prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Slaktkroppar med minste köttighet stämplasföljdaktiigen med P. Genom an övergick tillköttklassificering enligt EUROP-sysiemel, som används inom EU, har de svenskaklassificeringsföre-skriftema recfantill stor del anpassats till . har följaktiigen intebegärt något undanteg från i mecUemskapsförhandlingar-na utan målsättningen är att återstående mindreanpassningar skall göras senast isamband med ett eventuellt EU-medlemskap. De förändringar av system som därvid behövs innebär ihuvudsak art uttäkningen av kötiprocentför svinslakdcroppar cxh graderingen av skalan vid fettgrappering av slaktkroppar anpassastill EG:s system. Vidare mäste konfrollen av körtklassificeringenintensifieras. 1994/95:19 Bilaga 9 5.4 Frågor om växtskydd och växtodling 5.4.1 Allmänt Regeringensbedömning: Vid ett EU-medlemskap mäste gränskonfrollen vid handel med andra medlemsstater upphöra. När det gäller skyddet mot växtskadegörare kommer konfrollen ihuvudsak att ske på produktionsplatsen.En sådan förändring förväntas emellertid inte påverkaväxlskyddssituationen i . Huvuddelen av om utsäde omfattes avEES-avtelet. Ett medlemskap innebärdärför inte några förändringar av betydelse i förhållande tiU vad somredan gäller. Växtskyddsområdet eller det fytosanilära områdetomfatter tvä delar, nämligenväxtskyddsbestämmelsema cxh bestämmelseraa om växtcxUing. Till de senare hör dels bestämmelser om utsäde, delsbestemmelser om användning avgentekniskt mcxUfierat växtmaterial. Regelverket inom växtskyddsområdet har som gemensam nämnare art säkerställa enproduktion fri frän allvarliga växtskadegörare.Spridning av sådana skadegörare liksom användning av utsäde av dålig kvalitet kan orsaka jordbraket storaförluster. Växtskyddslag-stiflningenutgör granden för de åtgärder som kan tillgripas för att bekämpa viras,bakterier, svampar cxh skadedjur som angriper växter. Lagstiftningen om utsädesyftar till all tillförsäkra cxllama utsäde av gcxl kvalitet. Med god kvditetmenas bl.a. att utsädet skdl vara sonäkta, sortrent, ha en tillfredssfal-landegrobarhet och vara frin fin sjukdomar. EES-avtdet omfattar EG:s bestämmelserom.växtcxUing, dvs. enligt den nyssbeskrivna indelningen områdena utsäde cxh gentekniskt mocUfierat växtmaterial. Beträffande en anpassning av de svenskaväxlskyddsbestemmelser-na till EG:smotsvarande bestämmelser har och EG enats om en gemensam förklaring i ämnet som innebär anEG-kommissionen kommer att konsultera EFTA-statema i samband med att manframlägger lagstifmingsförslag införministerrådet Det föratsätts också i avtalet an EFFA-stetema kommer all kunna anslute sig till åtminstone huvuddelen avlagstifmingen pä växtskyddsområdet.Det är sannolUct att de berörcfa direktiven kommer att förhandlas in i . EG:s nyaomarbetade växtskyddsbestäm-melsersom dltså tillkommit för att se till att handel kan bedrivas över gränsernaUten hinder från är bl.a. direktivet 91/683/EEG. Direktivet är en änd-ring av direktivet 77/93/EEG omskyddsåtgärder mot införande igemenskapen av skadegörare pä växter eller växtprodukter cxh mot derasspridning inom gemenskapen. Den rättsakten som innebär att enhetUga inför- selbestämmelser för växter cxh växtprodukter utarbetedes inom EG är denvUc- Prop. 1994/95:19 tigaste pä området Bilaga9 Enligt EES-avtdet är bestämmelsema om gränskontrolli de rättsakter som hör till växtskyddsområdet inte tUlämpliga. Detta innebäratt fram till ett eventuellt EU-mecUemskap kan behälla sinagränskonfroller. EES-avtdet omfattarinte heller rättsaktemas bestämmelser om förhällandet tUl tredjeland. EU:sväxlskyddsreglering är inriktad pä att förhindra införsel cxh spridning inom EU av skadegörare som inte finns etebleradeinom Unionen. Bestämmelsema harsamma grunddrag som i andra länder inkl. . Syftet är all förhindra skördebortfdl och öka jordbrakétsprcxluktiviiei. Ändringama i huvuddirektivetpå växtskyddsområdet 77/93/EEG frädde i kraft . beslut om en ny gemensam växtskyddssöategiinnebär att EG har en gemensammarknad ulan gränskonfroller mellan medlemsländema i fräga om växter cxh växtprodukter. Direktivet rörskyddsåtgärder mot införande i medlemsstetemaav skadegörare pä växter eller växtprodukter frän andra mecUemsländer ellericke-mecUemsländer. Den nya regleringen innebär att det är möjligt för medlemsstatema att ha egnaväxtskyddsbestämmelser. Alla bestämmelser om sundhetskrav för växter cxhväxtprcxlukter skall i fortsättningen fastställas pä gemenskapsnivå. I bilagoma till direktivet anges de skadegöraresom inte får förekomma på växter cxh växtprodukter som utbjuds till fönäljninginom gemenskapen. Import av vissaväxter cxh växtprcxlukter till EG förbjuds också eftersom man erfarenhetsmässigt vet att vissa allvarligaskadegörare som kan vara svåra art upptäckaär förknippade med dessa växter eller växtprodukter. För import av vissa växter cxh växtprcxlukter gällerrestriktioner av olika slag. För import av vissa virkesslag krävs t.ex. attexportören kan visa att viss behandling är utförd t.ex. barkning ellervärmebehandling mot skadegörare. Vissa typer av växter cxh växtprcxlukter skallenligt direktivet genomgå en växlskyddsinspektionför att frihet frän de i cUrektiven angivna skadegörama skall kunna fastställas. De fleste typer av växtprcxluktersom skall användas cUrekt, t.ex.tomater cxh snittblommor, konfroUeras dock inte. De växter cxh växtprcxluktersom omfattas av den obligatoriska konfrollen är olUca typer av uppförökningsmalerid (sticklingar cxh småplantor)samt vissa färdigvaror med specielltintresse frän växtskyddssynpunkt inom vissa områden inom gemenskapen, såsomvirke och vissa plantskolealster. Dessa typer av produkter har sä stor betydelse för folkhushållet att detanses viktigt att ställa speciellt härda krav pä produktema frånsundheissynpunkt. För alt den gemensamma marknaden skall fungera ärdet inte längre tillätet all konfrollera växtema cxh växlproduktemas sundhetvid gränsen när handel sker mellanmedlemsländer. Konfrollen kommer i stället i huvudsak all ske ute i cxiUngama av den exporterande medlemsstatens växtskyddsmyndighet.Prop. 1994/95:19 Syftet är attåstadkomma fri rörlighet för växter och växnnaterial cxh samti- Bilaga 9 digt uppränhåUa en hög växiskyddsstendard. Sammaregler cxh samma växt-skyddsstendardgäller för handel såväl mellan som inom medlemssteter. Ansvaret för kontrollen av produkten åvilar alltsåden nationella växtskyddsmyn-digheten. Importlandet har möjUghet till vissstickprovskonfroll i handelsledet enligt ett specieUt kommissionsdirektiv. Inom ramen för huvuddirektivet finns möjlighet förett enskilt mecUems-land an efter godkännande av kommissionen förklara delar avsitt territorium som "skyddadzon" i fräga om vissa allvarliga skadegörare. Pä sä sätt kan man te hänsyn tUl att förekomsten av skadegörarekan variera högst avsevärt inomunionen bercxnde pä olika ocUings- cxh klimalföraisätlningar. Del rör sig omskadegörare som finns inom gemenskapen men som av olika anledningar saknas pä den plats eller inom den regionsom den skyddade zonen avser. Vidinförsel till en skyddad zon kan en köpare ställa sfrängare krav på säljarenmed avseende på den speciella skadegöraren. En föratsätming för att ett omräde skall få status som skyddad zon är attmedlemslandet kan dokumentera artområdet är fritt från en viss skadegörare eller an landet i fråga genomfören bekämpningsprogram. För de växter cxh växtprodukter som enligtdirektivet är underkastade en prcxJuktionskonfrollskall ett s.k. växlpass utfärdas. Produkten skall inte längre åtföljas av del sundheiscertifikai för växtersom annars används vid intemationellhandel. I stället skall prcxlukten vara försedd med en växlpass, dvs. en särskild märkning som säkerställer dess friarörlighet i hela gemenskapen. Växlpassutfärdas av en nationell växtskyddsmyndighet eller under dess konfroll av del prcxiucerande företaget. Genomväxtpasset garanteras att växten ellerväxiprcxlukien är fri frän de i direktivet angivna skadegörama. Växtpasset innebär all produkten fritt kan distribuerasinom gemenskapen. Passet skallåtfölja prcxlukten vid alla förflyttningar. De odlare vars prcxluktion skall genomgå en prcxJuktionskonfroll för att växlpassskall kunna utfärdas mäste vararegistrerade i ett officiellt register för att möjliggöra en identifiering avde sålda prcxluktema. Om det senarefrots konfrollåtgärderaa skulle visa sig att försändelsen är smittad med skadegörare som omfattas av direktivet finnsdet genom växtpasset en möjlighet att spåra materialets ursprang för att vidtabekämpningsätgärder. Vid import avväxter till EG kan det medföljande sund-hetscertifikatel omvancUas till en växtpass under föratsätming attkontrollresul-telel är tillfredssteUande. Genom omvancUingen till växtpasssäkerstells fri rörlighet för importerade prcxlukter på samma sän som gällerför gemenskapsprodukter. En viktig del i systemet är en gemensamöverstatlig växiskyddsmyncUghet, ettväxiskyddsinspekiorat, vars främsta syfte är art skapa förfroende mellan mecUemsstetemas växlskyddsmyncUgheter cxh se tillatt varje mecUemsland till-lämpardirektivet som det är avsett. Inspektoraiet skall medverka till an de nationella kontttiUema blir likvärdiga txh attgränskonfrollen gentemot fredjeland är enhetiig. För att förbätfra effektiviteten av gemenskapensväxtskyddsordning inom Prop. 1994/95:19 den inre marknaden avser kommissionen att utarbeta en handbok omväxt- Bilaga 9 skyddsförfarandet inom gemenskapen. För vissa särskilt besvärliga skadegörare påprcxlukter som är av stor betydelse för folkhushället finns speciellakonirollcUrektiv med bestämmelser om bekämpningav skadegörama. Dit hör direktiven om bekämpning av potatiskräfta, 69/464/EEG, om bekämpning avpotatiscystnematod, 69/456/EEG, cxh om bekämpning av ljus ringröte,93/85/EEG. Anpassning av de svenska reglerna om växtskydd Densvenska växtskyddslagstifmingen har till ändamål att hindra införsel avväxtskadegörare till cxh deras spridning inom landet. Lagstiftningen hardärmed samma syfte som EG:s motsvarande regler. Växtskyddslagen (1972:318) utgör stöd för deåtgärder som samhället kan vidta föralt bekämpa farliga växtskadegörare. I växtskyddsförordningen (1993:383) anges de särskilt farligaväxtskadegörare som får bekämpas med stödav lagen. Även om det finns lUcheter mellan den svenska växtskyddslagstifmingencxh på området är en viss anpassning nödvändig. En anpassning krävs antingen som en följd avart direktiv /93/EEG med ändringarblir en del av eller att blir medlem i EU. TUlämpningen av växtskyddslagen har i förste handsyftat till an bekämpa en befintligskadegörare cxh art hindra spridning från ett område där en viss skadegörarefinns. EU:s lagstifming föratsärter att det kan bedrivas ett förebyggande inventeringsarbete avseende allvarligaskadegörare. Ett sådant arbete är nödvändigtför att fastställa frihet från vissa skadegörare och därmed kunna hävcfa det berärtigade i art en omräde förklarassom skydcfad zon. Växtskydds-lagens bemyncUgande att föreskriva olUcabekämpningsåtgärder bör därför vidgastill att gälla ätgärder som går ut på att kartlägga och konfrollera växtskadegörare. Förordningen (1975:994) om införsel av växter m.m.syftar till att förebygga all det förs in växtskadegörare till landet som kanvålla allvarliga skador på svenska odlingar eller växtprcxlukter som lagras ilandet. Till förordningen är fogad en bilaga som anger att vissa växter cxhväxter angripna av vissa växtskadegörareinte får föras in i landet. Förordningen måste anpassas till . En viktig säcfan anpassning är attsamdiga generella importförbud gentemot EU-ländema mäste tas bort. Detta är enföljd av att det är möjUgtför mecUemsstetema att ha egna särskilda växtskyddsbestämmelser vid införsel till deras territorier av växter cxhväxtprcxlukter med ursprang i andra medlemssteter.Förordningens bilagor bör också ges samma smiktur som bilagoma tilldirektivet 77/93/EEG. I förordningen (1977:945) om trädgårdsväxterssundhet, sortäkthet cxh kvaUtetfinns regler som syftar till att sådana växter inte sduhålls yrkesmässigteller säljs om inte växtema uppfyller vissa fordringar i dessa avseenden. fanns i tvingande bestämmelser omväxters sundhet bara i frågaom vedartade plantskoleväxter, hdlon- och jordgubbsplantor. Som en Prop.1994/95:19 anpassning tiU EG:sregler har förordningens tillämpningsområde vidgats till Bilaga 9 att gälla cxksä andra frädgärdsväxter än de nyssangivna. De krav som ställs uppgäller numera cxksä dia som prcxlucerar i regelverket specificerade växter,inte som ticUgare bara plantskoleföreteg. Utgångspunkteni de svenska förhancUingama har varit att inte försämra växt-skyddsstandarden i landet. Del synsätt somdirektivet 77/93/EEG ger uttryck för,konfroll pä produktionsplatsen av framför dit förökningsmaterid, har ansettsligga i Unje med en önskvärd utveckling i . Under förhancUingama har det förts fram krav påatt skall erkännas som skydcfad zon för sex olika skadegörare som ärdlmänt förekommande inom EU men somfrots goda föratsättningar för etablering i aningen inte förekommer i landet eUer är föremål fören utromingskampanj. Dessa ärRizomania (viras), Bronsfläcksjuka (viras), Bemisia (Mjöllus), Amerikanskminerarfluga, Koloradoskalbagge och Rofröte (svamp). EU har accepterat krav befräffandeBronsfläcksjuka, Bemisia cxh Rizomania.Beträffande Koloradoskdbagge har cxh samt cxh erkänts som skyddad zon.För Rofröta anser EG att ett tillräckligt skydd finns genom marknads- ochcertifieringsdircktivet 92/33 EEG. Befräffande den Amerikanska minerarfluganhar inte vidhållit sill krav all fä stams som skyddad zon. I fråga om de tre tidigare nämnda bekämpningsduektivenför potatis, dvs. direktiven om potetiskräfta, potatiscystnematod cxh ljusringröte, har fört fram kravpä övergångspericxler för att kunna införliva direktiven i svensk rätt. Vidare har begärt undantagfrän bestämmelsema om odlingsförbudvid konstaterad potatiskräfte för att kunna upprätthålla prcxiuktionen med resistent material. 1 fräga om förekomstav potatiscystnematod har Sverigekrävt att fä fortsätta att cxUa sorter som är mottagliga förpotatiscysme-matcxl på mark med låg sjukdomsförekomst. Genom att alterneramellan mol-tegliga och resistentasorter cxh därmed inte ensicUgt använda en eller tvä sorter, kan man förhindraan sjukdomen ökar. Altemativet är att bekämpa potetis-cysmematcxlen pä kemiskväg eller att införa cxUingsförbud. EU har accepterat kraven på viss övergångstid föratt införliva bekämpningsdirektiveni svensk rätt. I fräga om de svenska kraven att få odla kräftresistente sorter på mark smittad med potatiskräfta cxhatt få altemera mellan sorter som är resistena resp. mottagliga förpotaiiscysinematcxl har fått en tvåårig övergångsperiod i awakten på att direktiven ses över. Konsekvenserav ett medlemskap Prop.1994/95:19 Bilaga 9 En anpassning ull kanväntas ske recfan inom Om sä blir fallet blir genom avtaletbundet till om växtskydd med det undantaget att har rättatt tills vidare upprätthälla sinnuvarande kontroll vid gränsen vid import av växter cxh växtprodukterfrån bäde EES-länder cxh tredjeland. Under dia förhållanden kan en bundenhet tUl EG:sväxtskyddsbestämmelser inte vänteslecfa till några avgörande förändringar för svenskt växtskydd. En skillnad ärdock att mer än de nuvarande svenska är inriktede pä förebyggande ätgärder. mnebäratt konfrollen av frihet från skadegörareinriktes pä utgångsmaieridet för vidare produktion, dvs. utsädes-potatis, sticklingar cxh småplantor. Dennainriktning stämmer överens med denutveckling av växtskyddet som eftersfrävas i . Ett mecUemskap får dcxk den betydelsefuUakonsekvensen an växtskydds-konfrolleni huvudsak utförs pä produktionsplatsen cxh inte vid gränsen vid handel med växter cxh växtprodukter inomgemenskapen. Den nuvarande fysiskakonfrollen av sädana växter cxh växtprcxlukter som görs av växiinspek-törer i , , och Malmökommer därmed att upphöra. Som nämnts blir dcxk en viss stickprovskonfrollfortfarande tillåten. Den ordning som tillämpas inom EG efter förverkligandetav den inre marknaden kan ge etteffektivare växtskydd än en konfroll vid nationsgränserna. Den obligatoriska kontrollen päprcxluktionsplatsen kan föratsättas innebära en mera heltäckande konfroll än en stickprovskonfroll vid ennationsgräns. En framgångsrikväxtskyddskonfroll av produktionen föratsärter att medlemsländema har tillgång till snabb cxhgemensam information om förekomstenav skadegörare. En vUctigt redskap för ett såcfant informationsutbyte ärEG:s datebas . FärcUgvaror med undanteg för ciirasfnikter kommeri princip inte längre att bliföremål för nägon växtskyddskonfroll. kan innebära en viss risk för attskadegörare som finns i cenfrda men som saknas i kommer att kunna spridas till den svenskaväxthusproduktionen. Ett stort ansvar föran motverka denna risk kommer att vila på de enskilda importörema cxh producentema. Den inre marknadens fullbordande innebär attprcxlukter med ursprang i fredjeland i princip endast konfroUeras vid en gemenskapsgränsdä de införs tiU gemenskapen. Enmedemskap kan innebära an gränskontrollen i förhällande ull trcdjeland behöver förstärkas. Konttollenkan i vissa fdl komma att omfatta fler produkter cxh skadegörare. bliren följd av art gränskonttollen mot fredjeland skaU utgöra ett skydd för heladen gemensamma marknaden. Liksomhittills bör tullen svara för denna konfroll i samverkan med svenska växtinspekiörer. Sammanfattningsvis kan det konstateras att eltmedlemskap i inte bör leda till nägon försämring av växtskyddet iSverige. 5.4.3 Växtodling - utsäde Prop.1994/95:19 Bilaga 9 EG.sregler om utsade Utsädesregleringeninom EG omfattes av EES-avtelet. Regleringen syftar till att tillförsäkra marknaden utsäde av gcxlkvalitet cxh ge köpama upplysning omutsädet I begreppet kvditet Ugger även an utsädet skdl vara fritt frän växtskadegörare. För all utsäde skdl fä säljas inom EU ställs kravpå officiell certifiering, dvs. attutsädet godkänts efter en kvditetsundersökning. Kravet pä certifiering gäller utsäde för såväl lantbraksväxter somköksväxier. Bestämmelsema finns idirektiven /400/EEG, 66/401/EEG, 66/402/EEG, 66/403 EEG, 69/208/EEGoch 70/458/EEG. Vidare krävs för art utsäde skall fä certifierascxh därmed fä säljas an sorten i fråga finns intagen pä EG:s gemensammasortlista eUer pä en nationell sortlista (direktiv /457/EEG och70/458/EEG). När det gäller förekomst av flyghavre i utsädeger direktivet 74/268/EEG enskilda länder en möjlighet att ha sttängare reglerän vad som annars gäller inom EU. Anpassning av de svenska reglerna EG:suisädesbesiämmelser omfattas som nämnts av . De svenskauisädesbestemmelsema finns i ulsädeslagen (1976:298), utsädesförordningen(1993:1375) cxh i föreskrifter. Utsädeslagen har ändrats genomtvä rikscfagsbeslut och därigenom anpassats till (prop. 1992/ 93:119, bet 1992/93:JoU6, rskr. 1992/93:101 ochprop. 1993/94:203, bet. 1993/94:UU23,rskr. 1993/94:367). Ändringama innebär i huvudsak att lagens terminologi anpassats till vad som gällerinom EG, att bestämmelsema omväxtförädlingsavgift tagits bort, att lagens regler om export EG-anpassats ochatt lagstöd införts för krav på joumalföring. Häratöver har regeringen besluteten ny EG-anpassad utsädesförordning. De mest omfattande förändringama har emellertid skett genom attJordbruksverket utfärtfai ert antd nya kungörelser. Som framgår av den följande redovisningen avutfallet av medlemskapsförhandlingamakvarstår efter den anpassning som genomförts vissa övergångsvisa skillnader mellan den svenskautsädeskonfrollen och EG:s utsädeskon-froll. Desvenska kriteriema för intagning på sortlista för lantbruks- cxh frädgärdsväxter överensstämmer med EG:s. För vissa sorterkan det dock behöva göras en fömyadprovning för sortbeskrivning. I EG:s gemensamma sortlista över lantbraksväxter är potatissorten UlsterChieftain upptagen. sorten inte godkänd för certifiering pä grand av art den kan producerahöga Prop. 1994/95:19 halter av giftiga glykoaUcaloider. När det gäller de nämncfacertifieringsdirektiven för sfråsäd och oljeväxter, dvs. direktiven /402/EEGcxh 69/208/EEG, har krävt att få slippa införa certifleringssystem förväxter som normalt inte cxUas i , t.ex. bomuU och jordnötter. har ocksä begärt att få behållasina sfrängare krav i fråga omflyghavre i sfråsädsutsäde. För direktivet 66/403/EEG om utsädespotetis, som är det entfa direktivet påutsädesområdei som inte omfattes avEES-avtdet, har yrkat att fä tiUämpa svenska bestämmelser om förekomst av skorv pä utsädespotatis. För de tvädirektiv som rör gemensam sortUsta, dvs. direktiven /457/EEG och 70/458/EEG,har yrkat en övergångspericxi för att utföra kompletterande provningför sortbeskrivning. harvidare krävt art fä förbjucfa försäljning i av utsädespotetis avsorten Ulster Chieftain. De krav som förts fram rörande direktiven omcertifiering av stråsäds- cxh oljeväxttitsäde har accepterats av EG. Kravenbefräffande skorv pä potatis har omvärderatsav cxh en övergångsperiod pä tvä är har accepterats. Kravet på förbudmot alt cxila vissa potetissorter kan lösas inom ramen för potetis-direktivet. Befräffande övergängspericxlen för degemensamma sortlistoma har EG cxhSverige enats om an tillämpa en mcxlell i enlighet med EES-avtelet viUceiinnebär att tillämpar för intagning av ny sort på den svenska sortlistan.Sverige tillåter till den 31 december1995 endast certifiering och uppförökning av sorter av lantbruksväxter som finns upptagna i den svenskasortlistan. Totalt harmoniseradesortiistor kommer att finnas frän . För del innebär detta art nuvarande begränsning till sorter i den svenskasortiistan kommer an upphöra. Konsekvenser av ett medlemskap Sverigehar som en följd av EES-avtelet anpassat sig tUl påutsädesområdet utom vad som gäller för utsädespotatis. De svenska ccrti-fieringsbestämmelserna för potatis överensstemmeri huvudsak med EG:s cxh en anpassning till EG-besfammelsema bör därför kunnaske uten några egentUga problem. 5.4,4 Växtodling - genteknik 1991/92:170 om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet aviserades förslag till vissa ändringar i växtskyddslagen(1972:318) för att anpassa den tillEG:s direktiv om avsUciUg utsätming av genetiskt modifierade organismer i miljön (90/220/EEG). Nägon slutlig ställningkunde då inte tes till vilka lagändringarsom behövde göras eftersom frågan fortfarande behandlades av en parlamentarisk beredning. Genteknikberedningen(Ju 1990:03). dennumera beslutade lagen (1994:900) om genetiskt modifierade organismer Prop.1994/95:19 har det aktuelladirektivet införUvats med svensk rätt (prop. 1993/94:198, bet Bilaga 9 1993/94:JoU29,rskr. 1993/94:391). EG.sregler och svensk anpassning EU:sförordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbraksprodukter cxh uppgifter därom på jordbraksprodukteroch livsmedel innehåller bestämmelserom vad som krävs för att en prcxlukt skaU fä sduföras som ekologiskt ocUad. I förordningen finns bestämmelserom de krav som ställs på cxllingensamt bestämmelser om märkning, obligatorisk konfroll av ekologiskt odladeprodukter cxh om konfrollorganisation. Enligt förordningen krävs en karenstid på minst tvä är vid övergång frånkonventionell till ekologisk odling. För saluförande av jordbraksprcxJukter sommarknadsförs som ekologiska har iSverige hirtills funnits endast frivilliga bestämmelser. Konfrollförening-en för ekologisk ocUing (KRAV) cxhDemeterförbundet har skapat märkningssystem som garanterar en visscxUingsinrikming. är secfan preliminärtgodkänt som tredjeland i fråga omexport till EU av ekologiskt cxUade jordbraksprcxlukler. För att kunna få ettsådant godkännande forcUs en konfrollsystem som motsvarar EU:s. Till följd av EU:s krav på bl.a. en officiell konfrollav ekologiskt framställda produkter har föreskrifter om en sådan konfrollutfärdats i förordningen (1992:1085)om utförsel av ekologiskt framställda prcxlukter m.m. EG:s förordning omfattas numera av EES-avtalet.För att förordningen skall kunnainkorporeras i svensk rän har beslutat an anta en lag (1994:629) om jordbraksprodukter och livsmedelsom är ekologiskt framställda (prop.1993/94:203, bet. 1993/94:UU23, rskr. 1993/94:367).