prop · GH0340 · 1994-01-01 00:00:00 — Två andra viktiga områden, som kräver statliga insatser är kreditmark-naden och åtgärder för att bygga ut riskkapitalmarknaden. Inom dessa områden har som tidigare nämnts en rad väsentliga åtgärder vidtagits . De åtgärder som föreslås är inriktade på att effektivisera den regionala näringspolitiska organisationen och anpassa den till näringslivets krav. Den organisation som föreslås skall ses som en del av ett nätverk av samverkande organ, såväl statliga som privata. I detta nätverk ingår bl.a. (), , Industri- och nyföretagarfonden, , , riskkapitalbolag, de sju stiftelserna för samverkan mellan näringsliv och universitet/högskola, andra samverkansorgan i anslutning till högskolorna, länsstyrelser, , Stiftelsen (), Stiftelsen Svensk Industridesign, Svenska Uppfinnarföreningens regionala rådgivnings- organisation samt näringslivets organisationer, handelskamrar och lokala företagscentra. Nätverket är framför allt inriktat på att tillhandahålla olika former av in-formations- och rådgivningstjänster samt riskkapital i form av ägarkapital och viss långivning till riskfyllda investeringar. Den regionala näringspolitiska organisationen skall, utöver egna insatser, även se till att dess kun-der kan erbjudas de olika tjänster som finns tillgängliga inom nätverket. Det innebär att stor vikt bör läggas vid att förmedla insatser och företrä-da småföretag gentemot vissa organ. Regeringen anser att de näringspolitiska insatserna skall vara uppbyggda på så sätt att konkurrens mellan olika aktörer stimuleras. Det gäl-ler därvid inte konkurrens om företagskunder utan en stimulerande täv-ling om nya idéer och tjänster avseende företagsutveckling och finansie- ringsverksamhet. skall de olika organen som ingår i det näringslivsutvecklande nätverket dra nytta av varandras kunnande. Den egna förmågan att dra nytta av nätverket och influera detta blir därmed också ett medel för att nå effektivitet och framgångsrik företagsutveckling. I det följande (avsnitt 5.3) föreslås bl.a. att de regionala utvecklingsfondernas verksamhet tas över av regionala aktiebolag med huvudsak-ligen staten och landstingen som ägare. På så sätt kan verksamheten gö-ras effektivare och näringslivets inflytande förstärkas. Vidare har hänsyn tagits till det förslag till ny stiftelselag som regeringen beslutat lägga fram. Regeringens förslag: De regionala organens målgrupp skall vara fö-retag med mindre än 200 anställda och då främst företag med mindre än 50 anställda. Informations- och rådgivningsverksamheten skall va-ra öppen för samtliga branscher även i fortsätt- ningen. Resurskrävande insater, som före- tagsutveckling, finansiering och finansieringsråd- givning, skall inriktas på företag med lönsamhets- och tillväxtpotential. Nödvändiga prioriteringar med hänsyn till den regionala näringsstrukturen får göras av varje regionalt organ. Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens för-slag. Remissinstanserna: Huvuddelen av remissinstanserna anser att den av utredaren förordade målgruppen är för snävt avgränsad och att utveck-lingsbara företag oavsett branschtillhörighet skall utgöra målgruppen. Bl.a. framhåller flera att tillväxtföretag även finns inom handels- och tjänstesektorn. menar att samtliga företag bör omfattas av utvecklingsfondernas verksamhet. Skälen för regeringens förslag: De övergripande målen för utvecklingsfondernas verksamhet är att främja utvecklingen av ett konkurrenskraftigt näringsliv samt främja nyföretagande. Utifrån dessa övergripande mål har tidigare successiva preciseringar gjorts och olika deluppdrag lagts ut. Statsmakternas ställningstaganden med anledning av småföretagspropositionen (prop. 1991/92:51, bet. 1991/92:NU14, rskr. 1991/92:93) innebar att fonderna i högre grad skulle prioritera åtgärder som främjar nyföretagande och internationalisering. Denna inriktning av verksamheten bör gälla även de nya regionala bolag som föreslås bildas (se avsnitt 5.3). Regeringen anser i likhet med utredaren, att verksamheten även i fortsättningen skall inrikta sig på företag med mindre än 200 anställda och då särskilt företag med mindre än 50 anställda. Utvecklingsfondernas verksamhet kan i princip delas in i den för alla öppna informationen och rådgivningen samt strategisk företagsutveckling och finansiering. Regeringen anser i likhet med huvud- delen av remissinstanserna, däribland så gott som samtliga utvecklingsfonder, att informa-tions- och rådgivningsverksamheten bör vara öppen för alla branscher och typer av företag. Det ligger i sakens natur att allmän information och rådgivning riktad till små företag inte bör av- gränsas till en snäv målgrupp. Alla nyföretagare oavsett bransch behöver en grundläggande informa- tion samt viss råd-givning. Det måste därför anses vara en primär uppgift för staten att dels via egen organisation, dels med hjälp av privata organisationer tillhandahålla denna typ av tjänster. Skälet till statens engagemang är att det är mycket svårt att via en marknad få till stånd ett tillräckligt stort och förmånligt utbud. För mer resurskrävande insatser inom områdena företagsutveckling och finansieringstjänster anser regeringen att målgruppen bör bestå av främst företag med lönsamhets- och tillväxtpotential, således företag som har betydelse för den regionala näringslivsstrukturen. Det är väsentligt att de be- gränsade resurser som kommer att stå till för- fogande används för att stärka tillväxten och inriktas på verksamheter med hög förädlingsgrad. De regionala utvecklingsbolagens verksamhet kommer därigenom att bi-dra till utveckling i hela landet. Regeringens förslag: Nuvarande avtal med landstingen om utveck-lingsfonderna sägs upp. En formell avveckling sker av stiftelserna. Huvuddelen av deras förmögenhet, bl.a. de medel som används för statlig finansieringsverksamhet, förs därmed i enlighet med stadgarna tillbaka till staten. Verksamheten med rådgivning, finansiering m.m. på regional nivå organiseras i form av nya regionala aktiebolag. Staten bildar i samverkan med vissa näringslivsorganisationer ett centralt aktiebolag- med uppgift att dels allmänt verka för företags- utveckling, dels äga aktier i de regionala bolagen samt fullgöra vissa andra uppgifter som rör samordning av och medelstilldelning till bo-lagen. Av moderbolagets kapital torde ca komma att användas för att teckna aktier i de regionala bolagen. Moderbolaget äger huvuddelen av aktierna i de regionala bolagen och utser majoriteten av bolagens styrelser. Landsting, kommuner och andra intresserade organ erbjuds att bli delägare i bolagen och att utse övriga ledamö- ter. Utredarens förslag: Överensstämmer i stort med regeringens förslag vad gäller den strukturella uppbyggnaden. De regionala bolagen förutsätts dock vara klart färre än de nuvarande utvecklings- fonderna. Vidare anser utredaren att landstingen inte bör vara delägare i de regionala bolagen. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, särskilt regionala organ, för-ordar att stiftelseformen behålls. Man pekar bl.a. på att praktiska skäl ta-lar för att behålla nuvarande organisationsform och att den funge-rat väl. Andra instanser har inte redovisat invändningar mot utredarens bedömning att aktiebolagsformen är mer lämpad för denna typ av verk-samhet. Flertalet instanser välkomnar ett engagemang av näringslivet i verksamheten. Några organ förordar att Industri- och nyföretagarfonden blir moderenhet till de regionala bolagen och att dessa även får fatta beslut om lån m.m. för denna fonds räkning. Flertalet remissinstanser framhåller vikten av att verksamheten även fortsättningsvis bedrivs genom ett organ i varje län. , och ser helst en organisation med ett begränsat antal regionala enheter. Skälen för regeringens förslag: Såväl utredaren som remissinstanserna har påpekat vikten av att verksamheten bedrivs geografiskt nära de fö-retag som berörs. Det är väsentligt att de organ som skall arbeta med att utveckla små och medelstora företag dels är lokaliserade nära målgrupps- företagen och har ett förgrenat kontorsnät, dels har god förankring hos berörda företag och deras företrädare. Vidare är det viktigt att organisa- tionen kännetecknas av flexibilitet och medger att verksamheten i de olika regionerna kan samordnas efter vissa riktlinjer. På så sätt kan en hög effektivitet uppnås i hela organisationen. De aktiviteter som ge-nomförs skall anpassas till statsmakternas övergripande mål. Utredaren har visat att en brist med de hittillsvarande utvecklingsfon-derna har varit en alltför svag förankring i näringslivet. Vidare har utre-daren belyst problemen med att staten som huvudman har haft ett mycket begränsat inflytande över den löpande verksamheten. Det har minskat möjligheterna att bedriva vissa riktade statliga insatser för små och medelstora företag i samma omfattning i alla län. Utvecklingsfonderna ersätts av regionala aktiebolag Utvecklingsfonderna är som förut nämnts organisera- de som stiftelser. Ut-redaren förordar att aktiebolagsformen väljs. Regeringen har beslutat att lämna en proposition till med förslag till ny lag om stiftelser (prop. 1993/94:9). upp-kommer enligt förslaget genom att en stiftare avsätter en förmögenhet för ett varaktigt ändamål. Stiftaren eller stiftelsens styrelse/förvaltare har där-efter endast små möjligheter att förändra verksamhetens inriktning eller att omstrukturera organisationen. En eventuell anpassning av kapitalet försvåras om verksamheten bedrivs i stiftelseform. Detta innebär att stiftelseformen inte lämpar sig för operativ näringspolitisk verksamhet av det slag som utvecklingsfonderna bedriver. Det är rimligt att staten som finansiär har möjligheter att påverka inriktningen av arbetet hos de regionala organen och anpassa den efter förändrade behov av näringspolitiska insatser. Det skall naturligtvis ske i samverkan med övriga delägare. Formellt bör de stiftelser som utvecklingsfonderna utgör upphöra, var-vid verksam- heten i allt väsentligt tas över av regionala aktiebolag. I ett gemensamt yttrande från bl.a. landstingen i och län framhålls att verksamheten eventuellt kan vara gemensam för hela . Det är även tänkbart att en sammanslagning av två eller flera bolag kan ske på förslag från berörda regioner. Vid utform-ningen av ett sådant samarbete över läns- gränserna rörande t.ex. näringspolitisk verksamhet bör hänsyn tas till arbetet i den s.k. Regionbe- red-ningen (C 1993:06). Regeringen avser att senast säga upp avtalen om ut-vecklingsfonderna med landstingen och berörda kommuner i syfte att möjliggöra att verksamheten per tas över av de nya bola-gen och stiftelserna därefter avvecklas. Som tidigare nämnts (avsnitt 4.3) finns i utvecklingsfondernas stadgar föreskriften att såvida stiftelserna upphör med sin verksamhet skall deras överskjutande tillgångar delas mellan huvudmännen i förhållande till vad de tillskjutit för verksamheten. Det innebär att en övervägande del av fondernas förmögenhet kommer att återgå till staten. De regionala bolagen bör ägas och styrelserna utses av dels ett centralt moderbolag, som bildas av staten i samverkan med näringslivets orga-nisa- tioner (se nedan), dels de landsting och kommuner eller andra organisationer som önskar medverka, på de nya villkor som beslutar om. Staten kommer att tillhandahålla merparten av resurserna, inte minst för finansieringsverksamheten. Moderbolaget bör vidare till-skjuta huvuddelen av aktiekapitalet. Ett villkor för att bolagen inte skall räknas som kreditmarknadsbolag (se bl.a. avsnitt 9) är att staten äger hu-vuddelen av aktierna. Eftersom staten via moderbolaget kommer att äga majoriteten av aktierna i samtliga regionala bolag, kommer moderbolaget att kunna utse majoriteten av bolagens styrelseledamöter och därmed kun-na kontrollera valet av ordföranden. Övriga intressenter kommer i kraft av sitt ägande att kunna utse resterande ledamöter. Ledamöterna i bolagens styrelser bör till över- vägande del bestå av akti-va företagare eller andra personer med gedigen kunskap från näringslivet, främst i den egna regionen men även i andra delar av landet. Landstingen får normalt ett betydande inflytande över verksamheten, till följd av sitt ägande och därmed sina styrelseplatser samt sin fortlöpande medverkan i finansieringen av bolagens verksamhet. De riktlinjer som lämnas i denna proposition och som rör verksamhetens mål och de regionala organens roll och uppgifter bör återspeglas i deras bolagsordningar. Det ankommer på regeringen att avtala med representanter för bl.a. be-rörda landsting och kommuner rörande principer för den fortsatta verk-samheten, däribland hur ägandet av de regionala bolagen skall fördelas. Det samlade aktiekapital som ägarna bör sätta in i de regionala bolagen beräknas uppgå till i storleksordningen . En ambition bör vara att bildandet av aktiebolag genomförs under vå-ren 1994 och att verksamhet och tillgångar överförs till bolagen per . En lämplig väg att uppnå detta kan vara att de nuvarande stiftelserna bildar bolag och överför tillgångar och verksamhet till dessa, varefter aktierna i bolagen skiftas ut till de blivande ägarna. Regeringen räknar med att utvecklingsfonderna i stiftelseform lever kvar efter det att bolagen börjat verka, för att avveckla vissa enga-gemang, såsom exempelvis hyres- och anställningskontrakt som inte tas över av de nya bolagen. För detta ändamål kan krävas vissa extraordinära resurser, som bör tillhandahållas av de nuvarande huvudmännen. Sta-tens andel av dessa kostnader bör täckas med i första hand en del av det kapital för fondernas finansieringsverksamhet som återgår till staten och ställas till moderbolagets förfogande. Regeringen återkommer i budgetpropositionen 1994 till frågan rörande såväl sådana resurser som medel för bolagens löpande drift. Regeringen avser att tillsätta en organisation- skommitté med företrädare för berörda parter för att förbereda och genomföra ombildning-en. Kommittén skall förbereda bildandet av den nya bolagsstrukturen, inkl. utkast till bolagsordningar, och överföringen av fondernas verk-samhet till bolagen. Vidare kan kommittén vid behov biträda vid den for-mella avvecklingen av stiftelserna. Regeringen räknar med att en majo-ritet av stiftelsernas personal kan erbjudas anställning i de nya bolagen. De regionala bolagen kommer liksom utvecklingsfonderna att handha myndighetsutövning när det gäller finansieringsverksamheten, eftersom finansieringen kan ha karaktär av viss förmån. Att överlämna myndighetsutövning till ett enskilt organ kräver stöd i lag. Ett sådant lagstöd finns beträffande utvecklingsfonderna i särskild lag (SFS 1978:19). Förslag till en motsvarande lag för de regionala utvecklingsbolagen läggs nu fram (se även avsnitt 9). Staten bör i samverkan med näringslivets organisationer bilda ett aktie-bolag med uppgift att bl.a. äga och samordna de regionala bolagen. Mo-derbolagets allmänna inriktning skall vara att verka för företagsutveckling, i första hand bland små och medelstora företag. Särskilt bör bolaget uppmärksamma behovet av information, rådgivning och finansiering. Det bör bl.a. kunna bidra till att utveckla kapitalmarknaden för små och medelstora företag. Dessutom skall bolaget fullgöra uppgifter som moderbolag för de re-gionala utvecklingsbolagen. Huvuduppgiften blir att i samverkan med övriga delägare driva den regionala organisationen, så att uppställda verksamhetsmål på ett effektivt sätt uppnås. Moderbolaget skall därvid - ge de regionala bolagen central service och i övrigt fullgöra samordningsfunktioner, - genom gemensamma projekt m.m. se till att rådgivnings- och utbild-ningsverksamheten successivt utvecklas, - förvalta det statliga kapital med vilket de regionala bolagen bedriversin finans- ieringsverksamhet samt fördela ramar till bolagen (se avsnitt6), - utse en majoritet av varje regionalt bolags styrelse, - äga och förvalta vissa aktier i för- valtningsaktiebolagen (se avsnitt 8). Moderbolaget tillförs, förutom aktierna i och , ett kapital i storleksordningen av staten i samband med att medel återbetalas av utvecklingsfonderna (se avsnitt 6). Näringslivets organisationer förutsätts medverka aktivt i bildandet av den nya strukturen. Moderbolaget bör ledas av en styrelse som utses av regeringen och nä-ringslivet. Ledamöterna bör representera en bred kompetens från bl.a. näringslivet och näringspolitiken. Det ankommer på regeringen att i sam-råd med berörda organisationer fastställa lämplig bolagsordning för bola-get och därvid bl.a. reglera hur styrelsen skall utses. Vissa remissinstanser har väckt frågan om Industri- och nyföretagarfonden skulle kunna utgöra moderenhet till de nya bolagen samt om dessa skulle kunna fatta beslut om bl.a. nyföretagarlån för fondens räkning. Fonden arbetar med ett stort antal enskilda ärenden om lån m.m, som be-reds av olika regionala organ, främst utvecklingsfonder, handelskammare och nyföretagarcentra. Verksamheten fungerar väl. Det skulle innebära ett väsentligt avsteg att lägga på fonden nya uppgifter som huvudman för en regional organisation. Industri- och nyföretagarfonden nybildades och bör nu få verka utan ingrepp i organisation och verksamhet. Med dagens system uppnås en eftersträvansvärd mångsidighet i bl.a. verksamheten med nyföretagarlån, som medlen fördelas i enlighet med dels efterfrågan i landet som helhet, dels enhetliga kriterier. Dessutom finns ett egenvärde i att ha flera organ av begränsad storlek - både centrala och regionala - som oberoende av varandra fattar beslut i enskilda ärenden. En sådan mångfald kan bidra till en effektivitet i verksamheten. Det hind-rar inte att samarbete mellan de olika organen bör kunna stimuleras, exempelvis genom viss personalunion i styrelserna för fonden och det nya moderbolaget. Den föreslagna ordningen innebär att moderbolaget behöver ha vissa kansliresurser. Både i samband med medelstilldelning och i övrigt krävs en aktiv samordning och uppföljning av hur dotterbolagen arbetar. Det är viktigt att moderbolaget medverkar till en administrativ för-enkling och samordning av de regionala bolagen. Det kan gälla ekonomisystem och redovisning såväl som underlag för information om verksamheten m.m. Initiativ till sådan samordning bör i regel komma från den regionala nivån. Moderbolaget skall dessutom följa de regionala bolagens verksamhet och rapportera till staten bl.a. om finansieringsverksamheten bedrivs i en-lighet med statsmakternas intentioner. I det sammanhanget kan det bli ak-tuellt att göra justeringar när det gäller den regionala fördelningen av medel för finansieringsverksam- heten. Slutligen skall moderbolaget på bästa möjliga sätt förvalta dels sitt eget kapital, däribland aktierna i för-valtningsaktiebolagen (se avsnitt 8), dels de statliga medel som skall användas av de regionala bolagen för att delta i riskfylld finan-siering av småföretag. Det ankommer på moderbolagets styrelse att avgöra kansliets storlek och kompetensinriktning. Kansliets verksamhet bekostas med medel från avkastningen av kapitalet, inklusive aktierna i och (se avsnitt 8). De regionala utvecklingsfonderna är befriade från inkomstskatt. I likhet med utvecklingsfonderna kommer de planerade bolagen inte att ha vinstsyfte utan i stället vara beroende av löpande tillskott från det all-männa för sin näringspolitiska verksamhet. Det är då inte meningsfullt att inkomstbeskatta dem. Detsamma gäller moderbolaget och de föreslagna nya stiftelserna för samverkan mellan näringslivet och universitet/ högskolor (jfr. avsnitt 8). Regeringen avser att senare återkomma till med förslag om att såväl berörda stiftelser som moderbolaget och de regionala bolagen blir befriade från inkomstskatt. Enligt reglerna i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag, som av-ses träda i kraft med , skulle de regionala bolagen bli att betrakta som kreditmarknadsbolag och därmed underkastade bl.a. krav på minsta kapital och kapitaltäckning samt vissa be- gränsningar av verksamheten. Om verksamheten organiseras så, att medel för finansie-ringsverksamheten tillförs de regionala bolagen genom utlåning från mo-derbolaget, skulle också moderbolaget omfattas av lagen. En sådan ord-ning är inte påkallad när det gäller bolag med den typ av samhällsupp-gifter under direkt ledning av staten som det här är fråga om. Regering-en föreslår därför en ändring i kreditmarknadsbolagslagen som innebär att den finansieringsverksamhet som skall bedrivas av de nya bolagen fal-ler utanför lagens tillståndskrav. (Lagändringar behandlas närmare i av-snitt 9.) 5.4 Resurser för rådgivningstjänster m.m. Regeringens bedömning: Det nya moderbolaget bör för statens räk-ning finansiera tjänster som utförs av de regionala bolagen och even-tuella andra organ vad gäller rådgivning m.m. till små och medelstora företag. Staten genom () bör förse moderbolaget med medel för att finansiera verksamheten hos de regionala bolagen och för att betala rådgivningsinsatser m.m. av and-ra organ. Verket bör också svara för vissa centrala uppgifter på småföretagsområdet, såsom samordning av medverkan i EG:s småföre- tagsprogram m.m. Utredarens bedömning: Utredaren förordar att upphandlar rådgivningstjänsterna direkt hos de regionala bolagen. Remissinstanserna: Flera av utvecklingsfonderna anser att ett centralt organ bör skapas med uppgift att bl.a. kanalisera det statliga anslaget. Huvuddelen av länsstyrelserna framhåller att upphandling bör ske av länsstyrelserna i respektive län. menar att det är nödvändigt att beställarrollen och den administrativa rollen samordnas om den statliga styrningen skall bli effektiv. Vidare framhåller verket att upphandlingsförfarandet är mycket resurskrävande och att det i vissa regioner inte finns några privata alternativ för upphandling. Skälen för regeringens bedömning: disponeras anslaget Småföretagsutveckling av , som även svarar för medelstilldelningen till de regionala utvecklingsfonderna. är regeringens organ för att på central nivå verkställa vä-sentliga delar av småföretagspo- litiken. Det är därför naturligt att även i fortsättningen spelar en viktig roll på detta område. I fortsättningen bör till det nya moderbolaget föra över medel för att driva bolagen samt upphandla tjänster från de andra organ i vissa län som anses lämpade att genomföra delar av den statliga riktade småföretagspolitiken. Det är regeringens avsikt att skall föra över en betydande del av anslaget till moderbolaget för fördelning till de regionala organen. En ordning där medlen till bolagen kanaliseras via länsstyrelserna skul-le kunna innebära alltför många aktörer med oklara roller som följd. Dessutom förutsätter regeringen att det goda informella samarbetet mel-lan länsstyrelserna och utvecklings- fonderna kommer att fortsätta även i den nya organisationsstrukturen. Vidare förutsätts att länsstyrelserna lik-som lägger ut uppdrag till de expertorgan som finns i regionerna när det gäller frågor om företagsutveckling. Det gäller inte minst de nya bolagen. Moderbolaget bör samråda med om inrikt- ningen av de riktade åtgärderna och därefter ta ställning till de förslag som kommit in från olika län samt svara för tilldelningen av medel. Länsstyrelserna svarar enligt sin instruktion för bl.a. frågor om näringslivsutvecklingen i respek-tive län. Det ankommer på såväl som de regionala bolagen att samråda med länsstyrelserna om den statliga regionala näringspolitiken. När det gäller rådgivning till nyföretagare finns en rad organisationer som har bildats på privat initiativ och huvudsakligen är finansierade med privat kapital. Det är enligt regeringens mening väsentligt att sådana or-gan kan utnyttjas i arbetet med information och rådgivning till nyföretagare. Det bör kunna ske genom att får i uppgift att aktivt verka för att även andra aktörer än de regionala bolagen får rimliga möjligheter att verka på nyföretagarområdet. Även de regionala bolagen bör kunna lägga ut uppgifter på sådana organ (jfr. Dessutom bör ha kvar uppgiften att samordna vissa projekt på småföretagsområdet.