prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Det primärasparandet (sparandet exklusive kapitolinkomster och ränteutgifter) förbättrasännu storkare, från -1993 till ca -1996, se tobell lO.l. Förbättringen i det offentliga sparandet sker bådegenom ökade skatteinkomster och minskade utgiften Skattekvoten stiger med 1,5procentenheter . Det kan jämföras med att beslutode ochföreslagna skattehöjningar beräknas ge en varaktig budgeteffekt 1996 på 2,8 %av BNP jämfört med regler. Den begränsade ökningen av skattekvotenberor på att de högt beskattode delama av BNP utvecklas förhållandevis svagt.Även betolningsmtiner och redovisningsprinciper påverkar skattekvoten. Somframgår av tobell 10.2 beror den relativt svaga utvecklingen av skattekvoten,relativt storleken på skattehöjningama, främst på att inkomstema av mervärdesskattensjunker med som andel av BNP . Det är enföljd av att skattebaseraa för mervärdesskatten, den privato konsumtionen ochbostodsbyggandet utvecklas svagt. Företogens skatteinbetolningar reduceras 1995genom att avskattningen av reserverade vinstmedel upphör och 1996 genomdirektovdrag för byggnadsinvesteringar Inkomstema av arbetsgivaravgifter drasned och1996 av att kostnaderaa för det aviserade anställningstödet belastor Prop.1994/95:1(X) arbetsgivaravgifteraa. Tabell10.1 Den offentliga sektoras inkomster och utgifter -193,0 -168,2 -161,4 -114,9 -201,4 -149,2 -135,3 -68,5 -13,4 -11,2 -10,2 -6,8 -14,0 -9,9 -8,5 -4,1 : I investeringar ingår investeringar ipersonalbostäder, lagerinvesteringar samt köp och försäljning av fastigheteroch mark. Källor: , ,och . Den totola marginaleffekten på enarbetsinkomstökning av skatter, avgifter och inkomstrelaterade bidrag beräknasuppgå till 1994. Marginaleffekten stiger till , vilket istort sett innebär en återgång till nivå på . Tabell10.2 Skatter och avgifter Andel av BNP i procent Hushållens direkta skatter och avgifter Företagens direkta skaller Arbetsgivaravgifter Mervärdesskatt Övriga indirekta skatter Källor: , ,och . Den offentliga sektoms utgifter har ökat kraftigtunder konjunkturnedgången och översteg som andel av BNP. År 1994sjönk utgiftskvoten till . Nedgången var huvudsakligen en toljd av attutgiftema för bankstödet föll bort. Övriga utgiftsminskningar förtogs av höjdaränteutgifter, se tobell 10.3. beräknas utgiftskvoten fällamed drygt 3 procentenheten Det förbättrade läget på arbetsmarknaden gör att utgifteraaför arbetslösheten går ned. Besparingar i transfererings- Prop. 1994/95:100systemen till hushållen beräknas bmtto före skatt till ca 18 miljarder krBilaga 1.1 1996, jämfört med låga bostodsbyggandet bidrartill att räntebidragen till bostäder fortsätter att minska. Besparingar i stotoch kommun väntas medföra att den offentliga konsumtionen sjunker i volymmellan 1994 och 1996. Ränteutgifteraa ökar emellertid och beräknas 1996motsvara av BNP. Utgiftskvoten dras upp fno.m. 1995 av den svenskaavgiften till EU samt av ökade subventioner till jordbmket. EU-avgiften bokförsbmtto och uppgår till ca . Rabattenpå avgiften om ca samt återflödetfrån EU bokförs bland den offentliga sektoms inkomster Sammantoget beräknasutgiftskvoten till är 1996. Tahell10.3 Offentliga sektorns utgifter Andel av BNP i procent Sjukförsäkring m.m. Arbetslöshetsbidrag m.m. Övriga transfereringar 13,6 3,3 4,1 5,0 13,4 2,9 3,0 5,0 12,9 2,9 2,6 4,6 därav räntebidrag till bostäder bankstöd transfereringar till utlandet inkl. EU-avgift Källor: , ochFinansdepartementet. 1 tobell 10.4 redovisas beräkningar för någraviktiga faktorers bidrag förändringen av den offentliga sektoms fmansiellasparande mellan åren. Efter den mycket kraftiga försämringen av detoffentliga sparandet förbättras sparandet successivt . En stork positiv effekt på sparandet var att utgiftema förbankstödet 1993, på ca , föll bort 1994. I övrigt beräknas detförbättrade konjunkturläget ge ett relativt svagt bidrag till förbättringen avsparandet. Detto beror på att kostnadema för arbetslösheten och ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder förväntos ligga kvar på en hög nivå . Som nämnts ovan har tillväxtens sammansättning storbetydelse för skatteinkomstema. Dessa effekter beaktos under mbriken"skattebasförskjutningar och periodiseringar". ärsammansättningen av tillväxten oförmånlig för det offentliga sparandet genomden svaga utvecklingen av den privato konsumtionen. skattebortfallpå ca 1995, pä gmnd av förändringar i Prop. 1994/95:100uppbörden av mervärdesskatt i samband med inträdet i EU. Bilaga 1.1 Förskjutningar mellan skattebaserna och periodiseringar fär motsatteffekt på det offentliga sparandet 1996. Regeländringama i skatte- ochtransfereringssystemen har haft en budgetförstärkande iiuiktning.Beslutode och föreslagna skattehöjningar och reducerade transfereringarberäknas, efter avdrag för nettoavgiften till EU, ge en budgetförstärkning påca 1995 och ytterligare ca 1996. Effekten avregeländringarna är här beräknade jämfört med föregående års vissa avvikelser från redovisningar som avser beslutode regeländringarjämfört med ett läge uton nya beslut. Tabell 10.4 Förändring av den offentliga sektomsfinansiella sparande Förklarande faktor till förändringen Räntor och kapitalinkomster, netto EU-avgift 14 28 25 investeringar -3 -7 5 Övrigt -8 10 19 Utgifteraa for den offentliga konsumtionen ochinvesteringama bestäms i huvudsak genom anslag till verksamheten.Utgiftsutvecklingen på utgiftema avgörs av såväl besparingar som ökadeambitioner, t.ex. beträffande arbetsmarknadspolitik och utbildning. För 1995ger den sammantogna effekten av volymförändringar i offentlig konsumtion ochinvesteringar en budgetförsvagning på ca 7 miljarder kn Det beror på enrelativt kraftig uppgång i investeringaraa medan den offentliga konsumtionenberäknas vara oförändrad . Besparingar i den offentligakonsumtionen och avtrappning av investeringama väntos leda tillvolymminskningar motsvarande ca 1996. I Den i tobell 10.4 oförklarade restpostenavspeglar både icke medtogna faktorer och osäkerheten i beräkningama. Ettpositivt bidrag till sparandet ges av att utgifteraa för räntebidragen minskatsedan 1994 (även bortsett från regeländringar), till följd av den kraftiganedgången i bostodsbyggandet. I motsatt riktning går den underliggandeförsvagningen i ATP-systemet. Omslaget från negativ till positiv restpostmellan 1994 och 1995 kan tyda på att konjunkturförbättringen ger en kraftigarebudgetförstärkning än vad som ligger i beräkningsmodellen förkonjunktur-faktorn. Erfarenheten av uppgången , då denoffentliga sektoms sparande förbättrades snabbt, tolar för en sådan tolkning.Den positiva restposten 1995 och 1996 kan också vara ett tecken på att tidigaregenomförda regeländringar får genomslag på sparandet med en viss eftersläpning.Av förändringen av det finansiella sparandet på sammanlagt78 miljarder kr kan förklaras av de faktorer som identifieras itobell 10.4. De stora sparandeunderskotten har lett till enförsämring av den offentliga sektoms finansiella förmögenhet. Ar 1990 hade denoffentliga sektora en finansiell nettofordran motsvarande av BNP. De sedan1991 snabbt försämrade stotsfinanseraa har medfört att den offenfliga sektorafått en nettoskuld, som vid utgången av 1994 beräknas till motsvarande ca 25 %av BNP. beräknas bmttoskulden (stotskulden -I- denkommunala sektoras skulder) till av BNP. Om man från bmttoskulden drarden offentliga sektoms innehav av egna skuldförbindelser erhålls denkonsoliderade bmttoskulden. Det är detto skuldbegrepp som avses i EMU:skonvergensvillkor Den konsoliderade bmttoskulden uppgick tillca av BNP. Konsolideringen av bmttoskulden består för svensk del ihuvudsak av att bmttoskulden minskas med AP-fondens innehav av stotspapper Diagram10.2 Den ofTentliga sektorns skiildutveckling Andel av BNP, procent 1994/95:100 Bilaga1.1 ........................................ / ■........................................................ /■' ~~\ ■'■'........................................................................................... ''-■::-- 1 ' I ' 1 ' 1 1 ' 1 ' 1 ' 1 ' 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 Källor: och , Eftersomden offentliga sektora kommer att ha fortsatt stora underskott Prop.1994/95:100 i det fmansiella sparandet de nämiaste två åren, växer denoffentliga Bilaga 1.1 skulden, dock i avtogande tokt, se diagram 10.2. 10.2 Staten inklusive sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringama Stoteninklusive sjuk- och arbetslöshetsförsäkringama omfattor, fömtom den del avstotens verksamhet som ingår i stotsbudgeten, även fonder m.m. utom budgeten,bl.a. Stotiiga affärsverk och bolag ingår däremot inte. Försämringen av den offentliga sektoras finansiellasparande avspeglas i en ännu större nedgång av stotens finansiellasparande. Det minskade från ett överskott på 1990 till ettunderskott 1993 på . Underskottet minskade till 195miljarder kr. beräknas det finansiellasparandet förbättras med , vilket kan jämföras med 53 miljarderkr för hela den offentliga sektora. Den större förbättringen för stoten berorpå att av ATP-avgifteraa går till stoten och att bidragen till denkommunala sektora sjunker . (Se nedan i avsnitten omAP-fonden och kommunsektora). Underskottet i det stotiiga sparandet beräknasuppgå till ca 1995 och ca 1996. Exkluderasstotens kapitolinkomster och ränteutgifter erhålls det primära sparandet, som1996 beräknas visa ett underskott på ca eller av BNPse tobell 10.5. Det primära sparandet förstärks med över 100miljarder kr . Den stora stotskulden och ett relativt högtränteläge medför att ränteutgifteraa stiger med ca 22miljarder kn minskar kapitolinkomstema med ca , delvistill följd av att inlevererade överskott från sjunker. Stotens lånebehov är vanligtvis större änunderskottet i det fmansiella sparandet på gmnd av stotlig utlåning. T.ex.studielån ökar lånebehovet men påverkar inte finansiellt sparande. varemellertid lånebehovet lägre än sparandeunderskottet, till stor del beroende påatt lånebehovet reducerades genom försäljningar av aktier. Försäljning avfinansiella tillgångar minskar lånebehovet och stotskulden, men påverkar liksomutlåningen inte det fmansiella sparandet. Det fmns även andra faktorer sommedför differenser mellan finansiellt sparande och lånebehov. Bland dessa kannämnas skillnaden i periodisering av inkomster och utgifter, där lånebehovet ärmer kassamässigt definierat. Lånebehovet beräknas sjunka från ca 190 till 140miljarder kr . Tabell10.5 Suten inkl. 'uk- och arbetslöshetsförsäkringama Prop.1994/95:100 Exkl.statliga affärsverk och aktiebolag .. .. Skatter och avgifter Kapitalinkomster Övriga inkomster Transfereringar till hushåll Bidrag till kommuner Övriga transfereringar Ränteutgifter Konsumtion Investeringar 234,8 70,4 110,4 113,1 139,2 27,9 229,4 64,1 105,0 123,1 142,8 27,7 -237,2 -16,4 -195,4 -13,0 -173,1 -10,9 -120,2 Primärt finansiellt sparande Procent av BNP -189,5 -13,1 -122,3 -8,1 -91,4 -5,7 -19,7 -1,2 Anm.:I investeringar ingår även lagerinvesteringar samt nettot av köp ochförsäljning av fa.stigheter och mark. , , och . Stotskulden uppgick i slutet av avBNP. Den växer till . Stotsskuldens förändring awikerfrån lånebehovet på gmnd av omvärderingar och andra skulddispositioner. Den stotiiga konsumtionen har ökat kraftigt i volymsedan slutet av 1980-tolet. Uppgången beror huvudsakligen på ökade inköp avvaror och tjänster, särskilt för försvarets räkning, medan den stotiiga sysselsättningenminskat något. steg den stotiiga konsumtionen i volym, vilketär lägre än tidigare under 1990-tolet. De föreslagna extra satsningama påunderhåll av infrastmktur och utbildning bidrar till att den stotiigakonsumtionen beräknas öka i volym 1995. väntoskonsumtionsvolymen minska till följd av besparingar och nedtrappningav de särskilda åtgärdema inom infrastmkturen. Denallmänna tillägg.spensioneringen (ATP) finansieras till övervägande del genomavgifter till den Allmänna pensionsfonden (AP-fonden). AP-fonden har dessutominkomster på avkastningen av fondens tillgångar, som uppgicktill ca Inte har avgiftsinkomsterna täcktpensionsutbetolningama. En ökande andel av pensionema finansieras medavkastningen på AP-fondens kapitol. Det beror delvis på den svaga utvecklingenav lönesumman , vilket dragit ned avgiftsinkomstema. Mendet finns också en 14Riksdagen 1994/95. trendmässigförsvagning i AP-systemet, eftersom antolet pensionärer med Prop. 1994/95:100 ftill ATP ökat och fortsätter att öka storkt. Källor: , ,och . Av de skäl som diskuterats ovan har AP-fondensfinansiella sparande minskat successivt från ca 1990 till 26,5miljarder kr 1994. Förslaget till ett reformerat pensionssystem påverkarAP-fondens sparande . Den defmiva utformningen av detnya pensionssystemet kommer emellertid inte att föreligga förrän senare under1995. Ar 1995 införs en allmän egenavgift på på avgiftsunderlaget som endel av fmansieringen till det nya reformerade pensionssystemet. Därigenom ökaravgiftsinkomstema till AP-fonden med . I motsattriktning går att skattedelen på av ATP-avgifteraa förs till stotsbudgetenoch av ATP-avgiftema ska förvaltos av under enövergångstid. Dessa sistnämnda medel utgör en preliminär avsättning tillpremiereserven i det nya pensionssystemet. Ar 1997 kommer avsättningtill premiereserven att fördelas på individuella konton gmndat på 1995 årstoxering. Hushållen kommer då att själva kunna välja var medlen ska placeras.Då kommer sparandet också att övergå till hushållssektom i redovisningen. Under1995 och 1996 förs dock uppbyggnaden av premiereserven till stoten, vilket gerett positiv bidrag till stotens finansiella sparande och även reducerarlånebehov och stotskuld. AP-fondens avgiftsinkomster reduceras emellertid med18 % eller ca till följd av förändringama exklusiveavgiftshöjningen. Det bidrar till att AP-fondens finansiella sparande nästonhalveras , se tobell 10.6. 10.4 Den kommunala sektom Denkommunala sektora består av konununer, landsting samt kyrkokommuner ochkommunalförbund. Efter en lång följd av år med underskott i det finansiellasparandet, uppvisade sektora relativt stora överskott . Tabell 10.7 Den kommunalasektorns inkomster och utgifter Exkl.kommunala aktiebolag och stiftelser 1994/95:100 Bilaga1.1 - kyrkor, församlingar, m.m. -3,3 3,8 0,3 -5,3 -7,1 3.2 -1,4 -9,0 -11,0 3,5 -1,5 Som andel av BNP, procent: Skatter och statsbidrag Konsumtion Finansiellt sparande 20,7 18,1 -0,3 19,7 17,5 -0,5 Källor: , . År1994 försämrades det finansiella sparandet i kommuner och landsting. Den låganominella löneökningstokten och den lägre tillväxteni ekonomin som helhet innebär att slutovräk-ningslikviden, enligt det gamlasystemet för utbetolning av kommunalskattemedel, och därmed även de totolaskatteinkomstema minskade . Det finansiella sparandet beräknasha uppgått till ca . Detto sparande härrörde främst frånlandstingssektom, medan kommunema hade ett underskott på drygt 3 miljarder knKonsumtionsvolymen sjönk och sysselsättningen inom hela denkommunala sektom drogs ned med motsvarande ca 23 000 personer. Att antoletsysselsatto minskade så storkt beror ocksä på att arbetstiden per sysselsattökade. Såväl konsumtionsvolym som sysselsättning föll relativt sett mer inomlandstingssektom än inom konununema. Ar 1995 sjunker det finansiella sparandetytterligare, till ett underskott om drygt 5 miljarder kn De kommunalaskatteintäktema ökar med ca , huvudsakligen till följd av enskattehöjning med preliminärt . Efter att beräkningama avslutots harkommuneraa lämnat preliminära uppgifter, som sammantoget pekar på en höjning avden genomsnittliga skattesatsen med . Att skatteinkomsteraa, trotsskattehöjningen, inte ökar mer beror på att det gamlautbetolningssystemet för kommunalskattemedel inte längre ger någoneftersläpande avräkningseffekt samt att de avdragsgilla egenavgifter som höjsfr.o.m. minskar kommunemas skatteinkomsten Bidragen från stot ochsocialförsäkring minskar med till följd av minskadflyktingmottogning samt bortfall av vissa engångsvisa ersätt- Prop. 1994/95:100ningan Av utgifteraa inom den kommunala sektom väntas övriga transfe- Bilaga1.1 reringsutgifter fälla som en följd av det förbättrade konjunkturläget.Konsumtionsvolymen sjunker med , vilket medför ensysselsättningsminskning på ca 14 000 personer. Den höjda arbetsgivaravgifteni samband med EU-finansieringen ökar kommunsektoras konsumtionsutgifter. Under1995 väntos landstingen ha fortsätto överskott, medan det kommunala sparandetfäller till ett underskott om . Även övrigsektom väntos uppvisaett underskott. tor kommuneraa i fyra län över ansvaret för omsorgen avpsykiskt sjuka, vilket medför en skatteväxling mellan kommuner och landsting. sjunker det finansiella sparandet ikommunsektom ytterligare till 9 miljarder kn Konsumtionsvolymen bedöms fällamed och övriga utgifter beräknas öka endast i liten utsträckning. Utbetolningamaav socialbidrag minskar dels som en följd av den allmänna förstärkningen avekonomin, dels till följd av minskad flyktingmottogning i kommunema. Den senareutvecklingen innebär emellertid att stotsbidragen till kommunema faller även1996. Landstingen väntos uppvisa fortsätto överskott, medan sparandet ikommunema försämras ytterligare. antos underskottet i kommunema uppgåtill 11 miljarder kn Detto får som följd en ökad skuldsättning och därmed högreränteutgifter. Att kommunemas finansiella sparande försämras merän landstingens beror bl.a. på att stotsbidragen svarar fören relativt sett större andel av inkomstema i kommunema än i landstingen.Därför blir effekten av nominellt oförändrade stotsbidragstörre för kommunema än landstingen. De skattefinansierade intäktema, dvs. skatter ochstotsbidrag, fäller till av BNP. drarkommunsektom ned sina utgifter. Anpassningen av utgiftema sker dock inte i toktmed inkomstutvecklingen, vilket leder till att sparandet försämras underprogno.sperioden. Regeringen avser att i vårenskompletteringsproposition återkomma med en bedömning av och förslag beträffandedet finansiella utrymmet 1996. 11 Kapitalmarknad Prop. 1994/95: loo Under1994 har omsvängningen i världskonjunkturen blivit allt tydligare.Inflationsförväntningama har stigit i takt med konjunktumppgången och därigenombidragit till den interaationella ränteuppgången. Den nominella räntan harvidare påverkats av att realräntan steg kraftigt . I länder därrealränteobligationer noteras steg den reala ränton med mellan 0,8 och 2,1procentenheter . lågde noterade realräntoma på i , i och iAustralien. Delvis är uppgången en återgång till de högre realräntor som råddeför men någon förklaring till varför den skett under detto årär svår att ge. Det tycks dock som om hushållssparandet är relativt okänsligtför kortsiktiga förändringar i realräntan. Sparkvoten fortsätter att fklla i deflesto . 11.1 Den intemationella ränte- och valutautvecklingen Efteren längre tids nedgång nådde de interaationella obligationsräntoma enbottennivå mnt /1994. Den amerikanska () höjning av styrränton till ibörjan av anses ha varit den utlösande faktorn. efterden initiala räntehöjningen publicerades en mycket stork utfällssiffra för denamerikanska ekonomins tillväxttakt. Denna uppgick till i årstokt underfjärde kvartolet 1993 vilket fick amerikanska placerare att omvärderainflationsförväntningarna. När Federal Reserve minskade penningpolitikensexpansiva inriktning genomfördes betydande omplaceringar i investeramasvärdepappersportföljen Den amerikanska 30-åriga räntan steg förhållandeviskraftigt , från nivåer på till islutet av november. Penningpolitiken har stramats åt i sex steg. Styrräntan(federal funds rate) har därigenom höjts från till fram till den 15november. Åtstramningen har fört den reala korträntan till , vilketungefär motsvarar den genomsnittliga nivån för de senaste tre decennierna. Denkombinerade effekten av valuto- och penningpolitiken är fortferande svagtexpansiv då effektema av räntehöjningama i viss utsträckning motverkats avdeprecieringen av dollam på (mätt mot ett handelsvägt index). har inte dollarkursens utveckling haft såstor vikt vid utformningen av penningpolitiken. Med en utrikeshandel på baraca av BNP har importpriseraa en begränsad inverkan på den totolainflationen. Nya bottenoteringar mot yen och D-mark har dock lett till attsynsättet förändrats vilket har utlöst centralbanksinterventioner påvalutomarknaden. Samvariationen har ökat mellan de störreindustriländemas långa räntor . Trots att och Tysklandbefenn sig i olika konjunk- turfkseruppvisade deias långa räntor en inycket hög korrelation (0,93) för perioden1990-94. En uppgång i långa räntor i kan därför leda till självuppfyllandeförväntningar om stigande långa räntor i . Pä så sätt bar denamerikanska ränteuppgången bidragit till att de tyska räntorna stigit. De tyskaräntorna har i sin tur haft stor påverkan på de övriga europeiska räntornagenom D-markens stora betydelse för andra valutor i . Diagram11.1 lO-Ariga obligationsräntor 1991-1994 Procent 1994/95:100Bilaga 1.1 Räntornahar stigit markant i såväl som i övriga europeiska länden Den tyskatioårsräntan steg till frän januari till november1994. uppvisade några länder lägre långa räntor än iTyskland. har dock ränteläget i samtliga dessa länder stigit över dettyska. Det tycks som om läntoraa stigit mindre, relativt sett, på störremarknader med bättre likviditet. har föratsättningaraa för en"decoupling' av räntorna, dvs. att europeiska räntor skulle utvecklas i enegen riktning, skild från den amerikanska, diskuterats. Detta har emellertidinte inträffat trots att den tyska fortsatte att försiktigt ökaden penningpolitiska stimulansen . De tyskaräntesänkningaraa fortsatte även efter Federal Reserves omläggning avpenningpolitiken. Bimdesbank uteslöt ännu inteytterligare räntesänkningar men i takt med att konjunkturen växer sig alltstaricare minskar föratsättningaraa för en mer expansiv penningpolitik. Dentyska inflationen sjönk dock och förväntas sjunka ytterligare.Dessutom har tillväxten i penningmängden avtogit för att per november månadenligt preliminära siffror vara (på årsbasis). Denna nivå ligger vid denövre gränsen på målintervallet om efter att ha legat kring underförsto halvåret. har takten i sänkningarna av depenningpolitiska styr- Prop. 1994/95:100 räntoraa runtom i avstannat.Vissa länder har istället lagt om pen- Bilaga 1.1 ningpolitiken i en meråtstramande riktning. var först med att höja styrräntan i mitten avaugusti. Itolien och följde strax efter. 11.2 Den svenska ränte- och valutautvecklingen Deninteraationella ränteuppgången drabbade vissa länder hårdare änandra. , , och framför allt tillhör de länderdär räntan stigit kraftigast. Utmärkande för dessa länder är att de alla har enogynnsam inflationshistoria och svaga stotsfinanser. sjönk räntoraai dessa länder relativt sett mer än i andra vilket fick räntemaiginaleraa motJåginflationsländer, såsom ocb Nederländeraa, att minska. Uppgångenunder 1994 kan delvis vara en anpassning till de tidigare räntemarginaleraa motläginflationsländeraa. Diagram 11.2 Ränte-och valuUutvecklingen Beslutom ttiarginalräntesänkningar/reporänta Sep Nov Sep Nov Den svenska 1 O-årsräntan har, sedanbottennoteringen på , stigit med ca 4procentenheter till nivåer . Under denna periodhar differensen mellan tioåriga räntor i och ökat från denhistoriskt sett låga differensen på till 3,4procentenheter. Näroron var som störst , i samband med att det rådde osäkerhet införriksdagsvalet samt att genomförde ea oväntad räntehöjning, steg denlånga räntan till nivåer strax . Den uppåtgående trenden i de långaräntoraa bröts och därefter har räntorna sjunkit, om änoregelbundet, till nivåer i slutet av no- vember.Dagens höga nominella räntenivåer ger i kombination med en Prop. 1994/95:100begränsad inflation en mycket hög realränto. En del av förklaringen till Bilaga1.1 de höga nominella räntoraa ligger i stigande inflationsförväntningar.Enligt undersökningar från har inflationsförväntningamastigit . Enligt den senaste undersökningen förväntode sigplaceraraa i genomsnitt en inflation under pä , attjämföra . Även undersökningar gjorda på uppdrag avRiksbanken visar att inflationsför-väntningaraa överskrider inflationsmålet på2 %(-!-/-!