prop · GH033 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:3 om villkoren för vegetabilieproduktionen efter /94 Regeringen föreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås åtgärder för en fortsatt anpassning av den svenska jordbruks- och livsmedelssektorn till de förhållande som råder inom EG. Omställningsprogrammet, som utformades i enlighet med livsmedelspolitiska beslut, kommer att förändras i viss mån. Ändringarna består bl.a. av att odlingsbegränsningen och kvoteringen baserad odling upphör fr.o.m. /95. Kravet på återbetalning kommer att differentieras. För de jordbrukare som inte har vidtagit en varaktig åtgärd för att ställa om åkermarken före men i övrigt uppfyllt kraven i omställningsprogrammet bör återbetalningskravet uppgå till /ha. De jordbrukare som har brutit mot övriga villkor i omställningsprogrammet kommer däremot att krävas på återbetalning av hela det utbetalade beloppet. Inlösenpriset för spannmål /95 föreslås bli /kg och arealbidraget /ha för aktuell odling av de grödor som ingår i stödarealen. Direktbidraget till mjölkproduktionen avvecklas fr.o.m. /95. En miljöavgift på kadmium i handelsgödsel införs fr.o.m. . Förslag till Lag om ändring i lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §[1] Avgift skall erläggas Avgift skall betalas med med för varje för varje helt helt kilogram kväve och kilogram kväve i en krona för gödselmedlet, om andelen varje helt kilogram kväve i medlet är minst fosfor i gödselmedlet, . om andelen kväve respektive fosfor i medlet är minst två Avgift skall betalas med procent. för varje helt Avgift skall inte gram kadmium i erläggas för gödselmedel gödselmedlet, till den i form av tabletter, del kadmiuminnehållet pastiller eller dylikt överstiger per eller i förpackningar ton fosfor. med en bruttovikt som inte överstiger . Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om avgiftsskyldighet som inträtt före ikraftträdandet. **FOOTNOTES** [1] Senaste lydelse 1988:639. 1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , P. , Proposition om villkoren för vegetabilieproduktionen efter /94 1 Inledning Regeringen föreslog budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 10) åtgärder för att anpassa villkoren för den svenska vegetabilieproduktionen till de villkor som gäller inom EG. I propositionen om vissa frågor rörande jordbruket och trädgårdsnäringen (prop. 1992/93:183) aviserade jag min avsikt att lägga fram förslag till om ytterligare steg i anpassningen till EG av de pris- och stödnivåer som avser /95. Mot bakgrund av regeringens förslag till anpassning av omställningsprogrammets utformning i budgetpropositionen har sedermera beslutat (bet. 1992/93:JoU13, rskr. 1992/93:231) att godkänna regeringens förslag om en fortsatt tillämpning av systemet med inlösenpriser samt ett införande av arealbidrag . beslut innebär att inlösenpriset och arealbidraget spannmålsskörd skall uppgå till /kg resp. /ha. Vidare har fastställt arealbidragets omfattning och angivit riktlinjerna för en fortsatt anpassning av omställningsprogrammet. anförde att *regeringens förslag frångås såvitt avser kravet på omställning av stödarealen som villkor för arealbidrag under budgetåren 1993/94 och 1994/95*. Vidare föreslog utskottet att regeringen skulle verka för att omställningsprogrammet i största möjliga utsträckning anpassas till EG:s trädesprogram. Utskottet var medvetet om att en sådan anpassning förutsätter överväganden om både tekniska frågor och mer övergripande eko- nomisk-politiska frågor, såsom t.ex. trädesvillkoren, varaktigheten och återbetalning av omställningstödet. Med anledning av detta har frågan om kravet på varaktighet, odlingsbegräns- ning, återbetalning och trädesvillkor inom omställningsprogrammet beretts inom rege- ringskansliet. I betänkandet (SOU 1992:14) Mindre kadmium i handelsgödsel föreslås ett införande av miljöavgift på kadmium i handelsgödsel. 2 Åtgärder inom vegetabiliesektorn efter /94 2.1 Inlösenpris och arealbidrag /95 Mitt förslag: Inlösenpriset skörd fastställs till /kg spannmål och arealbidraget till /ha odling av spannmål, oljeväxter, proteingrödor, sockerbetor, potatis, konservärter, bruna bönor eller frövall. Skälen för mitt förslag: beslut med anledning av budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 10, bet. 1992/93:JoU13, rskr. 1992/93:231) innebär att ett system med inlösenpriser i kombination med arealbidrag för odling av spannmål, proteingrödor, oljeväxter, sockerbetor, potatis etc. skall gälla under /95. Jag återkommer till frågan om nivåerna för inlösenpriser och arealbidrag för /95. Ett viktigt led i regeringens strategi för jordbruket inför ett EG-medlemskap är att medverka till att svenska jordbruksföretag som har goda förutsättningar att producera och konkurrera på EG:s villkor skall kunna bestå . EG:s stöd till vegetabiliesek- torn ligger på ett antal områden avsevärt över stöd till jordbrukarna. Med deprecieringen av den svenska kronan har skillnaden förstärkts ytterligare. En flytande kronkurs försvårar jämförelsen av den långsiktiga stödnivån för jordbrukare i och inom EG, men under antagande om att den gröna kronkursen är 1 ECU = blir stödnivån inkl. arealbidrag ca /kg. Jag föreslår ett inlösenpris på /kg och ett arealbidrag på /ha. Det innebär att den svenske jordbrukaren får ca /kg spannmål. Eftersom den svenska kronan inte är bunden till EG:s ECU finns det givetvis en viss osäkerhet om vad stödrelationen kommer att vara för ett EG-medlemskap. Jag vill erinra om att i propositionen om vissa frå- gor rörande jordbruket och trädgårdsnäringen (prop. 1992/93:183) föreslogs att regeringen skulle kunna justera referenspriserna om beräkningsgrunderna så- som valutakurser etc., förändras. Ett differentierat arealbidrag kommer att lämnas odling av spannmål, oljeväxter, proteingrödor (matärt, foderärt, åkerbönor samt vicker till mognad), sockerbetor, matpotatis, potatis för stärkelse och råsprit, konservärter, bruna bönor och frövall under förutsättning att odlingen inte sker på omställningsareal. Min bedömning är således att arealbidraget inte bör kvoteras individuellt för varje enskild företagare utifrån odling av prisreglerade grödor. Med en dylik utformning öppnas en möjlighet för jordbrukare att anpassa sin odling till de nya villkor som råder vid ett EG-medlem-skap. Resurser- na kan därmed omfördelas effektivt mellan brukningsenheter. 2.2 Omställningsprogrammet budgetåren 1994/95 och 1995/96 Mitt förslag: Omställningsprogrammet skall omformas för att till vissa delar överensstämma med . Kraven på odlingsbegräns- ning skall upphöra års växtodlingssäsong. Återbetalningskravet och övriga regler kvarstår dock under hela omställningsperioden t.o.m. med ett undantag. För de jordbrukare som inte har genomfört en varaktig omställning före men följt övriga omställningsvillkor uppgår återbetalningskravet till /ha. Skälen för mitt förslag: gav, i samband med sin behandling av budgetproposition (bet. 1992/93:JoU13, rskr. 1992/93:231), regeringen i uppdrag att pröva frågan om en EG-anpassning av omställningsprogrammet till EG:s trädesprogram. I betänkande angavs att anpassningen av omställningsprogrammet bör genomföras snabbare än vad som föreslogs i budgetpropositionen och att programmet bör anpassas i största möjliga utsträckning. ambition är att bli medlem i EG fr.o.m. . Mot bakgrund av beslut måste därför be- slut om en anpassning av omställningsprogrammet fattas växtodling. Jag föreslår därför följande EG-anpassning av omställningsprogrammet. Omställningsprogrammet års växtodlingssäsong Med varaktig omställning avses i det frivilliga svenska omställningsprogrammet att den areal som anslutits till programmet skall ha ställts om till annan användning än traditionell livsmedelsproduktion före och att denna areal fram till detta datum inte används för odling av s.k. prisreglerade grödor för livsmedelsproduktion. Efter ställs inga krav på omställningsarealens användning. EG:s trädesprogram kan beskrivas som ett obligatoriskt trädesprogram som i princip skall gälla . Trädeskravet fastställs beräknat på årets odling. De till synes stora skillnaderna mellan omställningsprogrammet och EG:s trädesprogram är principiellt viktiga, men i praktiken är programmen tämligen lika och effekten av dem blir i stort densamma. Det svenska omställningsprogrammet bör mot bakgrund av uttalande nu justeras ytterligare för att kunna likställas med EG:s trädesprogram. Det är ca 370 000 ha som anslutits till omställningsprogrammet. Jordbrukarna har erhållit en ersättning med ca för omställ- ningen. hade åtgärder vidtagits på ungefär hälften av arealen. Av den resterande anslutna åkermarken fanns det planer på varaktig omställning för hälften av arealen och den övriga marken, dvs. totalt låg i s.k. vänteläge. Omställningsprogrammet har medfört ett minskat spannmålsöverskott och därmed minskade exportkostnader. Det har inte heller lämnats något inkomststöd för omställningsarealerna. Enligt min mening är det angeläget att en omställning kommer till stånd och jag anser därför att kravet på att jordbrukarna genomför en varaktig omställningsåt- gärd före , förblir oförändrat. Med mitt tidigare förslag om att lämna arealbidrag för aktuell odling bör det bli möjligt även för jordbrukare som är anslutna till omställningspro- grammet att anpassa sin odling till förhållandena inom EG. De bör inte missgynnas av att de har anslutit sig till omställningsprogrammet och därmed bidragit till att kommer att ha en lägre kostnad för spannmålsexport än vad som annars hade varit fallet. Mot denna bakgrund anser jag att kravet på odlingsbegränsning bör slopas för att bl.a. motverka en snedvridning av konkurrensen mellan svenska jordbrukare. Inom EG förekommer inte några motsvarande bestämmelser. Med ett slopat krav på odlingsbegränsning samt en anpassning till av vad som får odlas på omställd areal sker ytterligare en anpassning till EG:s trädesprogram. Till skillnad från EG:s jordbrukare som endast binder sig i taget kommer de svenska jordbrukarna inte att kunna odla livsmedel eller livsmedelsprodukter som kon- kurrerar med befintlig produktion . Kravet på återbetalning, för de som bryter mot villkoren i omställningsprogrammet, bör vara kvar. De jordbrukare som har erhållit ersättning för omställning av mark har, även med föreslagna för- ändringar, förbundit sig att inte odla sådana grödor som tidigare prisreglerades, på omställningsmark. För att und- vika att någon bryter mot denna grundläggande del av avtalet bör kravet på återbetalning stå fast. För de jordbrukare som inte har vidtagit en varaktig åtgärd för att ställa om åkermarken före men i övrigt uppfyllt kraven i omställningsprogrammet bör återbetalningskravet uppgå till /ha. Arealbidrag och trädeskrav En utgångspunkt för förhandlingarna med EG är att skall fullfölja sitt omställningsprogram. Detta innebär att vid ett EG-medlemskap fr.o.m. kommer arealbidrag att lämnas odling av spannmål, oljeväxter och proteingrödor. avslog regeringens förslag budgetproposition om ett omställningskrav för budgetåren 1993/94 och 1994/95. Mot denna bakgrund bör det inte ställas något ytterligare omställningskrav . Den totala arealen omställd mark i är ca 370 000 ha. Denna areal överstiger med ca 100 000 ha den areal som skulle behöva tas ur livsmedelsproduktionen med för rörlig träda. Jag har vid denna be- räkning beaktat att det reella trädeskravet inom EG blir med hänsyn tagen till att mindre företag inte berörs av det 15-procentiga trädeskra- vet. Arealen överstiger även den som skulle behöva ställas om med hänsyn till EG:s beslutade regler för fast träda (20 alt. ). Det areal- bidrag som kommer att lämnas till svenska jordbrukare för perioden fram till ett EG-medlemskap är dessutom lägre än EG:s areal- bidrag. EG:s trädesbidrag kommer att vara ca /ha och år för ett EG-medlemskap. Med mitt förslag om att behålla omställ- ningsprogrammet t.o.m. växtodlingssäsongen kommer de svenska jordbrukarna att kunna ta del av EG:s trädesbidrag tidigast . Dessa aspekter motiverar att det inte nu ställs ett in- dividuellt trädeskrav för att få arealbidrag för aktuell odling. Det är dock viktigt att omställningsarealen inte faller under den nivå som en tillämpning av skulle innebära för tiden fram till ett medlemskap. En avstämning av villkoren för arealbidrag får göras när förhandlingarna med EG avslutats. 2.3 Finansiering Ett fullföljande av omställningsprogram t.o.m. bör enligt min mening innebära att ett belopp motsvarande de trädesbidrag som skulle lämnas inom ramen för ett svenskt EG-medlemskap bör tillgodoräknas svenska staten, som har finansierat omställningsprogrammet. Det kan ses som en kompen- sation för de utgifter som har haft för att minska spannmålsöverskottet , utgifter som vid en full integration före denna periods utgång skulle ha finansierats av EG. I praktiken innebär det att även om blir medlem i EG införs EG:s trädesprogram växtodlingssäsong. Vid diskussioner om exportkostnaden för spannmål refereras ofta till världsmarknadspriset för vete som uppgick till /kg. Den svenska exporten består dock av vete samt därutöver korn och råg till ett världsmarknadspris om ca /kg och havre till ett pris om ca /kg. Vid export av spannmål tillkommer även kostnader för ränta, lagring, frakt etc., med ca /kg. Den genomsnittliga kostnaden för export under /93 beräknas bli ca /kg. Den framtida exportkostnaden för spannmål är svår att bedöma. Världsmarknadspriset är beroende av både skördeutfall och valutakurser. Vid ett inlö- senpris om /kg /95 och ett antagande om att exportkostnaden blir mellan 50*/kg kan den totala kostnaden förväntas bli mel- lan 610*/95. När odlingsbegränsningen släpps innebär det att man accepterar en spannmålsodling utöver den tidigare fastställda bidragsberättigade arealen. Vid en jämförelse med faktisk odling har det dock visat sig att odlingen av dessa grödor är ca 70 000 ha mindre än stödarealen. budgetproposition antogs att vallodlingens konkurrenskraft skulle minska på grund av att proteinfoderregleringen föreslogs upp- höra . Med nuvarande depreciering av den svenska kronan torde effekten på kort sikt inte bli av den omfattningen som antogs i budgetpropositionen. Dessutom pågår en uppbyggnad av dikobesättningar och därmed en ökning av antalet dikor. Jag bedömer mot bakgrund av detta att nettoeffekten av att odlingsbegränsningen upphör blir begränsad. Kostnaderna för spannmålsregleringen och direktbidragen på animalieområdet bör /95, liksom tidigare budgetår, finansieras inom ramen för anvisade direktbidrag och tillgängliga regle- ringsmedel inkl. inflytande förmalningsavgifter /95. Beträffande direktbidragen till animaliesektorn /95 bör enligt min mening direktbidragen till am- och dikor, köttdjur samt får och lamm behållas oförändrade. bör i enlighet med förslag direktbidraget till mjölkkor avvecklas /95. Som en konsekvens av de åt- gärder som vidtagits för att sänka kostnaderna inom jordbruket, bl.a. borttagandet av gränsskyddet för proteinfoder, sänks prisstödet för andra animalier än mejeriprodukter genom sänkningar av referens- priserna. Jag vill i detta sammanhang även erinra om att EG:s miljöprogram för jordbruket, som utgör en del av den gemensamma jordbrukspolitiken, vid ett svenskt medlemskap kommer att ge möjligheter att stödja animalieproduktionen, bl.a. genom stöd till extensiv vallproduktion och till naturliga betesmarker. Inför ett EG-medlemskap måste en plan för en svensk tillämpning av EG:s kompletterande miljöprogram på jordbruksområdet utarbetas. Jag kommer att föreslå regeringen att en särskild utredning får i uppgift att utarbeta förslag till ett sådant program. I enlighet med vad som anfördes i årets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 10, s. 24) bör därvid ett förslag till stöd för omläggning till ekologisk produktion inom ramen för EG:s kompletterade miljöprogram ingå. Jag avser att återkomma till frågan om direktbidrag senast i min anmälan till budgetproposition. 3 Miljöavgift på kadmium i handelsgödsel Mitt förslag: En miljöavgift på kadmium i handelsgödsel införs . Utredningens förslag: Utredningen för införande av miljöavgift på kadmium i handelsgödsel förordar två olika gränsvärden för kadmiuminnehåll i handelsgödsel. Vidare redovisas ett alternativ med en avgift på per gram kadmium i handelsgödsel. Avgiften bör enligt förslaget införas tidigast . Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker att en avgift införs på kadmium i handelsgödsel. anser att frågan om en miljöskatt på kadmium bör övervägas ytterligare med hänsyn till att produktbeskattningen bör harmoniseras med EG-reglerna på området. Grossist- förbun-det och menar att styreffekten av en miljöavgift på kadmium kan ifrågasättas. Bakgrunden till mitt förslag: Kadmium är ett grundämne som före-kommer i miljön och som i större mängder kan förorsaka olika störningar på det levande. Kadmium kan hos människan ansamlas i njurarna och kan även ge genetiska skador. Det är därför viktigt att minska kadmiumbelastningen på människor och miljö. Det internationella arbetet på detta område inriktas ock-så på att minska kadmium- halterna och det råder enighet om att användningen av kadmium bör upphöra. Större delen av vårt intag av kadmium sker via födan. Kadmium i åkermarken tas upp i grödorna och påverkar via födan människors hälsa. Kadmium-halten i marken är således av stor betydelse för vårt intag av kadmium. Intaget ligger i på en sådan nivå att risken för negativa hälsoeffekter be-döms som små för den nu levande generationen. Den nuvarande kadmiumtillförseln till miljön är emellertid större än bortföringen, vilket innebär att kadmium ackumuleras i vår miljö, bl.a. i åkermarken. Det är därför angeläget att minska tillförseln av kadmium vilken huvudsakligen sker dels genom nedfall via luften, dels genom användningen av handelsgödsel. Genomförda utredningar () lämnade i sitt slutbetänkande Sätt värde på miljön * Miljöavgifter och andra ekonomiska styrmedel (SOU 1990:59) bl.a. riktlinjer för det fortsatta arbetet med att minska kadmiummängden i fosforgödsel så långt det är möjligt. I valet av åtgärd förordade utredningen en avgift. Den borde fastställas på en sådan nivå att styrning sker mot en kadmiumhalt i fosfor- gödselmedel som är lägre än per ton fosfor. Kadmiumavgiften skulle införas först efter så att tillverkarna haft möjlighet att installera utrustning för kadmiumrening eller vidta andra åtgärder för att kraftigt minska kadmiumhalten i fosforgödselmedlen. En sådan anpassning borde enligt ha skett . Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till en miljöavgift på kadmium i handelsgödsel. I uppdraget ingick även att föreslå en högsta tilllåten kadmiumhalt i handelsgödsel. avlämnade utredningen sitt betänkande Mindre kadmium i handelsgödsel (SOU 1992:14). Till protokollet i detta ärende bör fogas utredningens sammanfattning av betänkandet som bilaga 1. En sam- manställning av remissyttrandena över betänkandet finns tillgänglig i . Utredaren förordar att två olika gränsvärden för kadmiuminnehåll i handelsgödsel införs dels ett gränsvärde på kadmium per ton fosfor i NPK- och NP-gödselmedel, dels ett gränsvärde på kadmium per ton fosfor i P- och PK-gödselmedel. Vidare redovisas ett alternativ med en avgift som styrmedel. Avgiften, som enligt förslaget bör införas tidigast , har angetts till per gram kadmium. Denna avgiftsnivå har valts med hänsyn till att den kan tänkas göra rening av fosforsyra intressant utan att innebära en allvarlig belastning för jordbruket eller för kon- sumenterna i det fall styreffekten (reningen) skulle utebli. Regeringen uppdrog åt att utvärdera de miljöstyrande effekterna av prisreglerings- och miljöavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Utvärderingen har lett fram till förslag som innebär att miljöavgifterna på handelsgödsel kan avvecklas medan det för be- kämpningsmedel bör införas en miljöavgift som ersätter den tidigare prisregleringsavgiften. I fråga om avgifter på handelsgödselfosfor anför utredningen bl.a. att sådana avgifter endast har liten effekt på fosforutlakningen från jordbruksmarken. Fosforutlakningen är i huvudsak beroende av yterosion och klimatbetingade faktorer varför andra åtgärder, t.ex. vinterbevuxen mark och förbättrad stallgödselhantering, har betydligt större miljöeffekt. Avgifter på fosfor har därför enligt utredningen ingen viktig miljöskyddande funktion. Utredningen har remissbehandlats och ärendet bereds i . Kadmium i tillförs åkermarken huvudsakligen genom nedfall via luften och ge-nom användningen av handelsgödsel. Andra kadmiumkällor * om än i betydligt mindre omfattning * är slam, jordbrukskalk och foderfosfat. Totalt tillförs den svenska åkermarken ca kadmium (1990/91) med fosforgödselmedlen, vilket motsvarar av den totala tillförseln. Förbrukningen av fosforgödselmedel har minskat kraftigt och uppgår till ca . Den minskade fosforgödslingen och utnyttjandet av råvaror med låg kadmiumhalt har bidragit till att kadmiumtillförseln till den svenska åkermarken har minskat från kadmium per ha till kadmium per ha . Tillförseln av kadmium till åkermarken är cirka tio gånger större än bortföringen. Kadmium ackumuleras därför i åkermarken. Den största tillförseln av kadmium sker genom nedfall från luften. Det totala nedfallet är ca kadmium , vilket motsvarar av tillförseln. Åkermarkens pH-värde har en väsentlig inverkan på hur mycket kadmium som tas upp av grödorna. ökar kadmiumhalten i marken och sjunker pH-värdet genom försurningen. Vid de pH-värden som normalt råder i marken ökar upp- taget av kadmium i de flesta grödor med 2*3 gånger för varje sänkning av pH-värdet med en enhet. Internationellt arbete Kadmium är ett välkänt problem internationellt och i flera internationella fora pågår arbete att uppnå gemensamma bestämmelser för hur man skall minska tillförseln av kadmium till miljön. Inom EG har de negativa verkningarna av kadmium uppmärksammats och åtgärderna omfattar bl.a. ett direktiv med gemensamma regler för återvinning och särskilt omhändertagande av nickel/kadmiumbatterier. Vidare finns direktiv som begränsar användningen av kadmium vid tillverkningen av vissa varor. Som en av de planerade åtgärderna i EG:s handlingsprogram ingår att utveckla metoder för en minskad kadmiumhalt i de råvaror som används för framställning av fosforgödselmedel. Samtliga nordiska länder har ansett att det av miljö- och hälsoskäl är angeläget att begränsa kadmiumhalten i handelsgödsel. Bestämmelser om gränsvärden finns i , och . Även har ett gränsvärde för kadmium i handelsgödsel. Gränsvärdena varierar från kadmium per ton fosfor till kadmium per ton fosfor. Skälen för mitt förslag: De åtgärder som är möjliga för att minska kadmiumhalten i handelsgödsel är dels ett gränsvärde som förbjuder försäljning och användning av handelsgödsel med kadmiumhalt över en viss nivå, dels en avgift relaterad till innehållet av kadmium i handelsgödsel eller en kombination av dessa. Regeringen beslutade att införa ett gränsvärde för kadmium i handelsgödsel fr.o.m. . Gränsvärdet, som ligger på kadmium per ton fosfor, kommer framför allt att eliminera riskerna för att blir ett dumpningland för gödselmedel med höga kadmiumhalter. Det finns en ökad risk att detta annars kan bli fallet då allt fler EFTA- och inför gränsvärden. kommer även fortsättningsvis att agera i internationella fora för att få till stånd ytterligare sänkta kadmiumhalter. Det frivilliga arbete som bedrivs för att nedbringa kadmiumhalterna är också av stor vikt i detta sammanhang. Jag anser emellertid att nu bör gå vidare i detta arbete och vidta ytterligare åtgärder för att minska kadmiumhalterna i handelsgödsel.