/95:19 Det ankommer på varje nyttmedlemsland att i edighet med sma konstimtionella föratsättnmgarvidfa åtgärder, så att anslutningsfördraget och de grandläggande fördragen samlden beslutede sekundärtätten blu gällande i del nya medlemslandet.Genom denna paragraf införlivas