prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Efter en viss minskning av denkommunala konsumentverksamheten går utvecklingen åt andra hållet, vilketdelvis sammanhänger med tillkomsten av skuldsaneringslagen. För att fungeraeffektivt måste verksamheten fa stöd i form av bl.a. informations - ochutbildningsinsatser från sida. Regeringen anser att en viss besparing bör kunnagöras inom under /96 utan att skapa påtagligaproblem för verksamheten. tillKonsumentverket för /96 anvisar ett ramanslag på 1993/94 Utgift 13 195 000 1994/95 Anslag 13 437 000 1995/96 Förslag 20 518 000 varav13 beräknat för 38 () har enligt förordningen (1988:1583, ändrad senast1993:1151) med instmktion för till uppgift attpröva tvister mellan konsumenter och näringsidkare rörande varor, tjänster ochandra nyttigheter som tillhandahållits huvudsakligen för enskilt bmk, sk.konsumenttvister, och ge rekommendationer om hur tvister bör lösas. Nämndenskall också yttra sig i konsumenttvister på begäran av domstol, stödja denkommunala konsumentverksamhetens medling i konsumenttvister genom bl,a,utbildning, rådgivning och information samt informera konsumenter ochnäringsidkare om nämndens praxis. Detövergripande verksamhetsmålet som fastställdes av regeringen för budgetåret1993/94 var att på ett snabbt och ändamålsenligt sätt skulle pröva dekonsumenttvister som anmälts till nämnden. Anslagssparandet uppgick till för /94. Avresultatredovisningen framgår att det övergripande målet huvudsakligen haruppnåtts. revisionsberättelse innehåller inga invändningarmot redovisningen. Nämndenanför i sin anslagsframställning att den i avvaktan på ett mera övergripandebeslut om nämndverksamhetens framtida inriktning och omfattning inte har ansettsig böra överväga någon förändring vad gäller verksamhetsgrenar ochverksamhetsmål. 1994/95:100 Bil. Regeringen avseratt återkomma med förslag om inriktningen av den framtidakonsumentpolitiken. bör beviljas ett anslag för 18månader för /96. Verksamheten bör genomföras med de övergripandemål som gäller för /95. Resurser 1995/96 visar att verksamheten bedrivs med en sådan inriktning att deuppsatta målen till stora delar har uppnåtts. Underåret har handläggningstidema kortats. Väntetidema har sänkts och är för ärenden som avgjorts med intresseledamöter och förärenden som avgjorts i ett enklare förfarande utan intresseledamöter ärenden har sjunkit något jämfört med budgetåret innan. Till bank-,rese- och skinnavdelningama har betydligt färre ärenden kommit in. avnämndens ärenden inom bankområdet är att nämndens praxis börjar Prop.1994/95:100 fa genomslag, att Konsumentemas bankbyrå har inrättats samtatt Bil. 14 bankemas reklamationshantenng har förbättrats. Regeringen konstaterar att intehar haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Medanledning av att regeringen avser att komma med förslag om inriktningen avkonsumentpolitiken föreslår regeringen att de övergripande målför nämndens verksamhet som gäller för /95 även skall gälla /96. En mindre besparing föreslås på verksamheten. Denbör kunna göras genom en ökad effektivisering. tillAllmärma reklamationsnämnden för /96 anvisar ett ramanslag på 1993/94 Utgift 1466 000 reservation 2 357 1994/95 Anslag 2 100 000 1995/96 Förslag 6 150 000 har särskilda medel anslagits till stöd för ideellakonsumentorganisationer Medlen skall bl.a. kunna användas till stöd åt såvälbefintliga konsumentorganisationer som för att stödja och stimulerauppbyggnaden av nya organisationer Medlen disponeras av . Konsumentverketanger i sin årsredovisning för /94 att stöd tillkonsumentorganisationer har lämnats till 20 projekt på totalt 2 006 000 kronorHälften av det beviljade beloppet avser startbidrag till enskildakonsumentorganisationer Stöd har främst lämnats för utveckling av lokalverksamhet, livsmedelsfrågor, konsumtion och miljö. Reservationsbeloppet berorpå att vissa medel betalas ut först då projekten avslutats. Verket föreslår i sin anslagsframställning enökning av anslaget till för /96. Ökningen motiveras av att 40 stödet kananvändas för fler ändamål än när det inrättades. pekarockså på behovet av fortsatta satsningar på Prop. 1994/95:100 ungdomsprojekt. SverigesKonsumentråd har ansökt om bidrag för sin verksamhet på /96. Svenges Konsumentråd är en paraplyorganisation förfrivilliga organisationer som representerar breda bmkarintressen. Medlemmar irådet är ideella och andra organisationer som arbetar med konsumentfrågor Rådet beräknar att kostnaden för rådetskonsumentpåverkande aktiviteter i Europaarbetet uppgår till drygt 2 miljonerkronor Personalkostnader och administrativa kostnader beräknas uppgå till 3 miljonerkronor De områden som prioriteras i ett EU-perspektiv är enligtKonsumentrådet framför allt livsmedel, konsumentskydd och finansiella tjänster Konsumentorganisationerspelar en viktig roll i Europasamarbetet. I sin egenskap av frivilligaorganisationer utövar de inflytande genom andra kanaler än dem som EU-ländemasregeringar har Konsumentråd är medlem i den europeiskakonsumentorganisationen des Union de Consommateur (BEUC) ochkommer att representera den svenska konsumentrörelsen i - (). Konsumentråd deltar också somsvensk representant i den samarbetsorganisation för konsumentdeltagande i deteuropeiska standardiseringsarbetet. Association de Normalisation Européen pourles Consommateurs (ANEC), som har upprättats. Konsumentråd bör kunna medverka till enfördjupad diskussion och debatt om hur konsumentskyddet skall kunna stärkas iEuropa. Rådet har också en viktig uppgift att sprida information om arbetetinom EU till sina medlemsorganisationer Regeringen anser att Konsumentråd bör fasärskilt ekonomiskt stöd bl.a. för att företräda konsumentema i Europaarbetet.Medel för detta har beräknats under anslaget Stöd till konsumentorganisationer.Regeringen kommer att ange de nännare villkoren för detta stöd. Också andra konsumentorganisationer bör liksomhittills kunna fa ekonomiskt stöd. Detta stöd bör även i fortsättningenfördelas av . tillStöd till konsumentorganisationer för /95 anvisar ett reservationsanslag på 1993/94 Utgift 1158 000 Reservation 2 172 000 ''" 1994/95 Anslag 2 100 000 1995/96 Förslag 3 OOOOOO Genomriksdagens forskningspolitiska beslut (prop. 1992/93:170, bet.1992/93:LU48, rskr 1992/93:329) anvisades till Konsumentverketför att utveckla forskning på konsument-området. I avvaktan på översynen avkonsumentpolitiken beslutade att anslaget till konsumentforskningtills vidare skulle uppgå till ett i huvudsak oförändrat belopp på 2 100 000kronor för /94. Medlen disponeras av . Konsumentverketanger i sin årsredovisning för /94 att verket har beviljat till tio nya forskningsprojekt. Huvuddelen av de beviljade medlenhar gått till forskning om vamdisfribution i stadskämor samt till enutvärdering av försök med skuldsanering. Reservationsbeloppet beror på att allamedel inte utbetalas förrän projekten har avslutats. Verket föreslår i sin anslagsframställning ett oförändratanslag för /96. Detär enligt regeringens mening angeläget att forskningen på konsument-området kanutvecklas. Ett område för sådan forskning är hur konsumentemas resurser,attityder och beteenden påverkas av olika förändringar i samhället, däriblandEU-medlemskapet. Konsumentforskningen kan också vara värdefull somunderlag för insatser på produktsäkerhetsområdet. Regeringen avser att tillsätta en arbetsgmpp föratt kartlägga den konsumentforskning som finns för att med dennakartläggning som gmnd utarbeta ett program för konsumentforskningen. Regeringen föreslår mot den angivna bakgmnden attanslaget till konsumentforskningen förs upp med ett - beräknat på årsbasis - istort sett oförändrat belopp. tillKonsumentforskning för /95 anvisar ett reserva tionsanslag på 42 Bidrag till miljömärkning av produkter Prop. 14 1993/94 Utgift 5 OOOOOO 1994/95 Anslag 5 000 000 1995/96 Förslag 6 900 000 Ettharmoniserat nordiskt system för miljömärkning av produkter infördes under år1989, Den frivilliga miljömärkningen i inom ramen för detta systemorganiseras och drivs av SIS-Standardiseringen i (SIS) och leds avMiljömärkningsstyrelsen, Verksamheten regleras genom ett avtal mellan statenoch SIS, som föriängdes med från , Sedan den gäller inom EU en förordningom miljömärkning, vilken ingår i det tilläggsavtal till somriksdagen beslutat om , EG-förordningen återspeglar i stort deprinciper som gäller för den nordiska miljömärkningen. Miljömärkningen skall i huvudsakfinansieras genom avgifter och ersättningar från de företag som far sinaprodukter miljömärkta. /95 har sammanlagt 18,6 miljonerkronor anslagits över statsbudgeten. Statsbidraget är förenat medåterbetalningsskyldighet när verksamheten ger överskott. Detnordiska miljömärkningsarbetet har fram till resulterat iatt kriterier har fastställts för 23 produktgmpper Under det senaste budgetåretutarbetades kriterier för bl.a. tidningspapper, tvättmaskiner, möbler ochgräsklippare. Drygt 650 produkter, märkta med den nordiska svanen, finns på dennordiska marknaden. Miljömärkningen av pappersprodukter har lett påtaglig minskning av miljöbelastningen genom att utsläpp av för miljönskadliga ämnen har reducerats kraftigt. Miljömärkta tvättmedel, som svarar förtvå tredjedelar av tvättmedelsförsäljningen, har bidragit till att belastningenpå reningsverk och utsläppen i sjöar och vatten har minskats. Utgångspunkten för den urspmngliga överenskommelsenmellan staten och SIS var att miljömärkningen, efter en igångsättningsperiod och ett villkorligt återbetalningsskyldigt statsbidrag, skulle varasjälvbärande. Även om den nordiska miljömärkningen nu ger vissa intäkter,framhåller SIS att osäkerheten är stor beträffande de framtida intäktema.Samtidigt ökar kostnadema på gmnd av marknadens krav på kriterieutveckling pånya produktområden. Fortsatta statliga anslag är en fömtsättning förmiljömärkningsverksamheten. Kostnaden för den planerade verksamheten vad avsersåväl det nordiska som EU:s miljömärkningssystem /1996har beräknats till Märkningsintäktema beräknas uppgå till . Arbetet med den nordiska miljömärkningen beräknasunder /96 kunna bedrivas med i det närmaste oförändrat statsanslag, 43 Kostnadema för att handha uppgiften som behörigtorgan för EU:s Prop. 1994/95:100 miljömärkningssystem beräknas uppgå till Enligt SIS:s Bil. 14 beräkning kommer arbetsinsatser förmiljöexperter motsvarande tre manår att krävas samt kostnader förkonsultinsatser Till detta kommer resekostnader för deltagande i EU:skriterieutvecklmgsarbete. För /96 bedömer SIS behovet avstatsbidrag för sin verksamhet till Debeslut om en frivillig, enhetlig och positiv nordisk miljömärkning somriksdagen fattade har gett konkreta resultat. finns ett stortantal svanmärkta produkter på marknaden, och konsumentema kan få vägledning föratt välja de minst miljöbelastande produktema. Detta kan i sin tur leda till enproduktutveckling som kommer att bidra till en från miljösynpunkt varaktigthållbar utveckling. Regeringen anser att en officiell miljömärkning ärav ett så stort allmänt intresse att verksamheten tills vidare bör fa fortsattstatligt stöd. Enligt EU:s förordning om miljömärkning skall deländer i vilka förordningen gäller utse det eller de organ som ansvarar för deuppgifter som anges i förordningen. Regeringen har utsett SIS att fram till denI vara behörigt organ i . Det far ankomma på det eller de organ som under detaktuella budgetåret i administrerar EU:s miljömärkningsordning, attinom ramen för beviljade medel se till att den vidare utvecklingen av miljömärkningenfrämjas och sker i enlighet med intemationella åtaganden.Regeringenanser att verksamheten bör kunna bedrivas på en godtagbar nivå även med ettlägre anslag än det SIS har begärt. Regeringen föreslår att den för miljömärkningansvariga organisationen under far ett bidrag på 6 900 000kronor för att handha både den nordiska miljömärkningen och EU:s miljömärkningssystem. tillBidrag till miljömärkning av produkter för /96 anvisar ettanslag på D. Ungdomsfrågor Prop. 1994/95: lOO 14 Utvecklingen inom ungdomsområdet Denlångsiktiga utvecklingen i beror i hög grad på vilkaframtidsmöjligheter landets ungdomar far Det är därför väsentligt att stödja enpositiv utveckling av ungdomars möjligheter inom olika områden. Viktigaungdomsfrågor hör till olika departements ansvarsområden. Inomregeringskansliet har ett övergripande ansvar och ensamordnande roll för ungdomspolitiken. Till hör även Bam-och (Ju 1983:01), som är ett rådgivande organ till regeringeni bl.a. ungdomsfrågor Bland myndighetema har ettsektorsövergripande ansvar för att följa utvecklingen av ungdomars villkor ochanlägga ett ungdomsperspektiv på frågor inom olika samhällsområden. Ungdomarsetablering i vuxenvärlden, genom att fa en egen ekonomi, bostad och familj, harsuccessivt förskjutits framåt i livet. Detta har sin förklaring i en radlångsiktiga förändringar av samhället som i sin tur påverkar ungdomarslivsvillkor Utbildningstiden har ökat avsevärt sedan 70-talet.Denna utveckling har i lågkonjunkturens spår accentuerats som enkonsekvens av det tredje gymnasieåret samt bristen på arbetsmöjligheter för ungdomarI flera yrken ställs vidare högre krav med längre utbildningstid och ett alltsenare inträde på arbetsmarknaden som följd. Undersökningar visar att ungdomar ,oberoende av konjunkturväxlingar, har fatt en allt svagare ställning påarbetsmarknaden. Ungdomsarbetslösheten är mer än dubbelt så hög somarbetslösheten bland övriga medborgare. Ungdomars arbetsmarknad präglas ocksåav att de i långt högre grad har vikariat eller annan form av tillfälliganställning och att de i högre grad än andra gmpper omfattas avarbetsmarknadsåtgärder Den längre ungdomsutbildningen och den högre riskenför arbetslöshet innebär att inkomster och därmed möjligheter till ensjälvständig ekonomi kommer senare i livet. Ungdomar flyttar ut frånföräldrahemmet allt . Parbildning och bamafödande sker också allt . Förmånga ungdomar med trygg uppväxt, god utbildning och ett välutvecklat socialt kontaktnät ser utvecklingen ljus ut. Men det finns också gmpper av ungdomar som saknar dessa fömtsättningar och för vilka utvecklingen riskerar att bli sämre. Bland förlorama finns t.ex. invandramngdomar, särskilt de flyktingungdomar som kommit till . Här finns också unga ensamföräldrar, vars ekonomiska situation vanligtvis är mycket bekymmersam. Långtidsarbetslösa ungdomar, 45 ungdomarmed funktionshinder och lågutbildade pojkar i glesbygden är Prop.1994/95:100 andra gmpper som alltmer ställs utanför samhället. Utgångspunktenför regeringens ungdomspolitik är att se ungdomar som fullvärdiga medborgaresom har både rättigheter och skyldigheter En fömtsättning för att ungdomarskall ta det ansvar detta innebär är att de också ges möjlighet att blidelaktiga i utvecklingen av samhället och att de far inflytande över sin egensituation. Frågor om demokrati, inflytande och delaktighet är därför centralaför ungdomspolitiken. Delaktighet i samhället handlar om rätten att fåvara med, att ha uppgifter, att fa och ta ansvar Möjlighetema till detta äremellertid inte jämnt fördelade. Insatsema för att stärka ungdomars inflytandeoch motverka vanmakt måste göras så att de omfattar alla oavsett kön, etniskeller social bakgmnd. De insatser som görs för att stärka ungdomarsdelaktighet far inte innebära att ungdomar bara far ett formellt inflytande påvuxnas villkor Vuxna måste också vara beredda att ge ifrån sig lite av sinmakt. Det handlar för vuxna ofta om att förändra sin attityd; att stödja, intestyra. Arbeteoch utbildning för ungdomar Denviktigaste insatsen för att stärka ungdomars delaktighet i samhället är attminska arbetslösheten bland de unga. Kraftfulla generella åtgärder måstekombineras med riktade insatser mot gmpper av särskilt utsatta ungdomar somriskerar att hamna i långtidsarbetslöshet och successivt ställas utanförsamhället. Mot bakgmnd av den konjunktumppgång som kan skönjashar regeringen valt att styra arbetsmarknadsåtgärdema för ungdomar frånsysselsättningsåtgärdertill utbildnings- och rekryteringsåtgärder med syfte attunderlätta en övergång till den reguljära arbetsmarknaden. den I januari1995 ersätts ungdomspraktiken med en ny åtgärd för ungdomar i åldem 20-24 år,s.k. Denna innebär fyra månaders praktik, följt av sexmånaders anställning. Regeringen överväger dessutom olika altemativ för attbereda kommunema möjlighet att ta över ansvaret för ungdomar Kunskap blir allt viktigare för den enskildesutveckling och möjlighet till sysselsättning. Utbildning måste ses som eninvestering för såväl samhället som för individen. Det svåraarbetsmarknadsläget innebär att utbildningssamhällets alla resurser måstemobiliseras för att fa till stånd ett samlat kunskapslyft i samhället. En av , socialfonden, har som ettav sina mål att särskilt främja ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Medel ur stmkturfondema är av särskilt intresse för att utveckla nya initiativ för att motverka ungdomsarbetslöshet och för att stärka ungdomars gmnd- läggande kompetens.Utvecklingsprojekt som utgår från ungdomars egen Prop. 1994/95:100 kreativitet och initiativkraft bör här särskilt uppmärksammas. Detär angeläget att insatser för ungdomar präglas av en helhetssyn på ungdomarssituation. Det innebär bl.a. att frågoma i ökad utsträckning måste bedömas överde traditionella sektorsgränsema och utifrån ungdomars eget perspektiv.Utgångspunkten för ungdomspolitiken måste vara den samlade verklighet som ungamänniskor lever i samt de behov, fömtsättningar och problem som de självaupplever En viktig uppgift är därför att utveckla metoder för att förstärkaungdomsperspektivet i det politiska beslutsfattandet. I rapporten och värderingar (SOU1994:73) ges en samlad bild av utvecklingen av ungdomars materiella villkor ochav ungdomars värderingar och attityder i förhållande till andra gmpper Det ärviktigt att utveckla metoder som möjliggör en långsiktig kunskapsuppbyggnadinom detta område. Det är också viktigt att kunna ge en samlad överblick överregeringens insatser för ungdomar Regeringen har för avsikt att i en skrivelsetill ge en samlad redovisning av samtliga förslag och insatser iårets budgetproposition som särskilt berör ungdomar Åtgärder inom ungdomsområdet Riktlinjer och målför ungdomspolitiken Riksdagenantog riktlinjer för ungdomspolitiken (prop. 1993/94:135, bet.1993/94:KrU3l, rskr 1993/94:354). I enlighet med vad som angavs i propositionen1993/94:135 Ungdomspolitik bör en återkommande redovisning av utvecklingen inomungdomsområdet föreläggas och i samband med detta bör även frågan omriktlinjemas utformning behandlas. De nuvarande riktlinjema för ungdomspolitiken börses över En viktig utgångspunkt är att målen bör utformas så att de kan gevägledning vid utformningen av konkreta insatser på såväl lokal som centralnivå. Vidare bör de utformas så att de möjliggör uppföljning och utvärdering avolika insatser Regeringen avser att återkomma till när översynenslutförts Vid sidan av den nämnda översynen bereds flerafrågor som är viktiga för utvecklingen av ungdomspolitiken. lade Utredningen om ungdomarslevnadsvillkor och framtidsutsikter, den sk. , fram sitt betänkande Tillvarons trösklar (SOU 1994:77). Utredningens uppgift var att ge en helhetsbild av ungdomars livsvillkor och förslag på hur generations perspektivet bättre skall kunna beaktas i den politiska beslutsprocessen samt förslag som bidrar till att underlätta ungdomars etablering, främst på arbets- och bostadsmarknaden. Betänkandet har remissbe handlats. Åldersgränsemai samhället är viktiga signaler till de unga om hur den Prop. 1994/95:100 vuxnagenerationen ser på deras möjligheter att ta ansvar för olika Bil. 14handlingar Olika åldersgränser har beslutats utifrån de motiv och de specifikaproblem som funnits inom respektive samhällsområde var för sig. Något samlatsynsätt på de åldersgränser ungdomar möter har ännu inte formulerats. Ipropositionen om ungdomspolitik uttalade den dåvarande regeringen att en samladöversyn bör göras av de åldersgränser som finns och skälen för dessa (prop.1993/94:135, bet. 1993/94:KrU31, rskr 1993/94:354). Regeringen avser att inomkort ta initiativ till en utredning med denna inriktning. har ett omfattande samverkansprojekt förutsatta ungdomar i tolv stadsdelar i storstädema bedrivits med medel urAllmänna arvsfonden, det sk. . Projektet bygger på en samverkanmellan offentliga och föreningsdrivna verksamheter för att förbättra ungdomarssituation och syftar till att utveckla nya metoder för såväl individuelltinriktade som allmänt förebyggande insatser En samlad utvärdering av projektetkommer att redovisas . Ungdomskampanjmot främlingsfientlighet och rasism stats- och regeringschefsmöte beslutades att enungdomskampanj mot främlingsfientlighet och rasism skall bedrivas underperioden . Kampanjens inriktning på ungdomar beror inte på att ungdomarär särskilt främlingsfientliga, utan istället på att deras engagemang ochinitiativkraft är en betydelsefull resurs i arbetet mot främlingsfientlighetoch rasism. inrättades en arbetsgmpp med uppgiftatt genomföra den svenska delen av kampanjen. För att ge kampanjen en från regeringskanslietmer fristående ställning omformades arbetsgmppen till enkommitté. Den svenska ungdomskampanjen består av såväl centralamassmediainriktade insatser som ett aktionsprogram för att stimulera tilllokala ungdomsinitiativ. Huvuddelen av kampanj aktiviteterna kommer att skeunder . Sverigedeltar i EU;s utbytesprogram Ungdom för . Den Ijanuari 1995 inleds fas tre av programmet, vilken sträcker sig fram till utgångenav . Programmets operativa delar sköts i av Stiftelsen förintemationellt ungdomsutbyte. har sammanlagt cirka I 500 ungdomarfrån deltagit i utbyte eller andra aktiviteter inom Ungdom förEuropa-programmet. skall den nationellaprioriteten för del vara att: -nå gmpper av ungdomar som ivanliga fall inte skulle ha deltagit i utbytesverksamhet, -utveckla programmet som ettredskap för att bekämpa främlingsfient- 48 lighet och rasism. -utveckla kontaktema med demindre språkområdena i , Prop. -stödja projekt som initieras,planeras och genomförs av ungdomar Bil. 14 själva, samt -stödja projekt och verksamhetersom syftar till att fa ungdomar delaktiga i det europeiska samarbetet. Dagensunga generation har i högre grad än tidigare generationer ett globaltperspektiv på olika samhällsfrågor Det är särskilt viktigt att ungdomarsintresse för och engagemang i dessa frågor tas tillvara av samhället. Svenskaungdomar bör i ökad utsträckning kunna delta i det svenska bistånds- ochsolidaritetsarbetet. Exempel på detta är det utbytesprogram med tredje världensom ungdomsutbyte driver, det sk. WorldYouth-programmet. Regeringen anser att programmet bör ges enpermanent form. sammanfaller firandet av års-jubileum, på temat toleransens år, med att det gått FN:svärldsungdomsår Inom ramen för det svenska firandet görs särskilda insatser föratt föra ut kunskap om FN:s arbete och skapa debatt om globala frågor blandungdomar Vidare kommer att stå somvärd för den första världskongressen om kommersiell sexuell exploatering avbam. Förberedelser och genomförande av kongressen kommer att ske i närasamarbete med folkrörelser och intemationella organ inom området. Regeringenavser att utse en särskild nationalkommitté för ändamålet. Jämställdhetmellan män och kvinnor Arbetetmed jämställdhetsfrågor inom ungdomsområdet har främst berörtungdomsorganisationerna. En särskild satsning har gjorts på att stärka ungaflickors roll i föreningslivet. Ett antal organisationer arbetar i samarbetemed med att utveckla metoder för att stärka flickorsinflytande och ställning i det intema föreningsarbetet. Detta arbete börfortsätta under det kommande budgetåret. Ett av de övergripande målen förstatens bidrag till ungdomsorganisationema är att främja såväl jämlikhet mellanolika ungdomsgmpper som jämställdhet mellan könen. 1993/94 Utgift" 4 959 000' 1994/95 Anslag 7 923 000 1995/96 Förslag 12 498 000 varav 8 274 000 beräknat för "Anslag E 1. "'Härutövertillkommer 2 500 000 vilka finansierats under anslaget E 2. Bidrag till centraloch lokal ungdomsverksamhet mm. 4Riksdagen 1994/95.