prop · GH0321 · 1994-01-01 00:00:00 — På så sätt kan man garantera att den sakkompetens om valförfarandet som finns inom länsstyrelserna knyts till den nya nämnden samti- digt som de kunskaper kring folkbokföringssystemet och det ADB-kunnande som finns inom skatteförvalt- ningen också kan tillföras nämnden. Partiernas rätt till gratis valsedlar Vid val till riksdag, landstings- och kommunfull- mäktige har de partier som uppnått en procent av antalet röstande i valet rätt att få gratis valsedlar till ett antal som motsvarar fyra gånger antalet röstberättigade i resp. valkrets. Inför septembervalen trycktes 676 milj. valsedlar vilket motsvarar 105 valsedlar per röstberättigad. Endast för riksdagsvalet trycktes ca 232 milj. valsedlar vilket motsvarar 36 valsedlar per röstberättigad. Vi föreslår att gratiskvoten för partierna sänks. Kvoten skall med vårt förslag beräknas på så sätt att den motsvarar en gång an- talet röstberättigade i valkretsen med tillägg av fem gånger antalet röster som partiet fick i föregående val. Med detta förslag beräknar vi att staten kan spara omkring 9 milj. kr. Vårt förslag innebär att kvalifikationsdagen för framställning av den allmänna och särskilda röst- längden flyttas fram från till . Det särskilda anmärkningsförfarandet tas bort och ersätts av ett enhetligt rättelseförfarande. Rättelseförfarandet utgår från att väljaren skall kontrollera innehållet i den allmänna röstlängden mot uppgifterna på röstkortet. Granskning av röstlängderna skall ske via terminal och röstlängder . En väljaren skall kunna begära rättelse av uppgifterna i den allmänna röstlängden . Allmän röstlängd gäller därefter från påföljande år. Längden skall bara tas ut på papper då det skall hållas val. Det är skattemyndigheten som upprättar den allmänna röstlängden och samma myndighet skall också pröva frågor om rättelse av denna. Något sam- manträde för prövning av dessa frågor skall inte hållas. I stället skall handläggningen vara skriftlig. De svenskar som inte är folkbokförda i tas upp i den särskilda röstlängden. Också den särskilda röstlängden skall upprättas av skatte- myndigheten. När det gäller denna röstlängd så föreslår vi att det särskilda anmälningsförfarandet som finns f.n. tas bort och att röstlängden i stället upprättas mot bakgrund av de uppgifter som finns i det centrala referensregistret inom folk- bokföringen. På grund av att ett sådant system inte gör det möjligt att föra ett aktuellt adressregister över utlandssvenskarna kan man inte automatiskt sända röstkort till dem. De kan då inte kontrollera innehållet i röstlängden mot ett röstkort. Behovet av att få till stånd ändring i röstlängden är därför större för denna kategori väljare. En utlandssvensk kan begära att tas upp i längden före valdagen. Om utlandssvensken röstar och denna röst kommer in till RSV före valdagen skall rösten uppfattas som en sådan begäran. En person som finns upptagen i den särskilda röstlängden kan begära att få ut ett röstkort. Om han vill rösta på posten i eller brevrösta från måste han nämligen ha ett röstkort. Den särskilda makeröstningen tas bort. Också i fortsättningen förutsätts att den väljare som vill använda sig av bud vid röstningen och rösta med valsedelsförsändelse skall vara förhindrad att in- ställa sig personligen i vallokal eller på posten på grund av sjukdom, handikapp eller hög ålder. Liksom tidigare skall vissa nära anförvanter, inklusive make och sambo, kunna vara bud. Även den som är väljarens vårdare kan vara bud. Vi föreslår att begreppet "vårdare" ersätts av en närmare definition där det tydligare framgår vilka krav som ställs på relationen mellan väljaren och vårdaren. Den som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sätt ger väljaren vård av mera varaktigt slag skall kunna vara bud. Men också den som inte kan anses ge väljaren vård men som på annat sätt biträder välja- ren i personliga angelägenheter skall kunna vara bud enligt vårt förslag. Röstning med bud används ofta av en kategori väljare som är särskilt utsatt. Det är därför särskilt viktigt att man skyddar dem mot otill- börliga påtryckningar från personer som inte uppfyller kraven för att få uppträda som bud. För att man skall kunna kontrollera vem som uppträder som bud föreslår vi att budet skall skriva namn, adress och personnummer på ytterkuvertet för valsedelsförsändelsen. Han skall också kunna legitimera sig när han lämnar valsedelsförsändelsen till röstmottagaren eller valförrättaren. Enligt de regler som gäller f.n. skall ytterkuverten för valsedelsförsändelser inte sparas. Vi föreslår att de ytterkuvert som har använts, skall tas om hand av valförrättarna och sparas hos valnämnden valet gäller. På så sätt kommer man innan det senaste valet har vunnit laga kraft att ha ytterkuvert för två val tillgängliga. På detta sätt kan man också i efterhand kontrollera vem som uppträtt som bud och det kommer då att finnas bättre förutsättningar att utreda om det har före- kommit några oegentligheter vid röstningen. Röstning på posten under valdagen Vi föreslår att den generella röstmottagningen på posten under valdagen tas bort. Den ersätts av en möjlighet för väljare från andra kommuner att rösta i en viss vallokal i kommunen. Den som vistas i sin egen kommun skall dock inte få rösta i annan vallokal än där han finns upptagen i röstlängd. Detta hänger bl.a. samman med att man annars riskerar att det preliminära resultatet som tas fram efter valdagen inte kommer att motsvara det slutliga resultatet. De röster som avges på annan plats än i den egna vallokalen kan nämligen i de flesta fall inte ingå i det preliminära valresultat som tas fram under valnatten. När det gäller de röster som har tagits emot i en annan kommun så skall hanteringen av dessa i stort sett motsvara vad som gäller enligt reglerna för poströstning. Dessa röster kommer att ingå i den s.k. onsdagsräkningen som den kommunala valnämnden anordnar efter septembervalen. De kostnader som uppkommer för transport av rösterna till resp. valnämnd skall täckas av det allmänna valanslaget. Genom detta förslag beräknar vi att man kan spara omkring 7 milj. kr i valadministrationen . kommer de väljare som befinner sig i en annan kommun än hemkommunen att få bättre möjligheter att rösta. Vallokaler skall hållas öppna för röstning och medan röstningen på posten under valdagen endast har skett under sammanlagt . För de väljare som vistas i utlandet anordnar de svenska utlandsmyndigheterna röstmottagning. Röstning kan också ske på vissa svenska fartyg i utrikes fart. Vissa länder accepterar inte att ut- ländska medborgare utför valhandlingar på deras territorium. För att göra det möjligt för svenska medborgare som vistades i och vid valen kunde de, enligt särskilda be- stämmelser därom, rösta genom brevröstning. Enligt de regler som gällde skulle väljaren inför två vittnen göra i ordning sin brevröst. Reglerna för detta motsvarade i stort sett vad som gäller för röstning genom bud. Väljaren skulle därefter sända brevrösten med posten för vanlig brevbefordran till den valnämnd i den kommun där han var upptagen i röstlängd. Enligt våra tilläggsdirektiv ingår det i vårt upp- drag att närmare undersöka om man kan utvidga möjligheterna att brevrösta. Vi föreslår inte någon sådan utökning. För att minska risken för att en brevröst blir underkänd föreslår vi däremot mindre ändringar när det gäller de formella föreskrifterna vid brevröstningen. Andelen underkända brevröster är nämligen hög vilket, är ett skäl till att vi inte anser att man bör göra brevröstningen generell för alla som vistas i utlandet. Men det tyngsta skälet till att vi inte vill föreslå en sådan utvidgning är framför allt att man med ett sådant system inte skulle kunna garantera att valhandlingen skett under former som skyddar väljarnas valhemlighet. Brevröstning bör därför enligt vår mening också i fortsättningen vara förbehållet väljare som vistas i länder där det inte är formellt möjligt att anordna röstmottagning vid de svenska utlandsmyndigheterna. har numera förklarat sig villigt att tillåta röstning vid utlandsmyndigheter. Mot bakgrund av detta före- slår vi att brevröstning från slopas. När det gäller utlandssvenskarnas möjligheter att utöva den rösträtt som de principiellt är tillerkända, innebär våra förslag beträffande den särskilda röstlängden att det blir mycket enkelt för dessa väljare att bli upptagna i den längden. Vi föreslår att det vid de ordinarie valen genomförs vissa försök för att effektivisera valförfarandet. Så föreslår vi att det i vissa kom- muner och länsstyrelser skall genomföras försök där valsedlarna räknas med optiska läsare. Vi föreslår också att man genomför försök där vissa kommuner tar hand om den slutliga sammanräkningen och där endast skall pröva de valsedlar som bedömts som ogiltiga eller som innehåller stryk- ningar och tillägg. Tyngdpunkten när det gäller ansvaret för den slutliga sammanräkningen skulle i så fall flyttas ner till kommunerna. Ett annat alternativ som bör prövas är att det i fråga om riksdagsvalet blir möjligt för den centrala valmyndigheten att, i stället för viss länsstyrel- se, genomföra den slutliga namnordningen när det gäller partiernas kandidater. Vi föreslår också att man under valen genomför försök där kommunerna tar ansvaret för den s.k. institutionsröstningen vid sjukhus, kriminal- vårdsanstalter m.m. Enligt nuvarande regler är det Posten som ansvarar för denna röstmottagning, som så gott som undantagslöst äger rum före valdagen. En annan typ av röstmottagning som bör prövas under valen är en "ambulerande" röstmottagning, samt att inrätta flera röstmottag- ningsställen i ett och samma valdistrikt. Av våra förslag innebär förslaget att slopa poströstningen på valdagen och den sänkta gratiskvoten vid beställning av valsedlar de största besparingarna. penningvärde innebär vårt förslag att slopa poströstningen på valdagen en kostnadssänkning med 8,4 milj. kr. innebär förslaget att det uppkommer vissa merkostnader för kommunerna och för det nya valmaterial som måste tas fram med sammanlagt ca 1 milj. kr. Detta förslag innebär således en besparing på ca 7 milj. kr. Vårt förslag om minskat antal gratis valsedlar för partierna leder till en kostnadsänkning för staten med ca 9,8 milj. kr. Vissa av våra övriga förslag innebär också mindre besparingar. Så beräknar vi att vårt förslag om de allmänna och särskilda röstlängderna och röstkorten kommer att leda till besparingar i storlekordningen 2 milj. för en treårsperiod. När det nya systemet skall tillämpas första gången krävs det dock att informationsinsaterna kring detta ökar. Vi har beräknat denna kostnadsökning till ca 1 milj. Att slopa de särskilda innerkuverten innebär också att man kan sänka valkostnaderna. Vi beräknar att nettobesparingen för detta stannar vid omkring 0,5 milj. kr. Vårt förslag om att inrätta regionala valnämnder kommer också att skapa ett ökat informationsbehov. Vi har uppskattat denna engångskostnad till 0,5 milj. kr. I fråga om ersättning till de regionala valnämndernas ledamöter utgår vi ifrån att dessa kostnader i stort sett kommer att motsvara de kostnader som uppkommer i den nuvarande regionala organisationen. Förslaget om regionala valnämnder innebär att det kommer att finnas förutsättningar för en samlad överblick över vilka kostnader som uppkommer i valadministrationen på regional nivå. På kan det innebära att man kan sänka de valadministrativa kostnaderna på regional nivå. Sammantaget kan våra förslag ge besparingar på omkring 19 milj. kr vilket motsvarar av de totala kostnaderna val. Förteckning över remissinstanser som yttrat sigÖver delbetänkande , Organisation (SOU 1992:108) har remissyttranden avgetts av , , , , Statskontoret, Statistiska central- byrån, , , i , i , , , , , i län, i , i län, i , i , , , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , samt i världen. Vidare har remissyttranden inkommit från Landshövdingen i , Landshövdingen , i , i , i , i , i , i län, Kristdemokratiska Samhällspartiet (riksorganisationen), Kristdemokratiska Samhällspartiet i och de gröna. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Regeringen beslutar proposition 1993/94:21 Vissa ändringar i vallagen (1972:620) m.m.