prop · GH03126 · 1994-01-01 00:00:00 — Vuxna invandrare som har varit i har rätt till motsvarande utbildning inom komvux. Tidsgränserna för hur länge en invandrare har rätt till sfi bör tas bort. Detta är mer praktiskt och ändamålsenligt och dessutom finns inga hinder i nuvarande statsbidragssystem, som tillför kommunen resurser oavsett när den enskilde utnyttjar sin rätt till undervisning. Som en konsekvens av detta bör möjligheten till svenskundervisning på denna nivå in om grundläggande vuxenutbildning tas bort. Detta hindrar givetvis inte att sfi integreras med studier i läs- och skrivinlärning inom grundläggande vuxenutbildning. Även om sfi, förutom kunskaper i svenska språket, avses ge kunskaper om det svenska samhället, bör liksom det avgörande för rätten till sfi vara behovet av undervisning i svenska. Den som har kunskaper i svenska språket men som saknar den samhällsorienterande delen bör kunna inhämta de kunskaperna på annat sätt. I allmänhet torde en invandrare som behärskar danska eller norska inte behöva sådan svensk undervisning som ges inom ramen för sfi. Därför bör det alltjämt finnas en uttrycklig bestämmelse att den som har sådana kunskaper i något av dessa språk att grundläggande svenskundervisning inte kan anses nödvändig, inte har rätt till sfi. När det gäller personer som bor i nära den svenska gränsen och som arbetar i bör kopplingen till finskt medborgarskap finnas kvar. trädde i kraft. En av de grundläggande avsikterna med EES är att medborgare i EES-länderna skall kunna röra sig fritt över gränserna inom samarbetsområdet. Den medborgare från land inom EES-området som med stöd av bosätter sig i kommer på samma villkor som alla andra som är bosatta i vårt land att ha rätt till sfi. Förslagen i detta avsnitt föranleder ändringar i 13 kap. 3, 6 och 7 skollagen (1985:1100). 6.3 Skyldighet att tillhandahålla svenskundervisning för invandrare (sfi) Regeringens förslag: Kommunerna skall vara skyldiga att tillhandahålla sfi efter det att rätten till sfi inträdde. Endast om särskilda skäl finns skall kommunen få dröja med att tillhandahålla sfi. förslag: Flexibilitet i undervisningens uppläggning, gruppsammansättningar m.m. förordas bl.a. för att ge möjlighet att ta in elever utan långa väntetider. Remissinstanserna: framhåller att det ur integrationssynpunkt är viktigt att invandrare och flyktingar kommer in i svensk undervisningen senast efter det att de bosatt sig i en kommun. AMS framhåller vikten av ett flexibelt och kontinuerligt antagningssystem för att eliminera de långa väntetiderna. m.fl. anser att det inte är acceptabelt att gymnasieelever kan få vänta på svenskundervisning. Skälen för regeringens förslag: För invandrares integration i det sven ska samhället är det viktigt att utbildningen påbörjas efter det att invandraren har bosatt sig i landet, dvs. i regel när folkbokföring skett. Som vi nämnt i avsnitt 4 har RRV påpekat att många invandrare får vänta på att få sfi. Kommunerna bör därför åläggas att erbjuda sfi så att den kan påbörjas och senast efter att rätten till sådan utbildning inträtt. Endast om särskilda skäl finns skall kommunen ha rätt att dröja något med erbjudandet. Detta förslag föranleder ändring i 13 kap. 3 skollagen (1985:1100). Särskilda skäl bör kunna föreligga om det till en kommun väntas anlända invandrare som kan ingå i samma undervisningsgrupp. Särskilda skäl kan också föreligga om en invandrare som avser att flytta till en annan kommun övergångsvis bor kvar på en förläggning efter det att uppehållstillstånd har beviljats. Sfi bör även fortsättningsvis vara en rättighet för invandraren att delta i och en skyldighet för kommunen att erbjuda. Rättigheten bör alltjämt enbart gälla i den kommun där invandraren är bosatt. Kommunens skyldighet att erbjuda sfi kan också infrias genom interkommunalt samarbete. Någon skyldighet för invandraren att delta i utbildningen bör inte införas i skollagen. Regeringen utgår från att de flesta invandrare är angelägna att lära sig svenska och få kunskaper om det svenska samhället. Det är dessutom, enligt 13 kap. 4 skollagen (1985:1100), varje kommuns skyldighet att aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till sfi och för att motivera dem att delta i utbildningen. Särskilt när det är fråga om utlänningar som omfattas av det kommunala flyktingmottagandet är det också naturligt att sfi planeras som ett första inslag i de introduktionsprogram som sätts upp. Det innebär att sådana utlänningar normalt bör kunna påbörja sfi inom från bosättningen i kommunen. Den statliga ersättningen för flyktingmottagandet är också konstruerad så att den skall stimulera kommunerna att snabbt påbörja introduktionen. Regeringens förslag: Läroplanen för grundläggande svenskundervisning för vuxna invandrare, Lsfi -91, skall upphöra att gälla vid utgången av juni månad . Någon särskild läroplan för svenskundervisning för invandrare (sfi) skall inte finnas. Verksamheten i sfi skall vila på de grundläggande värden som framgår av läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). förslag: Läroplanen för grundläggande svenskundervisning för vuxna invandrare skall upphöra att gälla . Skälen för regeringens förslag: Den nu gällande läroplanen för sfi, Lsfi -91, fastställdes av regeringen . Styrsystemet var redan då på väg att ändras, men det fanns ännu inga förslag om kursplanestruktur. Lsfi -91 är därför inte anpassad efter det styrsystem som gäller för skolväsendet . Läroplanen innehåller ett kapitel om undervisningens innehåll, vilket närmast har karaktären av kursplan enligt äldre modell. Vidare finns ett kapitel om metoder och arbetsformer, som kommunerna och lärarna numera har hela ansvaret för att utforma. Vi föreslår därför att den nuvarande läroplanen för sfi skall upphöra att gälla vid utgången av . På grundval av riktlinjer beslutade av (prop. 1992/93:250, bet. 1993/94:UbU2, rskr. 1993/94:93) fastställde regeringen en läroplan för de frivilliga skolformerna som skall tilllämpas fr.o.m. . I denna läroplan anges dels skolans värdegrund och uppgifter, dels mål och riktlinjer. Läroplanen är gemensam för de frivilliga skolformerna, dvs. utbildning ovanför den obligatoriska skolan för både ungdomar och vuxna. I läroplanen anges också särskilda uppgifter och mål för de olika skolformer för vilka läroplanen skall gälla. Sfi har, liksom det offentliga skolväsendet i övrigt, till uppgift att förmedla kunskaper och överföra värden till eleverna samt att förbereda dem för att leva, arbeta och verka i . De särskilda uppgifterna för sfi, att ge grundläggande kunskaper i svenska språket och om det sven ska samhället, är visserligen mer begränsade än övriga skolformers uppgifter, men verksamheten i sfi bör ändå vila på samma grundläggande värden som gäller för skolväsendet i övrigt. Den del av läro plan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) där dessa värden anges bör därför tillämpas även för verksamheten i sfi. Sfi kan anordnas som en separat verksamhet för dem som enbart behöver få kunskaper i svenska. Många elever behöver även annan utbildning. De bör parallellt kunna påbörja denna utbildning i någon annan skolform, exempelvis på ett individuellt program i gymnasieskolan eller med läs- och skrivinlärning i grundläggande vuxenutbildning. Det är då naturligt att den nya läroplanen i sin helhet tillämpas beträffande hela deras utbildning. 8 Kurs, kursplan och riktvärde för utbildningens omfattning Regeringens förslag: Svenskundervisning för invandrare (sfi) skall anordnas som en kurs och den som har påbörjat utbildningen skall ha rätt att fullfölja kursen. Undervisningen för en elev skall dock upphöra om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Den för vilken undervisningen har upphört eller den som på eget initiativ har avbrutit utbildningen skall på nytt beredas sådan utbildning endast om särskilda skäl talar för detta. Regeringens bedömning: Av kursplanen bör framgå dels kursens syfte och mål, dels vilken kunskapsnivå som alla elever skall ha uppnått vid kursens slut, kursens krav. Målen bör vara utvärderingsbara. För sfi bör det finnas ett riktvärde för utbildningens omfattning . Skälen för regeringens förslag och bedömning: Enligt 13 kap. 1 skollagen (1985:1100) syftar sfi till att ge grundläggande kunskaper och färdigheter i svenska språket samt kunskaper om det svenska samhället. anses i läroplanssammanhang färdigheter vara en form av kunskap. Bestämmelsen bör därför ändras på så sätt att begreppet färdigheter tas bort. Utbildningen skall anordnas som en kurs och den som har tagits in på en kurs bör ha rätt att fullfölja kursen. Den som efter kursens slut inte har nått upp till de avsedda kunskaperna, skall ha rätt att gå om hela kursen eller delar därav, eftersom han saknar sådana kunskaper som kursen syftar till. För den som saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller som annars inte gör tillfredsställande framsteg bör undervisningen emellertid kunna upphöra även före kursens slut. Detta torde endast bli aktuellt i undantagsfall. En elev, för vilken undervisningen har upphört eller som på eget initiativ har avbrutit kursen, bör ha möjlighet att åter få delta i sfi, men endast om särskilda skäl talar för det. Anledningarna till att elever inte gör tillfredsställande framsteg kan variera. Invandrarna skall inte ha någon ovillkorlig rätt att på nytt få påbörja sfi. Däremot är det rimligt att den som avbryter utbildningen på grund av t.ex. sjukdom eller barnafödande får fortsätta studierna som passar bättre. Den som har visat bristande intresse för studierna men som blir studiemotiverad bör också få rätt att åter få sfi. Dessa regler är avsiktligt restriktiva för att markera att återkommande studieavbrott eller studieuppehåll inte bör accepteras. Med hänsyn till de möjligheter till studieledighet som finns bör det faktum att en elev får arbete inte vara något skäl att helt avbryta utbildningen. Det kan i detta sammanhang erinnras om att beslut i dessa frågor enligt 13 kap. 12 skollagen (1985:1100) fattas av styrelsen för utbildningen. Våra förslag i detta avsnitt föranleder ändringar i 13 kap. 1 och 11 skollagen (1985:1100). Det finns formellt sett ingen kursplan för sfi. Däremot har den nuvarande läroplanen för sfi i vissa delar karaktären av en kursplan. Vi har i avsnitt 7 förslagit att denna läroplan skall upphöra att gälla. Rege ringen avser att fastställa en kursplan för sfi. I den mål- och resultatstyrda skolan är målet med utbildningen det centrala. Det skall således framgå av kursplanen vad varje elev skall kunna när kursen har slutförts, dvs. Målen i kursplanen skall vara utvärderingsbara. Regeringen kommer att ge i uppdrag att utarbeta förslag till en kursplan för sfi, som skall gälla från . Sedan hade redovisat uppdraget om regelförenkling, gav verket ut ett arbetsmaterial, bestående av bl.a. förslag till kursplaner i sven ska som andraspråk med början på nybörjarnivå. Materialet är avsett att under /94 vara underlag för planering och diskussioner i skolorna. Den kursplan för sfi som skall fastställas bör, ungefär som skett i arbetsmaterial, delas upp i två steg. Utbildningen startar på nybörjarnivå och leder i det första steget till ett avstämningstillfälle enligt en i kursplanen fastställd kravnivå, som innebär grundläggande kommunikationsfärdigheter och viss orientering om det sven ska samhället. Slutmålet är att alla elever skall ha sådana grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället, som krävs för ett liv i och som möjliggör fortsatt utbildning. Det är viktigt att eleverna i sfi får information om utbildningsmöjligheterna i och att var och en får hjälp att hitta den fortsatta utbildning som de kan behöva. En elev som har klarat sfi-nivån kan sedan fortsätta att läsa svenska in om den skolform som eleven tillhör. Detta kan ske som svenska som andraspråk. Denna svenskundervisning tar vid där sfi slutar. Regeringen har gett i uppdrag att prioritera utarbetandet av ett kom mentar- och referensmaterial om undervisningen i svenska som andraspråk. Vissa elever kan snabbt nå målet för sfi, medan andra behöver . Det är av stor vikt att eleverna kan påbörja sina studier på en nivå som bestäms av deras förkunskaper, att de kan studera i den takt som deras förutsättningar medger och fortsätta tills de har uppnått målet för sfi. Eftersom sfi kräver en individualiserad undervisning, vore det orimligt att ha en timplan i traditionell mening. Däremot finns det skäl att fastställa ett riktvärde för utbildningens omfattning som ett stöd för skolhuvudmännen och lärarna i deras planering av arbetet. För varje elev eller grupp av elever måste kommunen fastställa en omfattning av sfi som planeras för att eleverna skall nå den kunskapsnivå som anges i kursplanen. Eleverna skall ha rätt att fullfölja kursen utifrån den planerade omfattningen. Det bör ankomma på regeringen att fastställa riktvärdet för omfattningen av sfi och utfärda nödvändiga föreskrifter om dess funktion. För information vill regeringen i detta sammanhang erinra om att 700 lektioner (à ) var den omfattning som låg till grund för beräkningen av det tidigare statsbidraget för sfi som ett genomsnittligt tal. anges timplaner inom det offentliga skolväsendet i timmar () En omräkning av 700 lektioner ger . Denna omfattning kommer att vara grunden för det riktvärde som regeringen avser att fastställa. Regeringens förslag: Betyg skall sättas vid kursens slut efter en betygsskala med betygsstegen Godkänd (G) och Väl godkänd (VG). För den elev som inte uppnår betyget Godkänd utfärdas i stället ett intyg som anger vad eleven kan i förhållande till kursens mål. Regeringens bedömning: Till kursplanen bör fogas betygskriterier. förslag: Antingen bör den två-gradiga betygsskalan Godkänd och Icke godkänd användas eller en annan typ av enkel gradering införas. Remissinstanserna: Endast två yttranden berör betygsfrågan. I båda för ordas att betyg ges. Skälen för regeringens förslag: får den som har avslutat svensk undervisningen för invandrare (sfi) ett intyg över den genomgångna utbildningen utfärdat av rektor. För t.ex. en arbetsgivare kan det ibland vara oklart om intyget innebär att en invandrare har godtagbara kunskaper eller ej. RRV har bl.a. kommenterat bristen på effektivitet inom sfi. RRV framhåller också viktiga ansvar att tillse att undervisningens kvalitet är god och att kunskapskraven för sfi-nivån är väl kända och efterföljs i kommunerna. Vi föreslår att ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem införs, som innebär att betygen relateras till de krav som framgår av kursplanen. Utgångspunkten måste vara att alla elever i sfi skall nå de mål som har ställts upp i kursplanen. Betyget skall ge besked om detta. Det riktar sig både till den studerande och till blivande arbetsgivare eller utbildning, där eleven vill fortsätta studera. Betyget skall även kunna uppmuntra och premiera extra goda kunskaper. Regeringen förordar därför att en graderad betygsskala skall tillämpas. Som betygssteg föreslås Godkänd (G) och Väl godkänd (VG). Godkänd innebär att eleven nått upp till det mål som har ställts upp i kursplanen. Den elev som når högre än till Godkänd-gränsen får betyget Väl godkänd. För elever som inte når upp till Godkänd-gränsen bör inget betyg sättas. I stället bör ett intyg utfärdas om att eleven har deltagit i kursen. Av detta intyg bör också framgå vad eleven kan i förhållande till kursens mål. Betyg från sfi ger inte gymnasiepoäng. Betyg från sfi skall inte heller in gå i slutbetyg från gymnasieskola, gymnasiesärskola, komvux eller särvux. Regeringen avser ge i uppdrag att utarbeta betygskriterier, som skall bifogas kursplanen. 10 Prov och utvärdering Regeringens bedömning: Centralt fastställda kursprov bör finnas för svenskundervisning för invandrare (sfi). Skälen för regeringens bedömning: Enligt RRV:s granskning av svensk undervisningen är kunskapsnivån hos de elever som har uppnått sfi-nivån relativt likvärdig inom respektive kommun, men den varierar mellan olika kommuner. Detta är naturligtvis oacceptabelt. Enligt 1 kap. 2 skollagen (1985:1100) skall utbildningen inom varje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. Centralt fastställda kursprov bör därför finnas för sfi. Prov bör erbjudas . Eleverna kan nå den kompetens kursen skall ge även . Dessa elever skall inte delta i provet. Provet är ett stöd för läraren i betygssättningen även av de elever som inte deltar i provet. Vi räknar med att sfi-provet skall kunna konstrueras så att samma frågor och uppgifter kan användas i olika kombinationer. Regeringen avser att ge i uppdrag att pröva möjligheterna att skapa en provbank från vilken skolorna skall kunna hämta prov utifrån den egna planeringen av undervisningen. I provbanken bör både tidigare centrala prov, som inte längre skall utnyttjas, och av godkända lokalt utarbetade prov kunna ingå. revisorer har, som tidigare nämnts, bl.a. framhållit att det är angeläget att sfi-verksamheten utvärderas. Centralt fastställda prov och målrelaterade betyg är ett sätt att mäta kunskapsstandarden i olika skolor och kan vara en hjälp vid utvärderingen av undervisningen. har inom ramen för sitt uppdrag ett ansvar för en kontinuerlig uppföljnings- och utvärderingsverksamhet. 13 kap. 1 Sfi syftar till att ge vuxna nyanlända invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Utbildningen anordnas som en kurs. I första stycket har begreppet färdigheter tagits bort. I läroplanssammanhang anges numera att färdigheter är en form av kunskap. I ett nytt andra stycke slås fast att sfi anordnas som en kurs. Kursen kan anordnas helt fristående för dem som enbart behöver lära sig svenska och svensk samhällsorientering eller kombineras med utbildning in om andra skolformer. 3 Varje kommun är skyldig att se till att sfi erbjuds de personer som anges i 6 . Undervisningen skall finnas att tillgå efter det att rätt till sfi inträtt. Om inte särskilda skäl finns, skall undervisningen kunna påbörjas . I första stycket har tagits bort till vilken åldersgrupp sfi vänder sig. Detta regleras i stället i 6 . I stället för att knyta kommunens skyldighet att erbjuda sfi till tiden för ankomsten till knyts kommunens skyldighet till tidpunkten då rätt till sfi föreligger. När rätten till sfi inträder regleras i 6 . Vidare an ges i andra stycket den tid inom vilken undervisning som regel skall erbjudas och påbörjas. Huvudregeln är att undervisningen skall finnas att tillgå . Särskilda skäl att dröja med att erbjuda undervisning kan t.ex. föreligga om det till en kommun väntas anlända invandrare som lämpligen kan ingå i samma undervisningsgrupp eller om invandraren efter det att uppehållstillstånd har beviljats och folkbokföring skett, bor kvar i förläggning i avvaktan på att flytta till en annan kommun. 6 Rätt att delta i en kommuns sfi har, med det undantag som följer av 7 , följande personer från och med det andra kalenderhalvåret det år de fyller : 1. Den som är bosatt i kommunen och som saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge. Regeringen får föreskriva att också den som inte är bosatt i landet skall ha rätt att delta i sfi. Finländska medborgare som stadigvarande arbetar i kommunen, men som är bosatta i nära gränsen till och som saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge. I paragrafen anges vilka som har rätt till sfi. Sfi vänder sig till personer som inte är i skolpliktig ålder. Bestämmelsen om detta har med viss redaktionell ändring flyttats från 3 . Med uttrycket "bosatt i kommunen" avses den som rätteligen skall vara folkbokförd i kommunen. Bestämmelser om folkbokföring finns i folkbokföringslagen (1991:481). Även om sfi syftar till att, förutom kunskaper i svenska språket, ge kunskaper om det svenska samhället (jfr 1 ) är det avgörande för rätten till sådan utbildning behovet av undervisning i svenska på en nivå som ligger under den som ges t.ex. i ämnet svenska som andraspråk in om den grundläggande vuxenutbildningen och inom särvux. Förutom den som helt saknar kunskaper i svenska språket, har även den som har vissa kunskaper i språket, men som inte når upp till slutmålet för sfi, rätt till sfi. Punkten 2 motsvarar i huvudsak tidigare första stycket punkten 3. 7 Den som har sådana kunskaper i det danska eller norska språket att grundläggande svenskundervisning inte kan anses nödvändig, har inte rätt att delta i sfi. Paragrafen, som innehåller viss begränsning i rätten till sfi för den som har kunskaper i det danska eller norska språket, har ändrats med hänsyn till den nya utformningen av 6 . 11 Den som har påbörjat en kurs i sfi har rätt att fullfölja kursen. Undervisningen för en elev skall dock upphöra, om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Den för vilken sfi har upphört enligt andra stycket eller som frivilligt avbrutit utbildningen skall på nytt beredas sådan utbildning, om särskilda skäl talar för detta. I första stycket regleras rätten att fullfölja den kurs som en elev har tagits in på. Detta innebär att en elev har rätt till undervisning i sådan omfattning som kommunen vid kursens början har fastställt. Bestämmelsen innebär bl.a. att en elev som flyttar till en annan kommun under pågående utbildning har rätt att gå kvar på en påbörjad kurs i den gamla kommunen. I fråga om rätten att tas in i den nya kommunen gäller 6 och 7 . I andra stycket har en redaktionell ändring gjorts med hänsyn till ändringarna i första stycket. Tredje stycket, som reglerar rätten till sfi för den för vilken utbildningen har upphört enligt andra stycket och för den som frivilligt har avbrutit utbildningen, har ändrats med hänsyn till att rätten till sfi är begränsad till efter det att invandraren bosatte sig i landet eller rätten annars inträdde. För att på nytt få sfi krävs alltid att det skall finnas särskilda skäl. Särskilda skäl kan exempelvis vara att avbrottet berott på sjukdom eller barnafödande. Det kan också föreligga särskilda skäl om en invandrare, som inte har visat något större intresse för sfi, vid ett senare tidpunkt blir mer studiemotiverad. Sammanfattning av redovisning av ett uppdrag om regelförenklingar beträffande svenska för invandrare och svenska som andraspråk () En utgångspunkt för utredningsarbetet var att söka förenkla regelsy stem och att undanröja hinder för ett rationellt tillvaratagande av resurser. framhåller att man bör kunna göra betydande vinster ekonomiskt, pedagogiskt, organisatoriskt/administrativt samt informationsmässigt när det gäller information till invandrare, företag, förvaltningar m.m. om möjligheter till och villkor för sfi, genom att hänföra sfi för vuxna invandrare till komvux regelsystem och sfi för ungdomar till gymnasieskolans regelsystem. Den dubbla skyldigheten för kommuner att erbjuda ungdomar i i åldern både sfi och gymnasieskoleutbildning skall upphöra att gälla och kommunernas skyldigheter begränsas till att erbjuda gymnasieskolans nationella, specialutformade eller individuella program i enlighet med 5 kap. skollagen. Genom att utbildningen sker i en skolform kan undervisningen effektiviseras och olika samordningsvinster uppnås. En relativt stor flexibilitet i undervisningens uppläggning, gruppsammansättningar m.m. bör kunna uppnås även i kommuner med ett begränsat antal invandrare. Utbudet av kurser med varierad studietakt och olika startpunkter bör kunna öka genom att alla eleverna finns i samma system/skolform. Skollagens 13 kap. Svenskundervisning för invandrare (sfi), läroplanen för grundläggande svenskundervisning för vuxna invandrare (Läro planer 1991:1) och kursplanen för grundläggande vuxenutbildning i sven ska som andraspråk skall upphöra att gälla. I stället skall nya kursplaner för svenska som andraspråk i grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning och gymnasieskolan utarbetas.