prop · GH0386 · 1994-01-01 00:00:00 — 450 Haningeleden 2:1 48 Haningeleden 2:2 66 Haningeleden 4 86 Häggviksleden () 405 Söderhall-Rösa 550 förlängning 2 880 , delen partihallar-Sickla kanal4 475 Summa 8 960 Marklösen och förberedelsearbeten: Åtgärd vägprojekt kost-nad i fast pris (mkr) Marklösen Norra och Södra länkarna 620 Projektering och förberedelsearbete 373 Summa 993 Utveckling av vägtullssystemet och övriga väganknutna miljöinvesteringar: Projekt kostnad i fast pris (mkr) Utveckling av vägtullssystemet, ledningscentral, information641 Övriga väganknutna investeringar 859 (Miljöåtgärder i gatusystemet, bullerskydd) (Framkomlighetsförbättrande åtgärder i ) (Infartsparkering) Summa 1 500 Mot bakgrund av föreslagen omfattning av de statliga lånegarantierna anser regeringen att garantierna skall omfatta förberedelsearbete och byggande av vägprojekt om totalt , förberedelsearbeten för övriga vägprojekt och marklösenkostnader m.m. intill en kostnad om samt garantier för utveckling av avgiftssystemet och övriga väganknutna investeringar intill en kostnad om . De kostnadsmässiga konsekvenserna av lagändringsförslaget avseende Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgårdsområdet kommer att redovisa . De garantier som utställs för marklösenkostnader avser endast kostnad för lösen av mark för de vägprojekt som statsgaranti skall lämnas för enligt denna proposition. Att lånegarantier föreslås lämnas för projektering och förberedelsearbete för projekt som inte ingår i denna proposition innebär inte att regeringen tagit ställning till lämnande av statsgaranti för byggande av dessa projekt. Lånegarantierna innebär heller inte något ställningstagande till de olika projektens utformning eller exakta lokalisering. Projekten skall före genomförandet prövas på sedvanligt sätt med tillämpning av gällande lagstiftning. Regeringen kommer, inom ramen för fortsatta arbete, att noga följa det fortsatta arbetet med särskild observans avseende fullföljandet av de uppställda miljöpolitiska målen. Med framkomlighetsförbättrande åtgärder i avses att ett stomnät för busstrafiken på innerstadens gatunät införs och att planeringen av detta stomnät samplaneras med andra förändringar i trafikföring och utformning av gatunätet. Garantierna inkluderar, utöver byggkostnaden, även vad som lånats upp för förberedelser av vissa vägprojekt i m.m. Därutöver omfattar den statliga lånegarantin räntekostnader för upptagna lån, samt behov av juste- ringar för prisökningarna i samhället. Upplå ningen av medel kommer, såvitt nu kan bedömas, huvudsakligen att ske på den svenska kapitalmarknaden. Regeringen avser att inför /96 återkomma till med ett förslag till lag om vägtullar i . kommer då att få möjlighet att ta ställning till ytterligare lånegarantier. Regeringen föreslår mot bakgrund av föreslagen omfattning av de statliga lånegarantierna att skall bemyndiga regeringen att låta teckna statlig borgen inom en ram om högst (fast pris 1992-01) för förberedelsearbete och byggande av vägprojekt, om högst (fast pris 1992-01) för förberedelsearbete för övriga vägprojekt och marklösen, samt om högst för utvecklingen av avgiftssystemet och övriga väganknutna investeringar. Det samlade ansvaret för projektet åvilar staten genom . För att hålla isär projektet från anslagsfinansierade del har ett särskilt bolag bildats, . Stockholmsleder AB:s verksamhet är renodlad till att omfatta upptagande av lån och ekonomisk kontroll av projektet. Avstämningar skall göras mellan bolagets upplåning och projektets utgifter och utbetalningar. De lån som tar upp vidareförmedlas till för att finansiera förberedelser och utbyggnader av ovan angivna projekt. kommer således att dels ha en skuld i förhållande till sina långivare, dels en fordran i förhållande till . måste kunna sätta sig i denna skuld i förhållande till . Regeringen föreslår därför att skall bemyndiga regeringen att låta sätta sig i skuld för de lån som tas upp och vidareförmedlas till för att finansiera de förberedelser och utbyggnader av de projekt som omfattas av bemyndigande att teckna statlig borgen. har medgivit att statliga medel skall kunna utbetalas till kollektivtrafikinvesteringar under förutsättning att syftet med uppgörelsen kan uppnås i sina huvuddrag (bet. 1990/91:TU24, rskr. 1990/91:286). Det ankommer på regeringen att pröva att så sker. Regeringen har redan givit tillstånd till att statliga medel efter hand skall kunna nyttjas för kollektivtrafikens utbyggnad i . Det är regeringens uppfattning att när byggandet av de vägprojekt som berörs av denna proposition har påbörjats skall statens regressrätt gentemot regionen och kommunerna avseende den statliga andelen av kollektivtrafikinvesteringarna om i sin helhet anses förverkad. Regeringen föreslår därför att godkänner principen att när byggandet av samtliga de vägprojekt som omfattas av nu föreslagna garantier har påbörjats skall statens regressrätt gentemot regionen och kommunerna vara förverkad. Regeringens förslag: Vägtullar skall finansiera kostnaderna för väginvesteringar och vägtullssystemet enligt , informationsverksamheten, drift och underhåll av de nya vägarna samt sådana investeringar som bidrar till att miljöåtgärder i och övriga väganknutna investeringar enligt kan genomföras i sin helhet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen avser att förelägga förslag till lagstiftning om vägtullar . fortsätter i samarbete med berörda kommuner förberedelserna med vägtullssystemet. Regeringen avser att tillsätta en utredare vars uppdrag skall vara att med utgångspunkt i finansieringsbehovet enligt avsnitt 3.1.2 värdera och komplettera framtagna och kommande underlag om vägtullarnas utformning, redovisa förslag till lagstiftning och ge förslag till ett tekniskt system för vägtullarna. Härvid skall utredaren beakta vad trafik- och klimatkommittén kan komma att föreslå beträffande miljözoner. Utredaren kommer att ges i uppgift att pröva förutsättningarna för en differentiering av vägtullarna som utan att äventyra finansieringen, bidrar till att uppnå miljömålen i överenskommelsen. Utredaren skall även pröva möjligheten och lämpligheten av att lägga fram en generell lagstiftning som kompletteras med särskilda lagregler för de olika storstadsområdena. Utredaren kommer att få i uppdrag att till lägga ett delbetänkande som behandlar . Utredaren bör samråda med och övriga berörda organ. Ett förslag om vägtullar i skall redovisas för regeringen . Utredaren bör även här samråda med berörda organ. Vägtullar skall läggas på en sådan nivå att intäkterna på goda grunder kan beräknas räcka till väginvesteringar och vägtullssystemet enligt , informationsverksamheten, drift och underhåll av de nya vägarna samt sådana investeringar som bidrar till att miljöåtgärder i och övriga väganknutna investeringar enligt kan genomföras. Vägtullarna skall således även täcka kostnaderna för väganknutna, miljöförbättrande trafik- investeringar. Dessa investeringar utgörs bl.a. av infartsparkeringar, stomnät för kollektivtrafiken i innerstaden, bullerskydd och andra liknande åtgärder. 3.5 Skydd för samt Södra och Regeringens bedömning: De samlade kulturmiljöerna och naturvärdena i Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgårdsområdet bör ges ett långsiktigt skydd genom ändring i lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser. Vid utformning av och dess anslutningar skall särskild hänsyn tas till de krav som området ställer. Skälen för regeringens bedömning: Som redovisas i avsnitt 2.4 har regeringen av i erhållit en redovisning enligt 6 kap. 2 NRL beträffande konsekvenser. och kommuner har vidare till i redovisat hur de i sin planering enligt (1987:10) avser att tillgodose intressen som rör hus- hållningen med naturresurser i Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgårdsområdet. De starka skyddsvärdena i Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgårdsområdet har slagits fast av regering och riksdag (bet. 1991/92:JoU10). Området är en omistlig del av vårt nationella kulturarv och av riksintresse för kulturminnesvården. Även i ett europeiskt perspektiv betraktas områdena som unika sammanhängande parker. Av nämnda redovisningar framgår att området berörs av ett av projekten i , Ringen. Beträffande berörs området bl.a. av trafikanläggningarna vid Ringens anslutningar till (E 4), och (E 20). Det är nödvändigt att särskilda hänsyn tas vid val av lokalisering och utformning av olika delar för att bl.a. tillgodose områdets natur- och kulturvärden, begränsa buller och andra emissioner och för att inte störa stadsbild och natur- och kulturmiljö. De nationellt värdefulla kulturhistoriska miljöerna samt naturvärdena i Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgårdsområdet skall värnas bl.a. genom kommunernas beslut enligt (1987:10), PBL. Regeringens begäran om redovisning från de berörda kommunerna syftar till att få underlag för en bedömning av hur kommunerna avser att långsiktigt skydda de värdefulla miljöerna i området. Större delen av området med dess byggnader ägs och förvaltas av statliga myndigheter eller bolag. Detta statliga ägande skall i huvudsak bestå även framgent. Staten har som ägare därvid ett stort ansvar för att värna och bevara dessa områden. Vissa särskilt värdefulla objekt och byggnader skyddas genom förordnanden med stöd av naturvårdslagen (1964:822), lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och förordningen (1988:1229) om statliga byggnadsminnen m.m. Kultur- och miljövärdena som en sammanhängande helhet saknar emellertid ett tillräckligt långsiktigt skydd. Enligt regeringens bedömning erbjuder nuvarande lagstiftning inte tillfredsställande möjligheter att på ett översiktligt och samlat sätt åstadkomma ett skydd som är starkt nog för att i ett långsiktigt perspektiv slå vakt om de samlade kultur- och naturvärdena. De grundläggande hushållningsbestämmelserna i lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser, NRL, anger bl.a. att områden som från allmän synpunkt har betydelse på grund av naturvärden eller kulturvärden eller med hänsyn till friluftslivet så långt möjligt skall skyddas mot exploateringsföretag som kan innebära påtaglig skada. Enligt regeringens bedömning är det lämpligt att Ulriks- dal-Haga-Brunnsviken-Djurgårdsområdet ges ett långsiktigt skydd genom särskilda bestämmelser i . Enligt beslut (bet. 1991/92:JoU10) skall regeringen, sedan behandlat frågan, på lämpligt sätt återkomma till och informera om inriktningen av den fortsatta planeringsprocessen. Inom Miljö- och naturresursdepartementet har utarbetats en promemoria, Förslag till skydd för området Ulriksdal-Haga-Brunnsviken- (Ds 1994:3), med förslag till ett förstärkt skydd för det aktuella området. Promemorian remiss- behandlas . Regeringen har för avsikt att, efter sedvanlig beredning inom , i samband med den av begärda redo- visningen presentera förslag till förstärkt skydd för området . Förslaget i promemorian innebär att de områden som är exploaterade även fortsättningsvis kan användas för avsedda ändamål. Frågor som rör ny- och utbyggnad av verksamheterna skall prövas inom ramen för gällande lagstiftning med stöd av en ny bestämmelse i naturresurslagen. Samma avvägningar i till- ståndsfrågor skall gälla för Ekoparksområdet som för andra områden vilka omfattas av skydd enligt NRL. 4 Förberedelsearbetet för nya vägar i Regeringens förslag: får tas i anspråk från sjätte huvudtitelns ramanslag Byggande av vägar för att påbörja förberedelsearbetet för utbyggnaden av vägsystemet i i enlighet med den slutliga uppgörelsen om trafik och miljö i Göteborg.Skälen för regeringens förslag: I regeringens proposition (prop. 1990/91:87) Näringspolitik för tillväxt har en detaljerad redovisning av överens- kommelsen i lämnats. Överens- kommelsen syftar till att genom åtgärder i det samlade trafiksystemet förbättra regionens miljösituation, öka tillgängligheten samt skapa bättre förutsättningar för regionens utveckling. Överenskommelsen omfattar huvudområdena kollek- tivtrafik, regionaltåg och vägar. Överenskommelsen förutsatte bl.a. att en ringled skulle byggas i ett östligt läge på visst avstånd från tätort. De totala effekterna och funktionen av en ringled med den föreslagna sträckningen ifråga- sattes och en av de berörda kommunerna motsatte sig förslaget. har då på uppdrag av regeringen redovisat en utredning med förslag till en huvud- sträckning av väg E 6 närmare tätort. Regeringen gav mot bakgrund av denna utredning i uppdrag att slutföra förhandlingarna. Detta förhandlingsarbete är nu slutfört och en överenskommelse som är godkänd av samtliga berörda kommuner föreligger. Den slutliga överenskommelsen förutsätter att staten svarar för väginvesteringar om sammanlagt inom ramen för anslaget Byggande av vägar. De resterande vägarna i uppgörelsen skall finansieras med bilavgifter. Den årliga nettointäkten från avgiftssystemet beräknas till ca . Därmed möjliggörs en lånefinansiering som säkerställer vägobjektens genomförande . Upplåningsbehovet bedöms maximalt uppgå till . Regeringen avser att, på motsvarande sätt som skett i och , begära en redovisning enligt 6 kap. 2 NRL av kommuner berörda av den s.k. Göteborgsöverenskommelsen beträffande hur dessa i sin planering enligt (1987:10) avser att tillgodose vissa hushållningsintressen enligt naturresurslagen. Byggstart för de i överenskommelsen ingående avgiftsfinansierade vägprojekten beräknas . För att tidsplanen skall kunna hållas måste förberedelsearbetet för de avgiftsfinansierade projekten starta . Detta förberedelsearbete skall naturligtvis finansieras inom ramen för intäkterna från bilavgifterna. Regeringen har för avsikt att återkomma till med en utförlig redovisning av innehållet i den slutliga överenskommelsen. I samband med denna redovisning kommer regeringen även att ta upp frågan om statliga lånegarantier för vägarna i Göteborgsöver- enskommelsen. I avvaktan på att en sådan statlig lånegaranti utfärdas föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att låta belasta ramanslaget Byggande av vägar med för att påbörja förberedelsearbetet för utbyggnaden av vägsystemet i i enlighet med den slutliga uppgörelsen om trafik och miljö i . Ramanslaget Byggande av vägar är anvisat för planering och utbyggnad av sådana vägar som omfattas av beslut om investeringar i trafikens infrastruktur m.m. (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446). Medel kan därför inte utan medgivande tas i anspråk för andra ändamål, såsom förberedelser av avgiftsfinan- sierade projekt. När staten beslutat om garantier för utbyggnaden av de avgiftsfinansierade väglederna i skall ianspråktagna anslag omvandlas till lån och medlen skall återbetalas till ramanslaget Byggande av vägar. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet . , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Regeringen beslutar proposition 1993/94:86 Finansiering av vissa väginvesteringar i m.m.