prop · GH03234 · 1994-01-01 00:00:00 — För sådant medgivande krävs 1. att det ena 1. att det ena företaget är moder- företaget är moder- företag och det företag och det andra företaget är andra företaget är dess helägda dot- dess helägda dot- terföretag, eller terföretag, eller 2. att båda 2. att båda företagen är helägda företagen är helägdadotterföretag till dotterföretag till samma moderföretag, samma moderföretag, eller eller 3. att det ena 3. att det ena företaget är ett företaget är ett svenskt aktiebolag svenskt aktiebolag eller en svensk eller en svensk ekonomisk förening ekonomisk förening vars aktier eller vars aktier eller andelar till mer än andelar till ägs av ägs av moderföretaget moderföretaget tillsammans med tillsammans med eller genom eller genom förmedling av ett förmedling av ett eller flera av dess eller flera av dess helägda dotterföretag helägda dotterföretagoch det andra och det andra företaget antingen är företaget antingen ärett annat sådant ak- ett annat sådant ak-tiebolag eller sådan tiebolag eller sådanekonomisk förening ekonomisk förening eller också eller också moderföretaget eller moderföretaget ellerdess helägda dess helägda dotterföretag. Vid tillämpning av första stycket avses med moderföretag svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening, svensk sparbank eller svensk ömsesidig skadeförsäkringsanstalt och med helägt dotterföretag svenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening vars aktier eller andelar till ägs av moderföretaget. Har en ersättningsfond övertagits skall det anses som om det övertagande företaget gjort avsättning till fonden då det överlåtande företaget gjorde avsättningen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 beslut i ärenden beslut i ärenden enligt 6 samt 9 enligt 9 tredje tredje och femte och femte styckena styckena får samt 11 får överklagas hos överklagas hos . beslut i sådana beslut i sådana ärenden får inte ärenden får inte över- överklagas. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1 Senaste lydelse 1993:1569. 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning Härigenom föreskrivs att 3 och 5 lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 Ett positivt Ett positivt fördelningsbelopp fördelningsbelopp utgörs av utgörs av statslåneräntan vid statslåneräntan vid utgången av novemberutgången av november året före beskattningsåret ökadbeskattningsåret ökad med en procentenhet med tre multiplicerad med procentenheter ett positivt multiplicerad med fördelningsunderlag.ett positivt Ett negativt fördelningsunderlag. fördelningsbelopp Ett negativt utgörs av denna fördelningsbelopp räntesats multi- utgörs av plicerad med ett statslåneräntan vid negativt fördel- nämnda tidpunkt ökad ningsunderlag. med en procentenhet multiplicerad med ett negativt fördelningsunderlag. 5 Positiv Positiv räntefördelning räntefördelning medges endast i den medges endast i den mån det justerade mån det justerade resultatet enligt 7 resultatet enligt 7 är positivt. Positivt Positivt fördelningsbelopp fördelningsbelopp som inte kan som inte kan utnyttjas förs utnyttjas förs vidare till det vidare till det följande följande beskattningsåret beskattningsåret (sparat (sparat fördelningsbelopp). Uppkommer ett Motsvarande gäller i negativt den mån den fördelningsbelopp skattskyldige yrkar skall det sparade att räntefördelning fördelningsbeloppet inte skall ske. kvittas mot detta. Uppkommer ett negativt fördel- ningsbelopp skall det sparade för- delningsbeloppet kvittas mot detta. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder Härigenom föreskrivs att 2 och 4 lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 Avsättning till periodiseringsfond för ett beskattningsår bildar en särskild fond. Juridisk person som enligt bokföringslagen (1976:125) är skyldig att upprätta årsbokslut skall göra avsättningen till periodiseringsfond i räkenskaperna. Vad som sagts nu gäller dock ej dödsbo. I fråga om I fråga om handelsbolag görs handelsbolag görs avsättning till avsättning till periodiseringsfond periodiseringsfond hos delägarna. Avsättningen görs i bokslutet för det räkenskapsår (avsättningsåret) som omfattar utgången av handelsbolagets rä- kenskapsår (beskatt- ningsåret). Avdrag medges redan vid taxeringen för beskattningsåret även om taxeringen för avsättningsåret sker vid en senare taxering. 4 Avdrag för Avdrag för avsättning till avsättning till periodiseringsfond periodiseringsfond återförs till be- återförs till be- skattning senast skattning senast femte beskatt- femte beskatt- ningsåret efter det ningsåret efter det beskattningsår då beskattningsår för avsättningen vilket avdrag gjordes. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet Härigenom föreskrivs att 2, 4, 7 och 12 lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet samt övergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 Har avdrag Har avdrag medgetts enligt 46 medgetts enligt 46 1 mom. 1 mom. kommunalskattelagen kommunalskattelagen (1928:370) eller (1928:370) eller enligt 3 13 mom. enligt 3 13 mom. andra stycket, 25 andra stycket, 25 11 mom. eller 26 910 mom. eller 26 9 mom. lagen mom. lagen (1947:576) om (1947:576) om statlig statlig in- inkomstskatt, komstskatt, medges medges inte avdrag inte avdrag enligt enligt denna lag fördenna lag för motsvarande belopp. Bestämmelser om rätt till avdrag när en förvärvskälla upphör finns i 3 13 mom. första stycket lagen om statlig inkomstskatt. 4 Ett förlustföretag skall anses ha omfattats av en ägarförändring om ett företag (den nya ägaren) fått bestämmande inflytande över förlustföretaget. En ägarförändring skall även anses ha skett om ett förlustföretag eller ett moderföretag till ett sådant företag fått bestämmande inflytande över ett annat företag (det nya dotterföretaget). Vid tillämpning av Vid tillämpning av första och andra första och andra styckena skall ett styckena skall ett företag anses ha ettföretag anses ha ett bestämmande in- bestämmande in- flytande över ett flytande över ett annat företag om detannat företag om det senare företaget är senare företaget är dotterföretag till dotterföretag till det förra företaget det förra företaget enligt 1 kap. 2 enligt 1 kap. 2 aktiebolagslagen aktiebolagslagen (1975:1385), 1 kap. (1975:1385), 1 kap. 4 lagen (1987:667)4 lagen (1987:667) om ekonomiska före- om ekonomiska före- ningar, 1 kap. 3 ningar, 1 kap. 3 bankaktiebolagslagenbank- (1987:618), 1 kap. aktiebolagslagen 2 sparbankslagen (1987:618), 1 kap. (1987:619), 1 kap. 2 sparbankslagen 8 förenings- (1987:619), 1 kap. bankslagen 8 förenings- (1987:620) eller 1 bankslagen kap. 9 försäkringsrö-(1987:620) eller 1 relselagen kap. 9 försäkringsrö- (1982:713). relselagen (1982:713). Ett ut- ländskt bolag skall anses ha ett bestämmande inflytande över ett företag om företaget skulle ha varit ett dotterföretag till det utländska bolaget om detta varit ett svenskt aktiebolag. 7 Har ett förlustföretag omfattats av en sådan ägarförändring som anges i 4 första stycket eller 5 första stycket medges avdrag endast till den del gammalt underskott inte överstiger av den nya ägarens eller de nya ägarnas kostnad för att erhålla det bestämmande inflytandet över förlustföretaget. Kostnaden minskas med kapitaltillskott som förlustföretaget - eller annat företag som såväl före som efter ägarförändringen ingick i samma koncern som förlustföretaget - erhållit omfattande den del av det beskatt- ningsår då ägarförändringen skedde som föregick ägarförändringen och de två närmast föregående beskattningsåren. Vad som sagts nu gäller inte kapitaltillskott som erhållits från annat företag som såväl före som efter ägarförändringen ingick i samma koncern som förlustföretaget. I fall som anges i 4 första stycket gäller inte första stycket denna paragraf om förlustföretaget redan före ägarförändringen ingick i samma koncern som den nya ägaren. Regeringen kan efter ansökan medge undantag från första stycket om det finns anledning att anta att ägarförändringen har väsentlig betydelse från samhällsekonomisk synpunkt och att ägarförändringen inte skulle genomföras om undantag inte medgavs. Första-fjärde Första-fjärde styckena gäller i styckena gäller i tillämpliga delar tillämpliga delar även om ett förlust-även om ett förlust- företag utgjort företag utgjort överlåtande företag iöverlåtande företag i en sådan fusion som en sådan fusion som anges i 12 kap. 1 anges i 11 kap. 1 och 3 lagen och 2 bank- (1987:667) om aktiebolagslagen ekonomiska före- (1987:618). Med ningar, 11 kap. 1 kostnad avses i och 2 bank- detta fall fusions- aktiebolagslagen vederlag. Med ny (1987:618) eller ägare avses det 7 kap. 1 och 2 övertagande företa- sparbankslagen get. (1987:619). Med vederlag avses i detta fall fusionsvederlag. Med ny ägare avses det övertagande före- taget. 12 I fråga om sådan fusion som anges i 2 4 mom. första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, ombildning enligt 8 kap. sparbankslagen (1987:619) eller enligt 11 kap. föreningsbankslagen (1987:620) och vid övertagande enligt 10 kap. 8 a föreningsbankslagen och vid övertagande som avses i 5 lagen (1992:702) om inkomstskatteregler med anledning av vissa omstruktureringar inom den finansiella sektorn, m.m. skall vid tillämpning av denna lag det överlåtande och det övertagande företaget anses som ett och samma företag. Har en ekonomisk förening skiftat ut aktier enligt punkt 1 a av anvisningarna till 22 kommunalskattelagen (1928:370), skall föreningen och det aktiebolag vars aktier skiftats ut anses som ett och samma företag. Det övertagande företaget har dock rätt till avdrag för gammalt underskott först vid taxeringen för det sjätte beskattningsåret efter det beskattningsår då fusionen, ombildningen eller övertagandet skedde. Om det överlåtande och övertagande företaget ingick i samma koncern före fusionen, ombildningen eller övertagandet gäller inte andra stycket. Förelåg i sådant fall begränsning enligt 8 avseende koncernbidrag mellan företagen har dock det övertagande företaget rätt till avdrag för gammalt underskott först vid den taxering då begränsningen skulle ha upphört om fusionen inte ägt rum. I fråga om fusion I fråga om fusion mellan ekonomiska mellan ekonomiska föreningar gäller föreningar gäller första stycket första stycket endast om båda före-endast om båda före- ningarna är att anseningarna är att anse som kooperativa som kooperativa enligt 2 8 mom. enligt 2 8 mom. lagen om statlig lagen om statlig inkomstskatt. I fråga om sådana fusioner som anges i 12 kap. 1 eller 3 lagen (1987:667) om ekonomiska före- ningar gäller inte bestämmelserna i andra och tredje styckena. Denna lag träder i Denna lag träder i kraft kraft och tillämpas 1994 och tillämpas första gången vid första gången vid taxering om1995 års taxering om annat inte följer avannat inte följer av andra-fjärde andra-sjätte styckena. Äldre föreskrifter tillämpas fortfarande i fråga om ägarförändringar, fusioner, ombildningar och övertaganden som skett före lagens ikraftträdande och för skattskyldiga som försatts i konkurs före ikraftträdandet. Bestämmelserna i 7 andra stycket tillämpas endast i fråga om kapitaltillskott som skett efter . Bestämmelserna om ackord i 11 tillämpas första gången vid taxering om den skattskyldige eller, i fråga om handelsbolag, detta erhållit ackord efter . Om inkomsterna i ett dödsbo vid taxering beskattas hos delägarna och det uppkommit underskott i en förvärvskälla i inkomstslaget näringsverksamhet medges dödsboet avdrag i mot- svarande förvärvskälla vid taxering eller, om dödsboet inte taxeras då, vid taxering. Avdrag medges med ett belopp motsvarande summan av delägarnas underskott i förvärvskällan vid taxering. Vad nu sagts gäller inte om förvärvskällan har upphört eller dödsboet har skif- tats före . Om en dödsbodelägare yrkar det medges i stället avdrag en- ligt 3 13 mom. första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. I sådant fall minskas avdraget för dödsboet i motsvarande mån. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Den nya lydelsen av 4 tillämpas dock endast i fråga om ägarförändringar som skett efter ikraftträdandet. 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt Härigenom föreskrivs att 10 och bilaga 1 till lagen (1957:262) om allmän energiskatt1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 2 Skatten för tas ut, om inte annat sägs i andra stycket, med i bilaga 1 angivet belopp för vikt- eller volymenhet. För tiden efter utgången av och fram till och med skall skatten tas ut med belopp som omräknas enligt 16 . Därefter skall skatten tas ut med de belopp som gäller vid utgången av . I fall som avses i 8 första stycket 3 tas dock skatten ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan skatt på gasol som används för drift av motorfordon och annan gasol. För bränsleblandningar för vilka skatt skall tas ut enligt denna lag skall skatt dock inte tas ut för den del av blandningen som består av vegetabiliska eller animaliska fetter eller oljor eller metyl- eller etylestrar av fettsyror från sådana fetter eller oljor. För blandningen i övrigt tas skatten ut med belopp som gäller för oljeprodukter. För oljor får volymen räknas om till C om temperaturen överstiger C när skattskyldigheten inträder. Till miljöklass 1 hör oljor som har ett kokintervall (destillations- intervall) av olika bredd mellan 180 och C vid destillat, en densitet per kubikmeter C och som innehåller högst 0,001 vikt- procent svavel och högst 5 volymprocent aromatiska kolväten. Sådana oljor får inte innehålla klart mätbara polycykliska aromatiska kolväten och måttet på den naturliga tänd- villigheten (cetanindex) får inte understiga 50. Till miljöklass 2 hör till miljöklass 1 inte hänförliga oljor som har ett kokintervall (destilla- tionsintervall) av olika bredd mellan 180 och C vid destil- lat, en densitet per kubikmeter C och som innehåller högst 0,005 vikt- procent svavel och högst 20 volympro- cent aromatiska kolväten. Halten polycykliska aroma- tiska kolväten får inte överstiga 0,1 volymprocent och måttet på den naturliga tändvil- ligheten (cetan- index) får inte understiga 47. Till miljöklass 3 hör övriga oljor. Miljöklass för bränsle som avses i andra stycket bestäms med ledning av hela bränsleblandningens egenskaper. Bilaga 1 till lagen (1957:262) om allmän energiskatt3 Förteckning över vissa bränslen för vilka allmän energiskatt skall erläggas ur 27.01, ur 27.02 eller ur 27.04 Kolbränslen per ton ur 27.10 eller ur 38.14 Fotogen, motorbrännoljor och eldningsoljor samt andra olje- produkter, med undantag för smörjoljor och smörjfetter som inte används för energialstring, tillhöriga miljöklass per m3 miljöklass per m3 miljöklass per m3 ur 27.11 Naturgas per ur 27.11 eller ur 38.23 Gasol som används för a) drift av motorfordon88 öre per liter b) annat ändamål än drift av motorfordon per ton Förteckning över vissa bränslen för vilka allmän energiskatt skall erläggas ur 27.01, ur 27.02 eller ur 27.04 Kolbränslen per ton ur 27.10 eller ur 38.14 Fotogen, motorbrännoljor och eldningsoljor samt andra olje- produkter, med undantag för smörjoljor och smörjfetter som inte används för energialstring562 kr per m3 ur 27.11 Naturgas per ur 27.11 eller ur 38.23 Gasol som används för a) drift av motorfordon88 öre per liter b) annat ändamål än drift av motorfordon per ton Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1984:994. 2 Senaste lydelse 1993:1508. 3 Senaste lydelse 1993:1508. 2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1438) om dieseloljeskatt och användning av vissa oljeprodukter Härigenom föreskrivs att 5 och 5 a lagen (1992:1438) om dieseloljeskatt och användning av vissa oljeprodukter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Förslagen lydelse 5 1 Dieseloljeskatten för tas ut för tas ut för med oljeprodukter per kubikmeter. För tillhöriga miljöklass tiden efter utgången1 med av och fram per kubikmeter, till och med år 1998miljöklass 2 med 1 skall skatten tas per ut med belopp som kubikmeter och omräknas enligt 5 a miljöklass 3 med 1 . Därefter skall per skatten tas ut med kubikmeter. För ti- det belopp som den efter utgången gäller vid utgången av och fram av . Skatt till och med skall dock inte tas skall skatten tas ut för den del av ut med de belopp bränslet som består som omräknas enligt av vegetabiliska 5 a . Därefter skall eller animaliska skatten tas ut med fetter eller oljor det belopp som eller metyl- eller gäller vid utgången etylestrar av av . Skatt fettsyror från sådanaskall dock inte tas fetter eller oljor. ut för den del av bränslet som består av vegetabiliska eller animaliska fetter eller oljor eller metyl- eller etylestrar av fettsyror från sådana fetter eller oljor. Till miljöklass 1 hör oljor som har ett kokintervall (destilla- tionsintervall) av olika bredd mellan 180 och 285o C vid des- tillat, en densitet per kubikmeter vid 15o C och som innehåller högst 0,001 vikt- procent svavel och högst 5 volymprocent aromatiska kolväten. Sådana oljor får inte innehålla klart mätbara polycykliska aromatiska kolväten och måttet på den naturliga tändvilligheten (ce- tanindex) får inte understiga 50. Till miljöklass 2 hör till miljöklass 1 inte hänförliga oljor som har ett kokintervall (destillationsin- tervall) av olika bredd mellan 180 och 295o C vid destillat, en densitet mellan 800 och 820 kilo- gram per kubikmeter vid 15o C och som innehåller högst 0,005 viktprocent svavel och högst 20 volymprocent aro- matiska kolväten. Halten polycykliska aromatiska kolväten får inte överstiga 0,1 volymprocent och måttet på den naturliga tändvilligheten (cetanindex) får inte understiga 47. Till miljöklass 3 hör övriga oljor. Miljöklass för bränsle bestäms med ledning av hela bränsleblandningens egenskaper. 5 a 2 Skatten för vart Skatten för vart och ett av kalen- och ett av kalen- deråren 1995 t. o. deråren 1995 t. o. m. 1998 skall tas m. 1998 skall tas ut med belopp som ut med belopp som efter en årlig efter en årlig omräkning motsvarar omräkning motsvarar det i 5 angivna de i 5 angivna skattebeloppet mul- skattebeloppen mul- tiplicerat med det tiplicerade med de jämförelsetal, jämförelsetal, uttryckt i procent, uttryckt i procent, som anger för- som anger för- hållandet mellan dethållandet mellan det allmänna prisläget iallmänna prisläget året oktober månad året före det år be- före det år beräk- räkningen avser och ningen avser och i . . Regeringen fastställer före fastställer före november månads november månads utgång det omräknadeutgång de omräknade skattebelopp som skattebeloppen som enligt denna lag enligt denna lag skall tas ut för skall tas ut för påföljande kalenderår.påföljande kalenderår. Beloppet avrundas Beloppen avrundas till hela kronor. till hela kronor. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1993:1510. 2 Senaste lydelse 1993:1510. 3 Ärendet och dess beredning fattade beslut om ändringar i företagsbeskattningen (prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15 och bet. 1993/94:SkU16, rskr. 1993/94:108 och 110, SFS 1993:1541 m.fl.). Genom detta beslut avskaffas dubbelbeskattningen av utdelade bolagsinkomster. Det sker genom att utdelningar undantas från skatt- skyldighet hos mottagaren. För i bolaget kvarhållna inkomster lindras dubbelbeskattningen genom att hälften av en reavinst vid avyttring av aktierna undantas från beskattning. Regeringen överlämnade en skrivelse till i vilken aviserades kommande förslag till vissa ändringar i kapitalbeskattningen (skr. 1993/94:132). Förslagen kompletterar de redan beslutade regel- förändringarna. Syftet med förslagen är bl.a. att motverka oönskad skatteplanering samt att undanröja vissa incitament för ett i samhällsekonomiskt avseende irrationellt beteende. De i skrivelsen aviserade förändringarna föreslås gälla fr.o.m. . Skrivelsen omfattar förslag till förändringar avseende beskattningen av delägare i fåmansföretag och en viss åtstramning av de skatteregler som gäller för utdelning som lämnas . En annan fråga rör en övergångsbestämmelse avseende beskattningen av investmentföretag. Förslag till reglering i dessa frågor har tagits fram inom och presenterats i promemorian Beskattning av utdelning och fåmansföretag (Ds 1994:26). En annan fråga som berörs i skrivelsen är den s.k. JIK-metoden (Justering av Ingångsvärdet med Kvarhållen inkomst). Den är avsedd att tillämpas vid beräkning av reavinst vid avyttring av aktier och innebär en beskattning av aktievinster som grundas på i bolaget orealiserade inkomster och förväntningsvärden. Före- tagsskatteutredningen (Fi 1992:11) har avlämnat ett betänkande vari en modell för JIK-metoden presenteras för aktier i onoterade bolag (SOU 1994:13 JIK-metoden, m.m.). I betänkandet presenteras även en reglering avseende utdelning från ett svenskt företag som betalas med utdelning på utländska aktier. Betänkandet och promemorian har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 406/94 och 700/94). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. Remissinstansernas inställning till JIK-metoden är blandad. De har allmänt vitsordat metodens teoretiska förtjänster men pekat på ett antal problem. En frågeställning som särskilt har framhållits är att utredningen inte har haft möjlighet att ta ställning till om metoden lämpar sig för aktier i börsnoterade bolag. Med hänsyn till remissopinionen har regeringen funnit att JIK-metoden bör utredas vidare. Något förslag i denna del presenteras således inte i propositionen. De förslag som läggs fram i denna proposition behandlar en viss åtstramning av de skatteregler som gäller för utdelning som lämnas . Vidare behandlas vissa förändringar avseende beskattningen av ägare i fåmansföretag samt en övergångsreglering för investmentföretag. En annan fråga som tas upp är beskattningen av vidareutdelning av mottagen utdelning på utländska aktier och andelar. Förslag lämnas även avseende utökad möjlighet till kvittning vid generations- skiften. Till grund för förslaget ligger promemorian Kvittning och Generations- skiften som har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstift- ningsärendet (dnr 894/94). Utöver dessa frågor behandlas vissa förmånsskattefrågor avseende svensk FN-personal m.fl. En annan fråga är skattskyldigheten för de regionala utvecklingsbolagen och de s.k. Teknikbrostiftelserna. Slutligen föreslås att miljödifferentieringen av den allmänna energiskatten på bränslen överförs till en motsvarande differentiering av dieseloljeskatten. Svenska har i skrivelser till regeringen påtalat att den förmånligare beskattningen av oljor som tillhör miljöklass 1 och 2 endast bör omfatta dessa produkters användning som fordonsbränsle. har avgivit yttrande över Svenska Shells skrivelser. Utformningen av författningsförslagen har skett i samråd med . Regeringen ser det som särskilt angeläget att stimulera nyföretagandet. remissbehandlades en promemoria med förslag om ett särskilt riskkapitalavdrag. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 3614/93). Förslaget, som i stora drag innebär att avdrag medges vid förvärv av nyemitterade aktier i onoterade industriföretag, har fått ett blandat mottagande. Ett flertal remissinstanser ifrågasätter om ett sådant system över huvud taget bör införas. Andra framhåller att bidrags- eller skatteincitamenten måste förstärkas väsentligt om de avsedda effekterna skall uppnås.