prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — EG begränsarimporten av textil- och konfektionsvaror från ett 30-tol länder, främst , och länder i Cenfral- och och övervakar den från ytterligare ett 20-tol länder Begränsning och övervakmng sker i huvudsak edigt bUaterala överenskoraraelser baserade på mdtifiberavtol (rådsbeslut nr 94/216/EG). Ensidiga arrangemang finns mot , , , och (EG) nr 517/94. Det ensidiga arrangemanget mot existerar jämsides med ett bilateralt arrangemang. För verkligandet av EG:s mre marknad innebär vidare att alla kvoter är gemensamma för hela EG. I de bilaterala arrangemangen skiljer sig 355 antelet begränsade varakategorierfrån land till land. kan upp till ett 40-td kategoriervara begränsade medan det mot andra Prop. länder kan röra sig om 2-3kategorier Expordändema bär ansvaret för fördeldngen av tUlgängligtkvotatrymme. I de bilaterafa arrangemangen tillämpas för kvoterade varor s.k.double checking vilket innebär att det krävs både export- (x:himpordicens för att to in varor tUl EU. övervakningsvaror förekommer såväl double checking som singie checking, dvs. enbart krav på importlicens, samt stetistiskövervakning. EG:s kvotatoyttjande varierar. Vissa varor frånvissa länder är föremål för stark efterfrågan medan utoyttjandet framföraUt när det gäller länder i genomgående är lågt. EG haräven kvoter för tekovaror som lönbearbetas utanför gemenskapen. I cx;h medden tekoöverenskommelse som blev resdfatet av Umguayrundankommer aUa EG:s kvoter att successivt höjas cx;h gradvis avvecklas över en tioårspericxl. EG:s kvoter motCenttd- avvecklas . I en särskUd överenskommelse med har dettaland åtogit sig att iaktfaga vissa begränsningar i bilexporten till EG. EG följer vidareimportatvecklingen för vissa produkter från (vissa kemiska- (x:h Uvsmedelindusttivaror, cyklar, spelkort ochborstar samt viss olegerad zink) genom krav på importiicenser Licenser bevUjas automatiskt. EG har ett mångfasetteratgränsskydd för jordbraks- och ttädgårds-prtxlukter där tallar, rörligaavgifter, importminimipriser och licenser är vadigtförekommande. EG:s gränsskydd medför för vissa jordbraksvaror effektersom kan jämstäUas med kvantitetiva restriktioner EG kommer att som ett resultot av Uraguayrandan avskaffaalla kvantitotiva unport-begränsningar och iraportminimipriser ochenbart ha gränsskydd i förra av tallar eller jordbraksavgifter Regermgen får,edigt lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifter om m- ellerutförsel av varor, mföra begränsmngar om det är påkdlat av hänsyn till risk förstöming mom samhällsekonomin eller folkförsörjningen,av särskilcfa handelspolitiska skäl eller för att trygga kvaliteten hosprodukter av visst slag, av hänsyn till hälsovården, mUjövården, växtskyddet,skyddet mot djursjukdomar eller för ut-rotomgshotede eller sällsynto arter avdjur eller växter samt konttollen avmateriel som kan få militär användning. Med stöd av denna lag har regermgenutfärdat förordningen (1984:53) om import- och export-reglering samt förordnmgen (KFS 1987:9) om import- och exportiicenser inomkommerskollegiets licensområde och förordningen (JNFS 1987:2) om import- ochexportiicenser inom jordbraksverkets licensområde. tUlärapar inte några kvantitotivaimportbegränsningar på mdusttivaraområdetmen har licensövervaknmg av stelimporten från alla länder utenförEES-området samt av importen av ferrolegeringar och fräfiberskivor från vissaländer i fd. Sovjetanionen samt och . FörhandlingsresuUatet Prop.1994/95:19 avskaffade diabegränsningar på teko-området och sökte därför i medlemskapsförhandlmgama fågehör för ett övergångs-artangemang som skuUe göra det möjligt för attbibehålla frihandel tUl dess EG avvecklat sma begränsningar som följd avöverenskommelsen i Umguayrundan. avvisades dock av EU-sidan med hänvisning tUl att det skuUe innebära ettaUtför stort uigrepp i såväl den yttre handelspolitiken som den imemarknaden under en alltför . I stället överenskoms iförhandlmgen att gemenskapen edigt artUcel 127 i anslutningsfördraget skallideda förhandlingar med fredje land med sUrte på att göra sådana anpassningarav de kvantitetiva resttiktionema för import av textU- och klädesvaror tillgeraenskapen som tar hänsyn tiU existerandehandelsmönster raellan och våra leverantörer. Härigenom kommer, iedighet med förhandlingsprotokollet, den svenska industrins, den svenskakonsumentens och leverantörländers mtressen att beaktes. 1anslutmngsakten anges vidare att om dessa protokoU inte är i kraft den 1januari 1995, skdl gemenskapen vidte nödvändiga övergångs-ordnmgar. TUI artikel 127 är fogad en gemensam deklarationmed innebörd att inför debilaterala förhandlingama med exportörländema skall överenssterama medslutsatserna i förhancUingsprotokollet. EG:s kvoterhöjs edigt MFA-avtelen . kommer EG:s samtiiga tekoavtel att omförhandlas sora följd av Uraguayrandan.Vid faststäUandet av höjdngama av EG-kvotema kommer även att ingå uppräkningmed kandidadändemas fraditionella importbaserat på den fdctiska importatvecklingen . De negativa effektema av att mordnas iEG:s imporfregim blfr begränsade av följande skäl. Huvuddelen av vår tekoimportkommer från EU och från EFTA-ländema och är därför helt fri vid ettmedlemskap. Av importen av kläder kom från EU/EFTA-ländema, 23%från u-ländema och från övriga länder. För unporten av gmndtextil varandelen för EU/EFTA-ländema , u-ländema och övriga länder . AvSveriges import av kläder på ca beräknas ungefär 4-5 miljarderkr komma från länder mot vilka EU har begränsmngar som innebär kvotering ochlicensiering. För flertelet varagrapper är EG:s kvotatoyttjande lågt. GentemotCentral- och kommer begränsningama att förlora i betydelse.I förhållande till Visegradländema (, ,, Ungem) avvecklas kvotema och gentemot ochRumämen . I förhållande till de baltiska ländema föratsätts inga kvantitetiva begränsmngar Vidare innebär uppgörelsen påtekoområdet i Uraguayrandan i att alla tekoresttiktioner skall vara avveckladeår 2005. EG har lägregenomsmttiig tallnivå för tekovaror än vilket innebär att flertelet svenska tekotallar konuner att sänkas vid inttädet. Som resultet av Uraguayrandan konuner dessa tallar att ytterligare - För svensk tekouidustti umebär ett fritt tUlttäde tUl Prop. 1994/95:19 EU-marknaden utan begränsande ursprangsregler en stor fördel. Detsamma gäller möjligheten att fr.o.m.tiUfrädet konkurrera på lika villkor vid lönsömnad i fredje land. InförSveriges inordnande i EG:s kvotsystera krävs att saratiiga parter är väl uisatte i hur ett sådant systera kommeratt fungera för svensk del. Regeringen kommer att se tUl att den svenskalicenshanteringen blfr så effektiv som möjligt och att de svenska importörema igod tid erhåller behövlig mformationoch praktiskt bistånd. SärskUda kontakter med myndigheter i detextUexporterande ländema konuner att genomföras. Kommerskollegiumkonuner av regeringen att få uppdraget att admimsfrera ett svenskt deltegande iEG:s licenssystem. fickunder förhandlingen preliminär infomtetion om de autonoma importbegränsningar som nämnts ovan. Även här skall ske enuppräkning av nuvarande EG-kvoter med hänsyn tiU handelsmönsteredigt artikel 30 i ansluttiingfördraget, bilaga II. Vid licens-tUldelmngenkommer de svenska importörema att behandlas på samma sätt som importörema iEU-ländema. Bland remissinstensema finner Köpmarmaförbutidetdet olyckligt att vid EU-medlemskapet tvingas återmföra kvoter påtextilvaror Överenskommelsen i GATT:sUraguayranda mnebär dock att de negativa effektema minskar. TextiUmportörema raenar att förhandlingsresultetetär otUlfredstellande med hänvismng tiU att licenstilldelnuigen inte blfr tillräckligt stor för svenska unportörermedan Teko-iruiustrierna välkomnar resultetet (x;h anser att det ledertill att svensk teko-indusfri får konkurrera med EU:s tekomdustti påEU-marknaden efter samma regler och lUcavillkor. I EU kan svensk tekoindusfri därmed åter bli en tUlväxtbransch.Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor anser att avtelet leder till attimporten för vissa livsmedel från ttedje länder avsevärt försvåras då de svenska importörema får konkurrera om kvoter medredan eteblerade importörer mom EU. uttryckeroro för att EG:s kvotsystem kan komma att verka negativt för vissa svenska importörer, om nämligen dessa betraktes som nykomlmgarvid den praktiska tillämpdngen av systemet. Åtgärder mot dumpning ochsubvemioner EG och agerar på detteområde mom raraen för särskilda regler och har lagstiftnmg baserad pådessa. EG:s grandbestemmelser utgörs av rådetsförordning (EEG) nr 2423/88 och kommissionens beslut (EEG) nr 2424/88,det senare avseende kol-och stelprodukter, det förra varaområdet i övrigt.Bestämmelsema innehåller såväl materiella regler som prcx:edunegler Åtgärderkan vidtes i form av antidumpnmgstallar (vid dumpad unport) resp.utjämningstallar (vid subventionerad import). Altemativt kan s.k. prisåtogandentillämpas (minimipriser). Efter att ha konsulterat medlemsländema i enrådgivande kommitté (antidumpmngskommittén) fatter kommissionen beslut om att inleda ° undersökmngar, att införa provisoriska antidumpnings-eUer utjämnings- Prop. 1994/95:19 tallar eller om s.k. prisåtoganden. Beslut om definitivaåärder fettas av kommissionenvad gäller kol- cx:h stålonuådet, i annat fell av rådet. fettas rådets beslut med enkelmajoritet. EG har ingripit mot dumpad importfrån andra länder tämUgen ofte (x;h har åtgärder i kraft mot import av ett70-td produkter. Deberör främst varor inom det kemiska området, stålområdet samt elekfroiuk- (x:hverkstodsindustriområdena. Åtgärdema riktar sig i försto hand mot , och f.d.stotshandelsländer i Centrd- cx;h samt mot länder i . Åtgärdema kanberäknas beröranågot mindre än en procent av EU:s totda inqxirt från . Den svenska förordningen(1985:738) om dumpning- och subventionsundersökningar är betydligt mindre detdjerad än EG:s. Iförordningen hänvisastill GATT-reglema (x;h en procedur festställs för dunq)ning-undersökningar (x:h beslut iantidumpningsärenden. har ansvaret för uttedningar på dessa områden (x:h beslutom åtgärder fettas av regeringen. TiUämpmngen i vad gällerde materiella reglema är i dit väsendigt densamma i som i EG. 1 har åtgärder av dette slag vidtogits i endast ettmycket litet antel fell. finns ingen åtgärd i kraft. Det nya handebpolitbka instrumertiet (/NCI) - skyddsåtgärder mot otillåtrui handebbruk (illicit commercial practices) Föratt komplettera sina handelspolitiska skyddsinstnunent antog EG en förordmng (EEG) nr2641/84 som ger möjlighet tUl åtgärder av olika slag mot otUlåtna handelsbmk som inte tecks avandra EU-förordningar. Målsättningen varatt få samma helteckande möjligheter tUlskyddsåtgärder som har genom sin handelslag (section 301). Förordningen har två syften, dels har det gällt att skapaen procedur för att kunna elimmera allvarliga skador på EU-indusfrier vid oegentiiga förferanden från ttedje länders sida,dels har det gäUt att se tUl att vidsådana förferanden sterka gemenskapens möjligheter att hävda sma rättigheter edigt internationell rätt ellerdlmänt godfagna regler Förordningenhar främst använts för att få en motpart att upphöra med någon diskriminerande åtgärd på sin marknad.EG-sidan får vidto en åtgärd edigtförordiungen först efter /WTO-konsulfation eller tvistiösning - när dettofinns att tillgå. Instmmentet har hittUls i princip enbart använts för områdensom inte IdUt under (t.ex. patenfrättsfrågor). har inte någon dfrekt motsvarighet tilldenna förordmng. EU:s medlemsländer kan tillgripa kollektiva sanktionersom ett politiskt medel i utrikespolitiskt syfte. I enstaka fall harbegränsningsåtgärder Prop. också vidtogits i saraband medhandelspolitiska motsätöiingar. röra sig om t.ex. begränsningareller avbrytande av handelsförbindelser ocb bistånd, inskränknmgar i besöksutbyte, hemkdlande avdiplomatisk Vid en rad tUlfäUen har gemenskapen fattot beslutom åtgärder riktode mot vissa stoter. Åtgärdema har varit en politiskmotiverad reaktion på vissa sidor av dessa stoters politik och har varitavsedda att fi:amtvinga en ändring av denna politUc. Under EG-stotemas politiska samarbete, EPS,skedde samråd tUls dess man nått enhällighet. De åtgärder man enats omfick därefter beslutas i formeU ordninginom EG eller i de enskUda medlemsländema, aUtefter kompetens.Införandet av handelssanktioner bettaktodes som ett utrikespolitiskt beslut,varför enhälligt beslut krävdes, ttots att handelspolitiska åtgärder kanbeslufas med kvdificerad majoritet. Vidförhandlingama om Maasfrichtfördraget kom medlemsländema överens om att skapaoch genomföra en gemensam utrikes- och SäkerhetspolitUc,EU-samarbetets andra pelare (GUSP). (Se härom vidare avsmtt 26.) Avdelmng V iMaasfrichtfördraget behandlar samarbetets syfte, omfattning och beslutsformerTill skUlnad från det politiska samarbetet i dess tidigare form - EPS - varsresultet endast var vägledande är GUSP mera bmdande för medlerasländema.Gemensamma aktioner (artikel J.13) är, när de väl har beslutets, förpliktandeoch gemensamma stellningsteganden (artikel J.2) lägger fast ramama förmedlemsstetemas agerande på berört område. I Romförcfragets artikel 228a regleras hur ettbeslut om sanktioner inom GUSP skall omvandlas tdl åtgärder under EU:sförste pelare. Artikeln utgör en kodifiermg av gällande praxis. Artikel 228aföratsätter således att en gemensam position eUer aktion om sanktioner edigtkapitel V -artUcel J.2 eller J.3 - först antegits, dvs. ett beslut sora kräverenhällighet i edighet med artikel J.8. När det gäller de konkrete åtgärdernakan rådet beslute med kvdificerad majoritet på förslag av kommissionen. Beslut omsanktioner kan även grundas på andra bestemmelser, t.ex. mom ttansportkapitiet,på det finansiella området när det gäUer det biståndsom är gemensarat och sora kanaliseras genom EU:s institationer (dvs. ejnationellt bistend). För finansiellaåtgärder har artikel samma roll som artUcel 228a och tiUför rådetmöjligheten att beslute om finansiella sanktioner Hänvisningen i artikel till artikel 228a är av procedurmässig art,dvs. användningen av artikel föratsätter att en gemensam positioneller aktion om sanktioner först antegits med enhälligt beslut edigtbestämmelsema i Maasfrichtfördraget angående en gemensam ufrUces-och säkerhetspolitik. I praktiken tordebeslutshänvisning till båda dessa artiklar ske när finansiellasanktioner är aktaella i de delar sora utgör EU-kompetens. För svensk delhar lagen (1971:176) om vissa intemationella sanktioner ändrats på så sätt art regeringen - utöver vid beslut eller 360 rekommendationer som anfagits avFN:s säkerhetsråd - också får förordna om sanktioner omsamarbetet med ESK eller Europeiska Prop. 1994/95:19 gemenskapema påkaUar detoch om det är ett svenskt infresse att sanktioner införs utan dröjsmål. Regeringen har tUUcaUat ensärskild uttedare med uppgift att se över sanktionslagen med syfte bl.a.att modermsera och tekniskt anpassa det svenska regelsystemet till de krav somomvärlden (dfr. I dfrektiven har bl.a. framhållits att ettsvenskt medlemskap i också kan medförakonsekvenser för den tekmska utformningen av det svenska regelverketsamt att detto bör beaktos i översynen. SamtiigaEU-länder lämnar offentiigt stöd till export. De stödformer som förekommerär främst stotsstödda exportkrediter och exportkreditgarantier, bundnau-landskrediter samt dhnänt exportfrämjande. Formellt faUer exportstöd under Romfördragetsstotsstödsbesteraraelser och under föreskriftema om den gemensammahandelspolitiken. I praktUcen har EG endast i mycket begränsad utsfräckdngåstedkommit en gemensam politik på detto område. I stället är detGATT:s subventionskod och den s.k. konsensus-överenskommelsen inora sorareglerar EU-ländemas politUc vad gällerexportkrediter, exportkreditgarantier och bundna u-landskrediter Sammaregler gäller för . Skillnaden vid medlemskapblfr att inte längre kommer att vara part tUl konsensus-överenskommelsenutan representeras av kommissionen. har frågan om gemensara politUc vadgäller stotsstödd exportfinansiering varit föremål för mtensifieradediskussioner inom EU. Kommissionenväntas som ett resultot härav lägga firam ett meddelande om särskUtfa regler för den kortfristigakonkurrensutsatto exportkredit-garantigivnmgeni syfte att undvika konkurrenssnedvridning till nackdel för privato aktörer.Sverige har inom EES framfört vissa synpunkter på utformningen av meddelandet i syfte att tUlvaratode små cx;h medelstora företogensmttessen. Vidare diskuteras i arbetsgrappen en harmomsering av vissagarantivUlkor, premiesystem och bedömmng av politiska risker för den medeUångacx;h långa icke konkurrensutsatto verksamheten. Huvudregeln iRomfördraget är ett allmänt förbud mot stetiiga stödåtgärder som snedvridereUer hoter att snedvrida konkurtensen genomatt gynna vissa företog eller viss prcxluktion i den utsttäckning de påverkarhandeln mellan medlemsstetema. Generellt verkande stödformer omfattasdärmed inte av förbudet. gäller dltså inte det allmänna stöd tillexportfrämjande som i flertelet medlemsländer utgår till exporfråd eller motsvarande organ. Stödet tillSveriges exportråd torde därför vara föredigt med de åteganden Sverigegör som raedlera i EU. Exportstöd för jordbraksvaror är enraycket viktig del av EG:s handelsregira för jordbraksvaror. Sehärom vidare avsmttet om Jordbrak och fiske (22). 23.3.5 Uppträdandei intemationeUa orgaiusationer Prop. Fördragsreglema föratser i princip gemensamt uppttädande,dvs. att gemenskapentdar med en röst, i intemationella organ där handelspolitiska frågor behandlas.Samordningen är dock i praktiken inte genomfördi dia organ bl.a. därför att endast vissa delar av oigamsationers verksamhet ligger inom den gemensamma handelspolitiken. EG har aktivt deltegit i deförhandlingar om liberdisering av världs-handeto som under ägt rum inomGATT. EG har påmånga områden varit pådrivande i detta liberaliseringsarbete ocb man har gentemot u-länderttaditionellt i viktiga avseenden fört en öppen handelspolitik. Både EU och EU:s medlemsländerkommer att bh mecUenunari den nya världshandelsorganisationen (WTO) som avses etebleras som resultet avGATT:s Uraguayrunda. har varit aktivt vidavslutandet av Uraguayrandan för att frågan om handel och mUjö skall föras på WTO:s agenda. Syftetskdl vara att gemUjöfrågoma större tyngd och skapa ökad försteelse för de intemationeUa mUjöavtden cx;h föricke-diskriminatoriska mUjöregler får som medlem möjlighet att verka pådrivande idessa frågor Ett litet land som kangenom EU-medlemskap få ökad genomslagskraft för sina inttessen på handelsområdet. Som medlem i en orgamsation med stor förhandlingsstyrkabör vi också kunna få stöd i handelspolitiskatvister med . påpekar att Sverigevid bilaterala handelskonfiUcer, exempelvis vid amerUcanska protektiomstiska åtgärder motstålexporten, kommeratt vid ett EU-medlemskap kunna räkna med hela EU:s stora handelspolitiska tyngd. Regeringens bedömning: I harvi långående ambitioner att bedriva enaktiv regiondpolitUc som förbätttar utvecklmgs-möjlighetema i helalandet. Även mom EU bedrivs en omfattande struktarpolitik för att utvecklamindre gynnade regioner 1 medlemsskapsförhandlingaraa har vi fått försteelseför att de regionda problemen i avviker från de som finns mom dagensEU. Detto framgår bl.a. av att EU inom sin gemensanuna struktarpoIitUc har beslutet inrätto ett nytt målområde där syftet äratt kompensera för de nackdelar som följer av låg befolkningstethet cx:hlånga avstånd. Ett medlemskap i att kommer att få del av gemenskapens straktarfonder. Detinnebär att betydande resurser kommer att tUlföras svensk regiondpolitUc. kommer dessa att totdt uppgå tUl ca 12,8 mUjarder kronor Enutgångspunkt för fördelningen av dessa insatser kommer att vara de nationeUaprioritermgar som görs , såväl när det gdler insatsemas inriktning sotoderas geografiska omfattning. Överläggningamamed kommissionen om de nationella regiond-politiska förefagsstöden harhittiills bl.a. resulterat i att kommissionenmed hänvisning tUl de nordiska särdragen och den gemensammadeklarationen i EES-avtdet infört ett nytt gleshetskriterium för att utsestödområden. Det innebär att den svenskaregionalpolitUcen kan bedrivas med i princip nuvarande geografiskaomfattning. Under vissa föratsätttiingar,bl.a. en mindre minskning av transportstödsonuådet, gcxlkäimer konumssionenockså driftstöd i form av fransportstöd för att utjämna kostnadsnackdelar hänförbara tUl långa avstånd och gles befolkning.Härvid kan edigt uppgift från kommissionencx:kså mdfrekt transportstöd i form av nedsatte sociala avgifterförekomma. I övrigt har kommissionen mte bedömt de svenska stödens föredighetmed Inom ramen för SverigesEES-åteganden prövar EFTA:s övervakningsmyndighet de svenskaregiondpolitiska stöden. Det kan därför inte uteslutes att det kan blinödvändigt med vissa ytterligare modifiermgar av företegsstöden. ärdet fördelaktigt för en mternationaliserad ekonomi som den svenska att EU harlagt fast geraensamma stetsstödsregler, som gör att svenska företeg kankonkurrera på lika vilUcor på EG-marknaden. Sammanteget bedömer regeringen att som EU-medlembör kunna bedrivaen regiondpolitUc med i stort sett samma inrUctning som och med stöd avEU:s straktarfonder av större omfatmingän edigt EES-avtelet. EU består av länder och regioner som befinner sig påolUca ekonomiska mvåeroch som därmed har skilda föratsättningar att te del av de positiva effektersom den inre marknaden förväntos föra med sig. I vissa fall kan genomförandet av den fruemarknaden innebära svåra påfrestningar för de svagaste regionerna. För att stärka gemenskapen ochminska klyftorna mellanolUca delar av umonen är därför regionalpolitiska insatser prioriterade i EU:s verksamhet. Regional utjämning åstodkomsdels genom de åtgärder som medlemsländema själva vidtar, dels genom de insatser som görsvia EU:s gemensamma budget raed de s.k.strukturfonderna. Vid ett svenskt medlemskap i övriga med ett område sora har stora resurser Inte minst norta Sverigehar unika tillgångarbåde vad gäller namrresurser och områden för tarism cKh rekreation. DennationeUa regiondpohtiken för tillväxt och utveckling i hela landet kommer vid ettsvenskt raedleraskap att förstärkas med åtgärder som finansieras via Sverigefår cx;kså möjlighetatt påverka inriktningen av den framtida europeiska regiond-politiken samt att delto iregiondt utvecklmgsarbete över nationsgränserna. har långtgåendeambitioner när det gäller att utveckla landets olUca delar. Det överordnade målet för densvenska regionalpolitiken är att öka den enskildes möjligheter att fritt kunna välja arbete cx;h bostodsort. RegionalpolitUcenskdl bidra till art utveckla livskraftiga regioner och bygder i alla delar av landet. Den skaUockså medverka tiU enmer likvärdig ekonomisk, social och kulmrell standard i landets olUca delar. En aktiv regiondpolitUcbidrar till ökad tiUväxt i regionerna och därmedökad tillväxt i landet som heUiet. Den senaste regionalpolitiskapropositionen , "Bygder cx;h regioner i utveckling", (prop. 1993/94:140, bet.1993/94: AU 13, rskr. 1993/94:366) betonade vikten av att den regionala dimensionen beaktos i utformningen av politiikeninom de fleste politikonuåden, den "stora" regionalpolitiken, somkraftfialla insatser görs inom den ttaditionella,"lilla", regionalpolitiken. friom dagens EU karaktäriseras deregionalpolitiskt prioriterade regionerna framför aUt av att de har en låg BNP/capite men offa högabefolkningstethet. Ett svenskt medlemskap innebär att regioner med andra särdrag tUlförs umonen. I Sverigekännetecknas de regionalpolitiskt högst prioriterade regionerna bl.a. av gles befolkning, ensidigtnäringsliv, långa avståndoch ett kallt klimat. Dessa särdrag, som delvis är gemensamma för de nordiska ländema, ledertill permanente merkostnader för näringslivet. Dessa regioner har tillfört och tillfördock folkhushållet mycket stora resurser Av många skäl - bl.a. jämlUchet, vdfrihet, Ifrop. 1994/95:19 livskvditet, samhällsekonomi cx:h säkerhet - ärdet mycket viktigt att upprätthåUa denna bosättningssfruktur och utveckfaregionemas näringsliv. För är det viktigt att dessa särdrag beaktasmom ramama för såväl EG:s struktarpoIitUc som egen regiondpolitik.