prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Detär vUctigt att insatsema för att stödja nyefableringar följs upp med möjlighetertiU lämpUg finansiering när sådan inte kan erhåUas på den ordinariekreditmarknaden. SärskUt gäUer det kvinnors företagsetableringar. Det nuvarandesystemet med lån på relativt små belopp tiU nyetableringar och befintUgaföretag har visat sig vara mycket efterfrågat. Det kan fungera som ettkomplement och forstärkning tiU det stöd som lämnas via starta-eget-bidraget.Långivningen bör fortsätta även under nästa budgetår med förstärkta resurser.Framöver bör långivningen ske uteslutande genom ALMI:s regionala bolag. Påregional nivå bör det därvid ske en samverkan meUan bolaget,länsarbetsnänmdema, arbetsförmedlmgama, länsstyrelsema och lokalanyföretagarcentra i kommunema. Påregional nivå svarar fömtom även länsstyrelsema för åtgärder inriktade pånäringsUvsutveckling. Länsstyrelsema har på regional nivå huvudansvaret förgenomförande och samordning av statens regionala utvecklingsinsatser. Iforekommande faU fattar även beslut om regionalpoUtisktföretagsstöd tiU enskUda företag. ALMI-bolagen, vars ledningar har en mycketgod förankring i det regionala näringsUvet, svarar för operativa msatser. Enökad samverkan bör komma tiU stånd meUan närings-, arbetsmarknads- ochregionalpoUtiska åtgärder i syfte art effektivisera verksamhetema på denregionala nivån. Regeringen avser art återkomma med ett samlat förslag omregionalpoUtiken i kompletteringspropositionen och avser därvid även behandladen fortsatta inriktningen av de regionalpoUtiska åtgärdema gäUande företagsutveck-Ung. NäringspoUtikenär bl.a. inriktad på att skapa fömtsättningar för förnyel se och kompetenshöjning. En fömtsättning för att kompetensen i små och medelstora foretag skaU kurma höjas är att foretagens egen förmåga tiU j4 Kunskap och speciaUstkompetens finns inom bl.a. konsultföretag,mdustriforskningsinstittit och teknikcentta samt mom Prop. 1994/95:100högskolor och universitet. För att nå ut tUl de små och medelstora Bil. 13företagen måste en stark regional organisation med hög kompetens vad gäUersåväl företagsutveckling i aUmänhet som kunskaper om teknik, arbetsorganisationoch lednmg finnas tiUgängUg. En särskUd satsning görs nu under en treårsperiodfor att bygga ut nätverket för tekniköverföring meUan de skUda nationeUaspeciaUstorganen, myndigheter m.fl. och å andra sidan de regionalautvecklingsbolagen, regionala högskolor och tekmkcentra. Verksamhetenmed att öka de utiändska investeringama i bör förstärkas väsentUgt ochprofessionaUseras. EU-medlemskapet motiverar ökade insatser för att informeraom verksamhetsfömtsättningama i . UUändska mvesteringar, särskUt i form avnyetableringar, vitahserar svenskt näringsUv genom kapital, teknikkompetens,FoU-uivesteringar samt nytt industrieUt och kommersieUt tänkande. Svenskekonomi behöver denna form av extem tiUforsel för att relativt snabbt ökatiUväxten. Det finns därvid anledning att framför aUt stimulera tekniköverföringgenom efableringar och samarbetsprojekt som härrör från länder med starkteknUctiUväxt som t.ex. lapan, och . De flesta mdustiiländer har mrättat nationeUa organför uivesterings-främjande vars verksamhet anses ha gett ett tiUskott avutiändska uivestermgar och sysselsätfrungstiUfäUen. Ett land som frite harmotsvarande verksamhet har en konkurrensnackdel. Under drivs ettmvesterfrigs-främjande genom Styrelsen för SverigebUden. Denna verksamhet börvidareutvecklas genom att dels en tydUgare stitegi läggs fast, dels ensjälvständig organisation uirättas och dels större resurser sätts in påmarknadsföring, information, korUcret projektverksamhet och kontakter meduUändska foretag. Genom dessa förändrmgar får uivestermgsfräm-jandet en klarareprofilering och kompetensnivån höjs. Det är vUctigt att den nya organisationen förhivesteringsfrämjande utvecklar ett nära samarbete med en mängd olika aktörerbåde i och utomlands. Man bör samarbeta med beskickningar i berördaländer Uksom med bl.a. , Exportråd, STATT, handelskamrama samtregionala och kommunala organ. Det är särskUt vUctigt att skapa kontakter ochsamverkan med fackliga organisationer och näringsUvet. Ett utnyttjande av bådesvenska multinationeUa och utiändska foretags kontaktnät kan väsentUgt ökaeffektiviteten i uivesteringsfrämjandet. Det är därför betydelsefiiUt att defackUga organisationema, näringsUvsor-ganisationer samt svenska multinationeUaföretag får en stark förankring i detta arbete genom representation i styrelseni det nya organet för hivesteringsfrämjande och genom deltagande i gemensammaprojekt. Det är inte minst vUctigt att de större svenska koncemema, som har enmycket bred uitemationeU erfarenhet, engagerar sig i att presenteraverksamhets- fömtsättnmgamafor näringsUvet i landet. För att få en fördehiing av Prop. etableringar tiU olikadelar av landet kan det regionalpoUtiska före- Bil. tagsstödetvara ett väsentUgt medel. investeringsfrämjandepekar på att verksamheten måste ha en viss volym föratt vara effektiv. Det finns vissa fröskelvärden på resursinsatsema som bör överskridas foratt man skaU få en godtagbar avkastning i form av ökade utiändskainvesteringar och ökad sysselsättning. i EU bör också utnyttjastiU förstärkt marknadsföring av som Tjänstenäringamahar en stor betydelse för att skapa ökad sysselsättning. Det gäUer bl.a.turist- och resenäringen. Under 1970-taIet och har näringen tillhörtde mest expansiva. Den har kommit att betyda aUt mer för ekonomi bådevad gäUer produktion och exportinkomster. Turist- och resenäringen är ensysselsättningsmtensiv bransch med ca 200 000 personer som arbetar hel- eUerdeltid. I vissa regionalpoUtiskt prioriterade områden utgör turismen dendominerande näringen. Turistnäringen i består av drygt 20 000 företagsom tiU största delen är småföretag. Med en näringspoUtik som bidrar tiU attföretagen ges goda villkor skapas fömtsättningar for tiUväxt och en ökadsysselsättning även uiom turistnäringen. Vad gäUer övergripande marknadsföring av Sverigesom turistiand har staten ett ansvar. Frågor som rör bl.a. den framtidasamverkan mellan staten och branschens företag tiUsammans med frågor som gäUersamordningen och UtveckUngen av ohka organs verksamhet skall bU föremål för enfortsatt beredning, varefter regeringen avser att lägga fram förslag tiUriksdagen. Östersjöregionenkommer att få en aUt större betydelse for den ekonomiska UtveckUngen iSverige. En stärkt tiUväxt i regionen har också säkerhetspoUtisk betydelse. Staten har ett övergripande ansvar för att medverkatiU att stimulera de ekonomiska fbrbmdelsema med grannländema kring Östersjön.Det finns ett starkt näringspoUtiskt mtresse av att öka mvesteringama,förbättra infrastmkturen och öka samverkan meUan företag. Chefen förNäringsdepartementet har samrått med förefrädare for näringsUvet i denna fråga.Regeringen har för avsUrt att ta initiativ tiU en samladdiskussion om hur tiUväxten i ländema kring kan ytterUgarestimuleras. Det kommer att ske i samverkan med och vissamedlemsländer. med statligt ägande Prop.1994/95:100 .. . . , . Staten ar ägare samt haragarmtissen i ett stort antal företag som producerar ett brett utbudav varor och tjänster En översUct över statens företagsägande återfinns iregeringens årUga redogörelse for företag med statiigt ägande (skr. 1994/95:20). Skildamotiv har historiskt legat tiU gmnd för statens ägarengagemang. 1 aUmänhethar särskUda skäl for statens ägande angivits för varje företag i samband med att det gmndades eUer övertogs helt eUer delvis. Exempel på sådana särskUda skäl som varit aktueUa är -produktion av infiastmktureUatjänster med service i hela landet, t.ex. i , och AffärsverketSvenska Kraftnät, -kontroU över hälsofarliga och potentieUt skadUga varor, t.ex. i och ApoteksbolagetAB, -kontroU över ofläcieU provningsverksamhet, t.ex. i AB Svensk BUprovning och , -säkerhetspoUtiska intressen,som i , -exploatering av naturresurser,t.ex. i (). Företag med statUgt ägande utgör en vUctig del avnäringsUvet och bidrar därigenom tiU mångfald och konkurrens. Det är angelägetatt staten som ägare ger företagen fömtsättningar att utvecklas och kon-kurterapå lika vUUcor med privat och kooperativt ägda företag. En fömtsättning fördetta är att staten agerar som professioneU och aktiv ägare. Det innebär bl.a.att staten, i likhet med andra ägare, stäUer krav på effektivitet och lönsamhetsamt marknadsmässig avkastning på bundet kapital. I de faU då särskUda skäl Ugger tiU gmnd förstatens ägarengagemang bör hänsyn tiU dessa normalt inte innebära avkaU påeffektivitets- och avkastningskraven. Om så ändå skuUe anses motiverat ienskUda faU, bör kostnadema eUer andra uppoffringar förenade därmed redovisas öppet. Staten bör vidare som ägare tiU foretag iförekommande fall agera så att konkurrensen med andra företag, som bedriverUkartad verksamhet, befrämjas och sker på likartade villkor. För att ge hela gmppen av forelag med statUgtägande goda fömtsättningar for UtveckUng och expansion krävs, som ovan nämnts,ett aktivt ägarengagemang samt en samordnad syn från ägarens sida.Kapitalbindningen i statens företagsägande bör t.ex. ses i ett helhetsperspektiv.Målsättningen bör vara att de enskUda företagen är försedda med eget kapitalsom motsvarar marknadsmässiga krav för likartad verksamhet. De ideologiskt motiverade utförsäljningar avstatUgt ägda foretag som genomfördes av den förra regeringen upphör. Erfarenheten visar att de fömtsättningar och motiv,som urspmngUgen var aktueUa när en viss verksamhet tillkom, förändras övertiden. Omprövningar kan mitieras av såväl intema som extema faktorer vilka kanpåverka verksamheten. En intem faktor kan vara att de urspmngUgen uppsattamålen mte uppnåtts eUer att det visat sig att målen effektivare kan uppnås genom andra medel, t.ex. lagstiftning och 2 1994/95. reglering, beskattning, upphandUng ete. Extema faktorer kan vara Prop.1994/95:100 samhäUsförändringar, såsom uppkommande konkurrens,mtemationaUse- Bil. 13 ring i form av meUanstatUgt samarbete eUermtemationaUsering på de marknader där företagen agerar. Motiven för statens ägande i enskUda foretag bördärför forUöpande analyseras och vid behov omprövas. Sådana omprövningar kanleda tiU att målsättningama förändras eUer anpassas. I vissa faU, då motiveninte längre bedöms vara aktueUa eller angelägna, bör avveckUng av statensägarengagemang övervägas. Detta får bl.a. vägas mot behovet av att görasatsningar på andra områden eUer i andra verksamheter. Vidare bör behovet avatt minska statens budgetunderskott vägas in. Staten konuner av flera skäl att vara ägare tillett antal företag med betydande omfatttiing. Staten måste kunna agera som ägarepå samma vUlkor som andra ägare, särskUt i de faU det är fråga om delägande iredan börsnoterade förefag. I det följande föreslås ett fortsatt bemyndigandeför regeringen art hantera ägarfrågor avseende statUgt ägda företag. Ibemyndigandet bor bl.a. ingå att omstmkmrera företag, teckna nyemission iforetag eUer sälja verksamheter som efter en prövnmg enligt ovan inte längrebehöver vara i statens ägo. Våren1994 bifbU hemstäUan om skapande av intemationeUkonkurrensneutitet och kreditgarantier för den svenska varvsnäringen (bet.1993/94:NU15, rskr. 1993/94:221). För att uppnå intemationeU konkurtensneuöuUtetfriom varvsnäringen har aktivt medverkat i förhandUngar och utveckling (). Dessaförhandlingar resulterade den 17 juU 1994 i en överenskommelse meUanEuropeiska gemenskapen, FfrUand, Förenta statema. , Repubhken ,och . Överenskommelsen innebär i princip att aUt statiigt stöd tiUvarvsnäringen slopas fr.o.m. den . Detta betyder attkon-kurrensneuöa vUlkor uppnås på det mtemationeUa planet. Vid sidan om förhandlingama uiom har påregeringens uppdrag gjort en översyn av de svenska varvens och deras underleverantörerskonkurrenssittiation. Verket överlämnade sm rapport och underleverantörertiU regeringen . Det framgår av rapporten att det förnärvarande råder överkapacitet uiom världens samlade varvsmdustii och att denmtemationeUa konkurrensen är hård. Dessutom förekommer statUga subventioner ibetydande utsfräckning. I rapporten görs bl.a. jämförelser av kosöiadskaUcylersom visar att det är högst osäkert om svensk produktion av stora tank- ochbuUdastfartyg skuUe kunna hävda sig i den mtemationeUa konkurrensen. I fråga omunderleverantöremas situation konstaterar verket att endast en mycket Uten delav dessa företags samlade försäljning utgörs av produkter och att avde produktema avsätts på exportmarknaden. Det konstateras vidare att desvenska underleverantörerna hävdar sig väl i den UitemationeUa konkurtensen ochatt deras beroende av svensk varvsnäring är ringa. RUcsdagensbeslut behandlade även frågan om kredit- Prop. 1994/95:100garantier för fartygsfinansiering. , som på regering- Bil.13 ens uppdrag utredde frågan, framhöU i sin rapportSärskUda garantier för finansiering av svenskbyggda fartyg att ett särskUtkreditgarantisystem for finansiering av fartyg inte bör inrättas vid nämnden.Nämnden är dock av den uppfattningen att varvsnäringen är i behov av särskildastatUga kreditgarantier för att kunna säkerstäUa finansieringen av sinaleveranser och sm produktion vid i första hand ny- och större ombyggnader.Nämnda behov föreligger, enligt nämnden, oavsett om statiiga subventioneravskaffas genom intemationeUa överenskommelser Majoriteten av remissinstansema är neutral eUerdelar uppfattning. Ert flertal remissinstanser förordaratt ett kreditgarantisystem införs som bygger på det system som tidigareadministrerades av bl.a. . Motbakgmnd av beslut och föreliggande förhåUanden finns det enUgtregeringens bedömning skäl att mföra ett kreditgarantisystem i syfte attunderlätta försäljningen av svenskbyggda fartyg. Systemet skaU långsUctigt bärasma kostnader och utformas utan mslag av statiig subvention. En avgift måstedärför tas ut för att täcka statens kostnader för administiation och föreventueUa förluster på gmnd av beviljade garantier Avgiften bör utgå med 1,5 -1% av det garanterade beloppet. Garanti bör endast länmas om de ekonomiskafömtsättningama för en försäljning är goda. Vid goda ekonomiska fömtsättningar för en dylik försäljningföreUgger som regel infresse även från andra kredit- och garantigivare.Garantigivningen bör vara restriktiv, och omfattningen på statens garantibegränsas i största möjUga utsfräckning. Garanti bör lämnas i samband med försäljning avfartyg baserade helt eUer delvis på ny teknik och med ett högt förädlingsvärdesamt där försäljningen huvudsakUgen är inriktad på nya marknader. Dessutom bör garanti endast stäUas för ett beloppsom uppgår tiU högst av det kontrakterade försäljningspriset och för lånsom har en löptid på högst . Garantisystemet skaU således utformas ienUghet med intemationeUa överenskommelser och åtaganden. Garanti får lämnasutan krav på s.k. självrisk. Garantisystemet skaU dock utformas på ett sådantsätt att det omfattar såväl försäljning tiU svensk bestäUare som försäljning påexport. Det samlade beloppet for utestående bevUjadegarantier vid varje given tidpunkt skaU begränsas tiU högst 300 mUjoner kronor.Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma systemet med kreditgarantierför fartygsfinansiering. bör ansvara for garantigivning i samverkan medRiksgäldskontoret. Det bör tiUs vidare ske inom ramen för befintiiga resurser. EventueUa förluster tiU följd av garantier tiUsvensk varvsindustri bör belasta anslaget Riksgåldskontoret: Garantiverksamhet. 1994/95:100 Förslag till riksdagsbeslut Bil. godkännervad regeringen förordar om att införa ett system med kreditgarantier förfartygsfinansiering. Närings-och teknUcutveckUngsverket () bUdades den 1 juU 1991 och är centralförvaltningsmyndighet för frågor om näringsUvets tiUväxt och fömyelse samt foromstälhiing av energisystemet. IntemationaUseringen och de nya aktörer som nufinns inom näringspoUtiken innebär att i ökande grad bör få en inriktningmot mer genereUa medel och färre selektiva åtgärder. Verket skaU svara förstatUga insatser för att främja -teknisk forskning ochindustrieUt utveckUngsarbete, -etablering och utveckling avsmå och medelstora företag, -en balanserad regionalutveckling, -energiförsörjning och effektivenergianvändning. I anslutning härtiU skaU verket ansvara forufrednings- och utvärderingsverksamhet. Inom sina verksamhetsområden skallverket uppfylla de mUjömål som regeringen har beslutat om. Inom är verksamheten indelad i sex områdenmed inrikming på -ufredningar och utvärderingar, -teknisk forskning ochutveckling, -regional utveckling, -energiförsörjning och energianvändning, -elmarknad och nätverksamhet. verlcsamhet finansieras innevarandebudgetår med anslag under Jordbmks-, Arbetsmarknads- och Näringsdepartementetshuvudtitlar. Anslagen for förvaltnings- och utredningskosmader m.m. i NUTEKhör i sin helhet tiU område. Medel för verksamhetsområdena anvisas innevarandebudgetår under följande anslag: Förvaltiiingskosmader 179 390 000 Uti-edningar 19 350 000 20 Teknisk forsknfrig ochutveckling Prop. ,tolfte huvudtiteln . Teknisk forskning och utveckling 565 472 000 friformationsteknologi 352 920 000 Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete 271300 000 F 8. Energiforskning 97 600 000 Bioeneiiiforsknmg 64 959 000 SmåföretagsutveckUng 167 000 000 Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. 4 0(X) (XX) A 7. Räntestöd m.m. tiU varvsmdustrin 50 000 (XX) LokaUseringsbidrag m.m. 300 000 000 Sysselsättningsbidrag 250 000 000 SärskUda regionalpoUtiska inftastmkturåtgärder m.m. 80 000 000 Transportstöd 300 000 000 Energiförsörining.energianvändning , tolfte huvudtiteln Beredskapslagring och industrieUa åtgärder 9 154 000 Åtgärder mom delftmktionen EUcraft 58 258 000 Täckande av förluster i anledning av statUga garantier inom energiområdet I 000 Vissa åtgärder för effektivare användning av energi IOO 000 000 E 7. Insatser för ny energitekmk 160 000 000' Bidrag tiU EnergiteknUcfonden 72 000 000' Åtgärder for energieffektivisering m.m. i bl.a.Östeuropa och 87 500 000 Bidrag för ny energiteknik 200 000 000 'Enligtregeringsbeslut om disposition av medel ur Energiteknikfondendisponerar KFB per budgetår av medlen i fonden. Övriga medeldisponeras av . har upprättat årsredovisnuig mkl.resultaöTedovisning för första Prop. 1994/95:100 gången.Resultatredovisningen återges i följande översUcter för Bil. RRV:s revisionsberättelse över frinehåUer uite någon invändning. Anslagssparandet uppgår tiU ca 1,6 mUjoner kronorvilket utgör av det tilldelade ramanslaget. Den årUga redovisningen av de resultat som haruppnåtts genom de energipoUtiska programmen för omställning och utveckling avenergisystemet lämnas under Uttera E. I samband därmed redovisas ävenregeringens stäUningstaganden i fråga om dessa program. Verksamhetsområde Utredningar och utvärderingar Detövergripande målet for verksamhetsområdet och ufredningar är attförse i första hand och regeringen med underlag i form avkvalificerade analyser på de näringspoUtiska, energipoUtiska ochregionalpoUtiska områdena. Behovet av underlag för : s egen verksamhetskaU också tiUgodoses. Med hänsyn tiU finansieringsform kan utredningama delasin i basverksamhet och särskUda utredningar. Basverksamheten omfattar stående uppdrag ochperiodisk rapportering, dvs. uppgifter som återkommer år . I den mgåroclcså att upparbeta och vidmakthåUa en god teoretisk och analytisk kompetenssamt goda kunskaper om förhållandena inom näringsUvet och energisektom. Utöver basverksamheten skaU göra särskildautredningar på uppdrag av regeringen och andra bestäUare. Dessa ufredningarbetalas av bestäUaren. Detta gäUer även uppföljningar och utvärderingar avNUTEK:s egna program, vilka bör finansieras med medel som anvisats förprogrammen. Fro.m /95 ansvarar forproduktionen av viss officieU statistik avseende energiområdet, utiandsägdaföretag, nyetableringar, konkurser och offentUga ackord samt statistik ominformationsteknologi. Dessutom svarar för den löpande uppföljningen avstöd tiU näringsUvet inom ramen for intemationeUa avtal, t.ex. /94 har bl.a. lämnat underlag tiU Långtidsufredningen 1994 (rapportema Näringslivets utveckling till 2004 och Svenskt näringslivs teknologiska specialisering), den regionalpoUtiska propositionen 1994, propositionen om Handel med el i konkurrens samt genomfört den årUga utvärderingen av omställningen och utveckUngen av energisystemet {Energirapport ). Bland övriga rapporter finns bl.a. en översUrt över EU:s näringspoUtik och en analys av det svenska deltagandet iEU:s FoU-program. Vidare har under Prop. redovisatresultaten av en analys av konkurrensvUlkoren för Bil. den svenska varvsnäringen.Bland skrifter som vänder sig tiU en bredare publUc kan nämnasårsrapporten näringsliv och näringspolitik 1994 (som även getts ut ien engelsk version). skaU, som ett led i resultatuppföljningen,göra en särskUd verksamhetsberättelse för utredningsområdet. Denna skaUvisa i vilken utsfräckning projekten i ufredningsplanen har genomforts, omutredningar gjorts på uppdrag av andra än ,och , mtäkter och kostnader för sådanverksamhet samt resultat av samråd och samarbete med övriga myndigheter ochorganisationer på det näringspoUtiska området. Utredningsverksamheten har i aUt väsentUgtbedrivits ändamålsenUgt och med gott resultat under /94. NUTEKfyUer en vUctig funktion som ett kompetent och opartiskt utredningsorgan. Detär vUctigt att förttoendet för i detta avseende upprätthåUs. Nuvaranderiktlinjer för utredningsarbetet (som lades fast budgetproposition)bör gäUa även under /96. Detta mnebär bl.a. att uppdehiingen påen anslagsfinansierad (basverksamhet) och en uppdragsfinansierad (särskUdautredningar) verksamhet bibehåUs. Eftersom utredningsverksamhet liksombestäUaransvar för ofBcieU sfatistik är myndighetsuppgifter bör dockbasverksamheten och sfatistikproduktionen fr.o.m. /96 i sinheUiet finansieras över anslaget A 1. Närings- och teknikutvecklingsverket:Förvaltiiingskostnader. Måletför verksamhetsområdet vid bör som hittiUs vara attunderlätta och stimulera företagsetablering och tiUväxt i små och medelstoraföretag. Det sker genom att dels samlar in och bearbetar uppgifter omföretagssektom, dels kompletterar marknaden vad avser information, rådgivningoch finansiering. 1994/95:100 Bil. Dethar inte fiinnits skäl att förändra de övergripande mål som gäUerverksamhetsområdet . Följandemedel föreslås för verksamhetsområdet under reservationsanslaget A 2.SmåföretagsutveckUng ' 'nutek disponerardel av anslaget. NUTEKhar i sin årsredovisning redogjort för verksamheten på bl.a. områdetFöretagsutveckling under /94 och därvid redovisat dels olUcakonkreta mål for de skUda delverksamheterna, dels resultaten inom områdenaAffärsutveckling, Ny- och småföretagande samt Intema-UonjiUsering. Medel för ca160 såddfinansieringsprojekt avseende teknik-baserade affärsidéer har bevUjatsny- och småföretagare tiU ett totalbelopp av ca 64 nuljoner kronor varavhälften i form av Eureka-projekt. Efterfrågan på s.k. såddfinansiering är understark tiUväxt. Samarbetet med regionala organ är väl utvecklat och har lett tiUatt en ökande andel av de mindre ärendena hanteras på regional nivå. Inom området ny- och småföretagande har en radprojekt bedrivits för att utveckla företagens möjUgheter tiU tiUväxt ochutveckling. Exempel är telefonrådgivningen Startlinjen med ca 11 000 samtalunder , den nya Finansieringsdatabasen, där 100 personer harutbUdats och böljat använda systemet samt Kvinnors företagande med en radaktiviteter på bl.a. rådgivnings- och forskningsområdet. Den intemationeUa verksainheten inrymmer medverkani en rad av EU:s småföretagsprogram. Ca 13 mUjoner kronor har lagts ned pådessa aktiviteter. Som resultat kan nämnas bl.a. att 4 500 personer har erhåUitrådgivning genom . Sedan verksamhetsåret avslutades harfömtsättningama för verksamheten ändrats med bl.a. tillkomsten av de regionalautvecklingsbolagen och Stiftelsen . Regeringen anser att på verksamhetsområdetFöretagsutveckling har åstadkommit värdefuUa resultat. Regeringenanser att de övergripande riktlinjer som lades fast i samband med 1994 årsbudgetproposition bör gäUa även för /96.