prop · GH03147 · 1994-01-01 00:00:00 — 6 Kvinnors inflytande Sammanfattning av utvecklingen: Arbetet med frågor om kvinnors inflytande i statliga organ har varit framgångsrikt. Första etappmålet om kvinnor har uppnåtts. En utvärdering har visat att kombinationen av de åtgärder som vidtagits har varit effektiv. Målen för andelen kvinnor i statliga styrelser på central och regional nivå och i statliga kommittéer skulle vara , och slutmålet, en jämn könsfördelning (50/50), skulle uppnås , dvs. I handlingsplanen uttalades också att om 30-procentsmålet inte hade uppnåtts , skulle frågan om en författningsreglering då prövas. De åtgärder som statsmakterna i första hand har satsat på är ekonomiskt stöd till projektverksamhet i syfte att stimulera ett aktivt arbete, främst hos de organisationer som nominerar ledamöter till statliga organ, nya rutiner för regeringens handläggning av ärenden som rör styrelseuppdrag m.m. samt årlig redovisning av könsfördelningen i de aktuella organen till . Totalt sett har ca fördelats på 114 projekt . Satsningar har skett på långsiktiga utbildningsprojekt, projekt rörande organisationers arbetsformer och arbetsvillkor samt kvinnors avhopp samt projekt inriktade på valberedningar. Vidare har lokalt förankrade projekt som satt unga kvinnor i fokus samt projekt som syftat till opinionsbildning tilldelats medel. Regeringen har också förändrat sina interna rutiner när det gäller beredning av ärenden som rör uppdrag. Detta innebär att fackdepartementens förslag till ledamöter i statliga styrelser och kommittéer anmäls för godkännande till jämställdhetsenheten hos det statsråd som är jämställdhetsminister. Först där- efter tas ärendet upp till beslut i regeringen. Det innebär också att regeringen ber organisationer m.fl. som inbjuds att föreslå ledamöter i statliga styrelser och kommittéer att lämna förslag på två namn, en kvinna och en man, för varje erbjuden plats. uppgick andelen kvinnor i de statliga styrelserna till . Det innebar en ökning med . Det första etappmålet var därmed uppnått. budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 12 s. 288 f.) konstaterade regeringen att utvecklingen visat att det går att åstadkomma förändring i detta avseende på frivillig väg, under förutsättning att det finns konkreta mål och att ett metodiskt arbete bedrivs för att nå de uppsatta målen. Den positiva utvecklingen för ökad kvinnorepresentation i de statliga sty- relserna och kommittéerna har fortsatt. uppgick andelen kvinnor i de statliga styrelserna sammantaget till . Andelen kvinnor i de centrala styrelserna uppgick till , en ökning med en procentenhet. Andelen kvinnliga ordförande i de centrala styrelserna har ökat till . I de regionala styrelserna utgjorde andelen kvinnor , en ökning sedan föregående år (se vidare bil. De senaste fem årens arbete med dessa frågor har utvärderats på regeringens uppdrag. Utvärderingen, som utförts av och vid statsvetenskapliga institutionen vid , finns redovisad i rapporten. Många kände sig manade, men få blevo kallade - en granskning av arbetet för ökad kvinnorepresentation (, ). Utvärderingen visar att just kombinationen av åtgärder som vidtagits varit effektiv och att ett fortsatt arbete med dessa frågor bör bygga på den redan utmejslade modellen, om än med en något klarare inriktning. Forskarna bedömer att etappmålet kvinnor i dessa organ kommer att bli betydligt svårare att uppnå. Handlingsplanens konkreta mål för åt 1992, dvs. en kvinnorepresentation på i statliga styrelser, har således uppnåtts och den positiva utvecklingen har fortsatt även . Arbetet med frågor om kvinnors inflytande i statliga organ kan därför bedömas som framgångsrikt. Förslag till fortsatta åtgärder för att öka kvinnors inflytande i besluts- fattande församlingar tas upp idenna proposition (se avsnitt 5). 7 Våld mot kvinnor Sammanfattning av utvecklingen: Våldet mot kvinnor är fortfarande utbrett och förekommer överallt i samhället. Ett flertal åtgärder har vidtagits för att motverka våldet och lindra dess verkningar. I syfte att göra åtgärderna mer effektiva och få en större genomslagskraft har en kommission tillkallats om våld mot kvinnor. Genom propositionen (1990/91:113) Olika på lika villkor, kompletterades handlingsplanen med ett åtgärdsprogram i frågor som rör våld mot kvinnor. Samtliga de åtgärder som föreslogs i propositionen har genomförts. Bland de åtgärder som genomförts kan nämnas ny lagstiftning samt ändringar i befintlig lagstiftning, insatser i förebyggande syfte och förbätt- ringar av skyddet för de kvinnor som utsatts eller riskerar att utsättas för våld. Därtill kommer att kvinnojourerna har fått väsentligt ökat stöd från det allmänna . En redovisning av vidtagna och pågående åt- gärder återfinns i direktiven (dir. 1993:88) till den kommission (S 1993:11) som regeringen har tillsatt för frågor om våld mot kvinnor. har därefter inkommit med en utvärdering av de insatser som vidtagits i fråga om larm och annan utrustning samt försöksverksamhet med livvaktsskydd. Av redovisningen framgår att livvaktsskydd /93 anvisats inom ramen för försöksverksamheten, att skyddshundar använts och att larmutrustning, s.k. trygghetspaket, lånats ut i tvåhundra fall. I rapporten uttalas bl.a. att verksamheten fungerat väl. Det framhålls att livvaktsskydd är en kostnadskrävande och för den bevakade påfrestande metod och att det därför är viktigt att den inte nyttjas annat än då det bedöms absolut nödvändigt och . Av rapporten framgår vidare att trygghetspaketen kommit till ökad användning och med gott resultat och att dessa synes täcka i vart fall en del av de skyddsbehov som man trott sig kunna lösa endast med livvakter. Regeringen har beräknat medel för kostnader för fortsatta akuta åtgärder för att skydda kvinnor vid våldsbrott i årets budgetproposition (prop. 1993/94:100, Bilaga 3, anslaget B5. Lokala polisorganisationen). har vidare lämnat en slutrapport över uppdraget att, tillsammans med , och Riksåklagaren, genomföra fortbildning av berörda yrkesgrupper inom rättsväsendet liksom inom samt hälso- och sjukvården. Av rapporten framgår att betydligt fler personer än vad som inledningsvis uppskattades har omfattats av utbildningen; bara den lokala verksamheten beräknas omfatta drygt 18 000 personer. I rapporten framhålls att de regionala och lokala kontaktnät som bildats under utbildningen kommer att bli mycket värdefulla i handläggningen av ärenden som rör våld mot kvinnor och i olika samarbets- och utbildningsinsatser. har fått medel från femte huvudtitelns reservationsanslag Särskilda jämställdhetsåtgärder för att bedriva ett utvecklingsarbete i syfte att åstadkomma ett förbättrat regionalt myndighetssamarbete i dessa frågor. Pro- jektet pågår i fem län och bedrivs . Av en delrapport (, Myndighetssamarbete vid kvinnomisshandel, Delrapport 2) framgår att en inventering har gjorts av hur myndigheter och organisationer i de fem länen handlägger ärenden om kvinnomisshandel. Inventeringen visar bl.a. att ingen myndighet har utvecklat särskild kompetens för att arbeta med misshandlade kvinnor. Cirka 3 000-4 000 personer har berörts av projektet och lokala samverkansgrupper har bildats i flera län. En kontinuerlig utvärdering görs av projektet som avslutas . En viktig utgångspunkt för den kommission som regeringen tillsatt om våld mot kvinnor är att öka insikterna om kvinnovåldets bakomliggande orsaker och mekanismer och att lämna förslag som leder till att dessa frågor kan angripas på bred front. Detta bör kunna bidra till att nya metoder att närma sig problemen utvecklas och att åtgärderna blir mer effektiva och får större genomslagskraft. Den utvärdering och översyn som kommissionen skall göra i dessa frågor skall ske ur ett kvinnoperspektiv. Kommissionens uppdrag omfattar bl.a. frågor som rör både , hälso- och sjukvården samt rättsväsendet. Kommissionen har även ett särskilt uppdrag att överväga behovet av att inrätta s.k. våldtäktskliniker och om så är fallet närmare ange förutsättningarna för sådan verksamhet. För denna del av uppdraget har kommissionen underhand fått förlängd tid. Kommissionen kommer att överlämna sina bedömningar och förslag i denna fråga . Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Liksom föregående år redovisas vissa uppgifter om fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Årets statistikbilaga är utökad jämfört med föregående års redovisning vilken återfinns i proposition 1992/93:100 bilaga 12. Förutom den officiella statistiken och vissa specialbearbetningar av denna redovisas kortfattat olika engångsundersökningar av intresse i detta sammanhang. Redovisningen görs ur ett livscykelperspektiv. För barn och ungdom redovisas endast punktvisa undersökningar. är syftet att statistiskt kunna följa flickor och pojkar, kvinnor och män vad gäller ekonomiska resurser under livets gång. Före förvärvslivet Flickors och pojkars veckopengar, sparande och utgifter har undersökts av (Rapport , 1992). Rapporten baseras på 6 000 svar från barn i åldrarna . En liknande undersökning gjordes 1986. Studien 1991 visar att pojkar ofta får mer pengar än flickor. Skillnaderna är inte så stora, men de är alltid till pojkarnas fördel. Detta är en förändring då inkomsterna var mer jämställda. Nästan vartannat barn måste hjälpa till hemma för att få sin vecko/månadspeng. Främst hjälper de till med att städa det egna rummet eller med allmänt hushållsarbete. Det är vanligast att flickorna hjälper till med hushållsarbete och pojkarna med trädgårdsarbete. har publicerat en rapport om ungdomars ekonomi. Den bygger på en enkätundersökning som gjordes 1991 bland ett statistiskt representativt urval ungdomar mellan . Flickor har en medelinkomst på och pojkar på efter skatt. Redan i denna ålder har pojkar betydligt högre arbetsinkomster. De har i något större utsträckning fast arbete och fler pojkar än flickor bland de studerande arbetar under loven. Tillfälligt arbete under terminstid är däremot vanligare bland flickorna. I är pojkarnas arbetsinkomster i genomsnitt högre än flickornas. Under förvärvslivet I tabell 1 visas sambandet mellan lön och den formella skolmässiga utbild- ningsnivån för kvinnor och män i olika sektorer. Uppgifterna avser samtliga anställda inom stat, kommuner och landsting, både LO-grupper och tjänstemän, medan för den privata sektorn endast tjänstemän ingår. Antalet anställda omfattar såväl heltids- som deltidsanställda. Månadslönen avser heltids- anställda. Tabell 1 Månadslön för anställda inom olika sektorer med fördelning på utbildningsnivå . Kronor Kvinnor MänKvinnors Antal Mån.lön AntalMån.lönlön rel. %Stat utbildning17 70012 80013 60013 80093 Gymnasial utbildning86 300 12 80078 60014 20090 Eftergymn < 16 700 14 70036 50016 60089 Eftergymn >= 21 800 16 40044 20019 20085 Forskarutbildning 2 500 20 2009 60023 30087 Kommun Förgymnasial utbildning120 30012 00026 10013 20091 Gymnasial utbildning268 100 12 40054 20013 90089 Eftergymn < 96 000 14 00027 00015 50090 Eftergymn >= 100 500 16 50045 80018 30090 Forskarutbildning 600 21 9001 90025 40086 Landsting Förgymnasial utbildning24 90012 2005 80012 80095 Gymnasial utbildning127 400 12 90022 60013 70094 Eftergymn < 65 800 14 8009 00015 50096 Eftergymn >= 33 000 18 60018 40026 10071 Forskarutbildning 800 28 1002 70036 10078 Privata tjänstemän Förgymnasial utbildning 66 80013 80069 10017 30080 Gymnasial utbildning172 900 13 800192 80018 60074 Eftergymn < 44 100 15 60082 10019 00082 Eftergymn >= 29 300 18 70068 40024 40077 Forskarutbildning 600 24 2003 70028 20086 Källa: SCB, Lönestatistiken När män och kvinnor efter avslutad utbildning börjar arbeta, förefaller det som om män får större ekonomiskt utbyte av sina investeringar i utbildning än kvinnor. Inom samtliga kategorier har kvinnor lägre lön än män. Inom den offentliga sektorn tycks kvinnor och män vara mest jämställda när de endast har förgymnasial utbildning, medan kvinnor med längre eftergymnasial utbildning har lägst lön i förhållande till män. I tabell 2 beskrivs hur dygnets under en normal vardag används av kvinnor respektive män. Som övrig tid sammanfattas här all tid som inte är relaterad till förvärvs- eller hemarbete, såsom studier, personliga behov eller fri tid. Förvärvsarbetstid innefattar här även resor till och från arbetet medan hemarbete är det obetalda arbete som omfattar skötsel av hem och familj. Tabell 2 Uppdelning av dygnet på betald och obetald tid för samtliga personer , veckodagar . Hem-arbete Övrig Summa Alla 21 19 60 100 32 tid tid 20-64 år 58 100 20-34 19 20 61 100 31 10 år 60 100 35-49 25 19 56 100 34 9 år 56 100 50-64 19 20 61 100 29 10 år 60 100 Sammanboende 11 småbarnsför.1530 55 100 35 Ensamstående 13 52 100 småbarnsför.2023 57 100 .. Källa: SCB I tid och otid. Tidsanvändningsundersökningen 1990/91. Rapport 79 Levnadsförhållanden. Som framgår av tabell 2 tillbringar män i samtliga åldersgrupper en procen- tuellt större del av dygnet i betalt förvärvsarbete. Störst andel tid till förvärvsarbete ägnar män mellan . Detta gäller också kvinnor, men i mindre utsträckning. Störst skillnad mellan kvinnor och män använd till förvärvsarbete finner vi i ålderskategorin . Löneskillnader mellan kvinnor och män kan påvisas med flera olika mått. Till en del kan dessa förklaras med skillnader i yrke eller befattning, kvalifi- kationsnivå, utbildning, ålder osv. Vissa av dessa faktorer kan dock vara sta- tistiskt svåråtkomliga. Därutöver finns det ytterligare två slags löneskillnader mellan kvinnor och män. Dels föreligger - när hänsyn tagits till utbildning, befattningsskikt, ålder osv. - ytterligare löneskillnader som inte kan förklaras. Denna återstående skillnad varierar mellan enligt . Huruvida denna skillnad är sakligt grundad går inte att avgöra med ledning av utredningsmaterialet. Den undersökning som SCB har gjort av chefslöner (Man har topplön, 1993) visar än större löneskillnader mellan kvinnor och män som chefer. När hänsyn tagits till olikheter i kvinnors och mäns fördelning på åldrar och utbildning finns en kvarstående skillnad på mellan mellan kvinnliga och manliga chefer. Tabell 3 visar kvinnornas lön i procent av männens för heltidsanställda 1973-1992. Tabellen är illustrativ men svårtolkad då mycket skett under de den omspänner, t.ex. lärarnas övergång från statligt till kom- munalt reglerade löner . Från senare år kan nämnas att ca 60 000 personer övergick från landsting till kommuner i samband med ÄDEL-reformen. Därtill har omfattande bolagiseringar av statlig verksamhet medfört övergång från statlig till privat sektor. Dessa sektorsförskjutningar kan påverka lönerelationen men är inte explicit beräknade. Tabell 3 Kvinnornas lön i procent av männens lön , heltidsanställda Privat Offentlig sektor sektor Industri-arbetareIndustriStats-anställdaPrimär-kommunalt Landstings-anställda tjänstemän anställda 1973 84 63 81 74 .. 1977 88 70 86 82 .. 1981 91 71 89 85 .. 1985 90 73 91 87 75 1989 90 75 89 83 74 1991 90 75 75 85(90)* 87(84)* 1992 90 77 85 88 73 *Lärarpersonal har fr.o.m. kommunalt reglerade löner och redovisas bland primärkommunalt anställda. Siffrorna inom parentes är fiktiva tal som visar procentsiffran för kvinnors löner om jämförelsegruppen varit densamma . Källa: SCB, Lönestatistiken För industriarbetarna som har liten lönespridning är skillnaden mellan kvinnors och mäns lön liten. Inom landstingssektorn och för privat anställda tjänstemän är det en större spännvidd, vilket i tabell 3 framstår som en lägre relativ lön för kvinnor. Den långsiktiga utvecklingen har gått mot ökad ekonomisk jämställdhet mellan könen, bl.a. genom att kvinnors utbildning och sysselsättning ökat och till följd av låglönesatsningar. Löneskillnaderna minskade , men en viss ökning har därefter skett. Arbetsuppgifternas spännvidd från rutinarbete till ledande arbete och dess betydelse för kvinnors relativa lön inom olika kollektiv framgår till viss del av följande tabeller. Tabell 4 avser den privata sektorn. Tabell 4 Månadslön för heltidsanställda industritjänstemän . Antal Månads-lönAntal Månads-lönmäns. Samtliga yrkesnivåer46 30013 800 145 700 18 500 75 Ledande ställning 800 26 100 12 800 30 500 86 Självständigt kvalificerat arbete16 00016 300 97 600 18 500 88 Kvalificerat arbete18 60012 800 30 400 14 500 88 Rutinarbete 10 900 11 100 4 900 12 000 93 Källa: SCB, Lönestatistiken Tabellen visar att ju mindre rutinbetonat arbete, desto större skillnad mellan medellöner. På alla nivåer utom rutinarbete är antalet män betydligt fler än antalet kvinnor, vilket påverkar den sammanvägda lönerelationen. Lönespridningen inom de kommunala sektorerna med en uppdelning på förhandlingskartell framgår av tabell 5. Antalet anställda avser både hel- och deltidsanställda medan månadslönen avser enbart heltidsanställda. Skillnader mellan sektorerna vad gäller verksamhet, yrkes-, ålders- och befattningsstruktur motiverar försiktighet då tolkningar och jämförelser görs av genomsnittliga löner mellan sektorerna. Verkligheten bakom siffrorna kan vara mycket varierad. Även utbildningens struktur i de olika sektorerna varierar som framgår av tabell 1. Tabell 5 Månadslön för kommun- och landstingsanställda tjänstemän . Antal Månads-lönAntal Månads-lönmäns. Kommunalt anställda544 30013 300 158 600 15 400 86 SKAF-området 308 900 11 300 61 900 12 800 88 TCO/ SACO-området235 40014 600 96 700 16 800 87 Landstings- anställda 315 500 13 400 64 900 18 000 74 SKAF-området 174 300 11 700 30 700 12 100 97 TCO/ SACO-området141 20014 600 34 200 21 800 67 SKAF= , TCO= , SACO= Akademikers : SCB, Lönestatistiken (specialbearbetning) Inom landstingssektorn har kvinnor inom TCO/SACO-området en låg relativ lön beroende på den stora andelen män med förhållandevis hög lön, bl.a. läkare. Inom SKAF-området är lönespridningen liten och kvinnors relativa lön blir av männens. Liksom i tabellerna ovan som avser lönenivån kan påvisas en skillnad mellan kvinnors och mäns ekonomiska situation vad gäller arbetsinkomsten. Arbetsinkomsten omfattar förutom lön även de transfereringar som är knutna till arbetet och kompenserar för inkomstbortfall. Retroaktiva utbetalningar faller på det år utbetalning sker. Inkomst av näringsverksamhet för företagare ingår i arbetsinkomstbegreppet. Lantbrukare och andra företagare ingår emellertid inte i tabell 6. Uppgifterna är hämtade från SCB:s inkomstfördelningsundersökning. Arbetsinkomstens storlek påverkas av de basbreddningar som införts i samband med skattereformen. Inkomster som var skattefria behandlas som helt eller delvis skattepliktiga inkomster . Exempel är måltidssubventioner, traktamenten och bilersättningar. Begränsningar i av- dragsrätten infördes, kapital beskattas enhetligt och reavinster beskattas till sina nominella belopp. Tabell 6 Arbetsinkomst för anställda exklusive företagarinkomster efter anställningens omfattning och socioekonomisk grupp . Antal InkomstAntal Inkomstrel. (1000) (1000) mäns. Samtliga anställda 1867 131,81 838 192,269 Deltidsanställda 1-49 %20066,1 130 70,394 Deltidsanställda 50-90 %716108,2208 121,189 Helårs- o heltidsanställda951163,51 499212,777 därav Arbetare o lägre tjänstemän534146,3797179,981 Tjänstemän på mellannivå229177,2353 229,877 Högre tjänstemän 93 219,0 198311,870 Arbetsinkomst utgör summan av lön, företagarinkomst, sjukpenning, föräldra- penning och dagpenning vid utbildning eller tjänstgöring inom totalförsvaret. I denna tabell medtas endast personer som saknar företagarinkomst. Källa: SCB Be 21 Den genomsnittliga arbetsinkomsten för heltids- och helårsanställda inom privat sektor resp. offentlig sektor avviker med högst från ovanstående genomsnitt för helårs- och heltidsanställda. Detta gäller både kvinnor och män. Arbetsinkomsten för de deltidsanställda är mer jämställd än för de helårs- och heltidsanställda. Detta trots att orsaken till deltidsarbete skiljer sig åt för kvinnor och män. Kvinnor arbetar deltid för att hinna med hem och familj, medan män deltidsarbetar därför att de också studerar eller för att de är sjukliga eller deltidspensionerade. För att studera den ekonomiska situationen för samtliga förvärvsarbetande får man övergå till det taxeringsmässiga begreppet sammanräknad förvärvsinkomst, vilken består av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Inkomstens storlek påverkas av skillnader i arbetstid och arbetskraftsdeltagande. Lantbrukare och andra företagare ingår. Inkomst av kapital ingår inte. Sammanräknad förvärvsinkomst minus allmänna avdrag (pensionsförsäkring och periodiskt understöd) och förlustavdrag utgör taxerad förvärvsinkomst. Vid beskattningen drar man sedan bort grundavdrag eller särskilt grundavdrag för pensionärer för att få den beskattningsbara förvärvsinkomsten. I tabell 7 redovisas uppgifter för samtliga med sammanräknad förvärvsinkomst större än noll. Vuxna inkomsttagare med barn särredovisas som ensamstående/sambeskattade med barn. Ensamstående/ sambeskattade utan barn är således vissa inkomsttagare under , personer i normal förvärvsaktiv ålder men även ålderspensionärer. Tabell 7 Sammanräknad förvärvsinkomst för samtliga oavsett ålder . Antal Inkomst Antal Inkomstrel. (1000) (1000) %Totalt 3540 66 Ensamstående utan barn 1543 92,4 1548 117,7 79 Ensamstående med barn 214 119,2 39 175,1 68 Sambeskattade utan barn 1 008 101,9 1 143 171,9 59 Sambeskattade med barn 775 118,3 683 208,8 57 därav av totalt 2391 121,6 2 480 176,0 69 65- år 875 74,0 647 128,0 58 därav och ungefär ingår i i kvinnors 224 män. lika arbetskraften.störreinkomst 87,5 Detta mycket Av utsträckning rel. 199 beror slutlig alla än mäns, % 153,9 både påskatt som personer kvinnor.90 57 arbetskraftensden yngrei åldern 87 samman-gruppen Tabell71 404 sättning,35-49 årmed 8 67 74,3 utbildning,trots ATP-poängInkomst,66 316 karriärmöjligheternågot lägrehade 3skatt,69 129,1 och förvärvsinkomster.procentpensionspoäng.. 58 lönenivå. Det av och Slutlig 80_år antal kvinnornaveckoarbetstidskatt 247 KommunalskattenATP-pensionspoänginkomsterefter(tkr) 61,1 är i som över 7,5 åldersgrupper kvinnor 131 det inkomsttagarnabasbelopp.år6,8 86,2 nya i Motsvarande199124,1 71 skattesystemetgenomsnittandel för31,0 Sammanräknad proportionelluppnått årmän var1991 39,9 förvärvsinkomst mot 1991 är 18,2 1990 38,2 består av inkomst beskatt-lägre förprocent. 35,5 av tjänst och ningsbarkvinnor än 16-19 .. inkomst av förvärvsinkomstför män iMedelarbetstiden20-24 män näringsverksamhet. upp samtliga per 25-34 7,7 Källa: SCB Be 20 SMtill ålderskategorier.vecka är35-4928,7 9301. skiktgränsenStörst äri 50-64 46,4 där en skillnadensamtliga Samtliga67,0 Mest jämställda statligi kategorierSamtliga67,7 med avseende på skatt ålderskategorinlägre för 57,7 förvärvsinkomst är på 20 kvinnor 20-6420-64.. inte oväntat ensam-pro- och minst än för män.SammanräknadGenomsnittlig stående utan barn, cent i den Skillnadenförvärvsinkomstpensionspoäng men kvinnors inträder.yngsta. är störst(tkr) kvinnor inkomster uppgår Kapitalskatten de 1,16 inom denna är 30 utan äldre ochkvinnor2,39 kategori trots procent;pensionspoängminst27,9 2,83 detta endast till dessutomår ärbland 90,5 3,38 av mäns.ingår större för20-24-åringarna.112,23,31 Mest ojämställda äräven kvinnor änDen höga 133,8 3,11 sambeskattade med fastighets-för män,veckoarbetstiden126,53,18 barn. skatt med för män 121,6 män Som framgår av och undantag återspeglar.. 1,45 tabell 8 ökar den förmögenhetsskattförbl.a. män 2,90 sammanräknade i 20-24-åringarna.att egna30,94,16 förvärvsinkomsten slutligAndelen företagare104,14,82 med stigande ålder skatt. påverkas ingår i 157,1 4,73 upp till och Åldersgruppenav underlaget.199,64,41 är som störst i 50-64 konjunkturenMän är 191,8 4,48 åldersgruppen 35-49år och hur egna 176,0 kvinnors år för både kvinnorbetalarmånga som företagare.. genom- snittliga RFV och (SCB, försiktigarestöden som pensions- (pensioner),inflytandeStatis-än ges till poäng rel. mäns, %SCB (1989) tiska männenföretag är 80 redovisar meddelandeni 1) 82 grund- 15 sitt lokali- 68 tabellerSundin SM9301).