prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Fömtom detto bidrag bestrids från anslagetföljande kostnader: amortering av lån för uppförande av en ny byggnad förEuroparådets institutioner för mänskliga rättigheter, pensionsbudget,administration i samband med deltagande i särskilda avtal inomhälsovårdskommitténs ansvarsområde, det europeiska farmakopésamarbetet(kvalitetskontroll av läkemedel), deltagande i fonden för social utveckling,bidrag till den s.k. Pompidougmppen för narkotikabekämpning, deltagande ikommissionen för demokrati genom lag samt bidrag till den europeiskaungdomsfonden. Utbetalningar från anslaget sker i franska franc.Kronkursens utveckling är en viktig utgiftsstyrande faktor. Trots visadrestriktivitet från medlemsländernas sida i samband med Europarådetsbudgetprocess, har deprecieringen av kronan lett tillöverskridanden av anslaget under budgetåren 1992/93 och 1993/94. till för budgeferet 1995/96 anvisar ettförslagsanslag på . 1993/94 Utgift 21 729 033 1994/95 Anslag 22 573 000 1995/96 Förslag 46 460 000 varav 30 973 000 beräknat för Sverigearbetar genom medlemskapet i för långsiktig ekonomisk tillväxt och finansiell stabilitet i medlemsländeraa och för expansion av världshandeln på multilateral och icke diskriminerande basis. har utvidgats med ett antol nya Prop. Bland dessa kannämnas samarbetet med länder i Central- och Bilaga 4 och f.d.Sovjetunionen inom ramen 1990 tillskapade En dialog harinletts med de s.k. dynamiska ekonomierna i Förhandlingar om medlemskap påbörjades med fyraösteuropeiska länder och med . nämnas smdierörande sysselsättning och arbetslöshet och organisationens arbete meds.k. (handel och miljö, handeloch konkurrens, handel och investeringar). Denna utvidgning av verksamheten har fått konsekvenser för organisationens övrigaarbete och budget. Huvuddelen av budget avser kostnader försekretoriatet och de traditionella OECD-aktiviteterna där även östcentretingår. Samtliga medlemsländer bidrar till finansieringen efter en skalaframräknad på basis av BNP. Resterandedel av bidrag till går till olika organ och aktiviteter, somfinansieras med frivilliga bidrag, exempelvis det intemationella energiorganet(lEA), atomenergiorganet (), europeiska transportministerkonferensen(ECMT), centret för utbildningsforskning () samt olika specialprogram.Beroende på antalet deltagande länder varierade andel av dessaaktiviteter mellan 1,41 och . budget löper per kalenderår och fastställs idecember. Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är dels utvecklingenav organisationens budget, dels valutokursförändringar - beloppet betalas iutländsk valuta. Med ledning av tillgängligt underlag har anslaget beräknatstill . till ochutveckling () för /96 anvisar ett förslagsanslag på . Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) 1993/94 Utgift 135 629 039 1994/95 Anslag 113 850 000 1995/96 Förslag 1 000 1och med medlemskapet i EU frånträder , som träddeikraft . Genom en överenskommelse mellan medlemsstaterna bidrar ,liksom övriga kandidatländer, till en avvecklingsbudget för EFTA-sekretariatetunder . Under detta anslag finns beredskap föreventuella ofömtsedda utgifter /96 som kan bli följden av ettutträde. EFTA-staterna har slutit ett avtol(övergångsavtalet) som reglerar övergången från EES till EU såvitt avser EES-instimtionernas roll efter den . Enligt det avtalet skall fungera 31 fram till den 30 juni 1995för de EFTA-stater som ansluter sig till EU. Omdomstolen då inte har avslutot alla pågående ärenden kan EFTA- Prop.1994/95:100 statema förlänga dess mandat med ytterligare högst . EFTA:s övervakningsmyndighets () behörighet i förhållandetill de EFTA-stoter som lämnar organisationen har enligt övergångsavtoletförlängts till . För tiden därefter kan endast varasvarande inför . Hur länge denna roll kan behöva fullgöras berorpå situationen i , Samtliga delar av behöver emellertid intekvarsfe, uton endast den personal som berörs av pågående ärenden införEFTA-domstolen. Beräkningen av utfallet för anslaget är motovansfeende bakgmnd osäker. Anslaget bör därför föras upp med ett formelltbelopp av I . till Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA)för /96 anvisar ett förslagsanslag på . Organisationer för internationell handel och råvarusamarbetem.m. 1993/94 Utgift 11 126 597 1994/95 Anslag 9 018 000 1995/96 Förslag 17 515 000 varav 14 314 000 beräknat för verkar fören friare världshandel och minskad diskriminering samt för multilateralt samarbetegenom medlemskapet i nedansfeende organisationer för vilka bidrag förbudgeferet 1995/96 beräknas enligt följande. för samarbete på ttill- organisationen (ICO) 1982/83:142) organisationen (ICCO) 1986/87:41) Internationella natur- gummiorganisationen (INRO) (prop.1988/89:19) 19 000 Internationella gummi- studiegmppen (IRSG) (prop. s.168) 115 000 Internationella byrån i för utställningar (prop. s.156) 57 000 Prop.1994/95: Bilaga 4 Allmännatull- och handelsavtolet () är ett regelverk för den internationellahandeln. är också ett förhandlingsfomm. Den åttonde internationella tull-och handelsförhandlingen, den s.k. Umguay-mndan, som startade ,slutfördes /94. Genom resultatet av Umguay-mndan upprättodesVärldshandelsorganisationen (WTO), som innefattar såväl som deövriga avtol som slutits i förhandlingarna rörande bl.a. tjänstehandel ochimmaterialrätt. Ordinarie arbete under omfattor tillämpningoch uttolkning av regelverket, t.ex. antidumpning, tullvärde, skyddsåtgärder,subventioner och tvistlösning. bedrivs också en granskning avenskilda länders handelspolitik, den s.k. Mechanism (TPRM).Dessa verksamheter kommer att vidareutvecklas och kompletteras genomtillkomsten av WTO. Tungaposter i den nuvarande GATT-budgeten är, fömtom sekretoriatskostnader, bidragettill /() samt TPRM. Genomtillskapandet av WTO tillkommer kostnader för administrationen av det nya ochutvidgade regelverket. Dessa kommer att fastsfellas slutgiltigt underbudgeferet 1995/96. Bidragen till har byggt på medlemsländeraas andel avvärldshandeln . Detto kommer att gälla även inom WTO,med tillägg av ett belopp gmndat på respektive länders andel i handeln medtjänster. beräknas andel således till . försök att med internationella avtolstobilisera prisema på råvammarknaderna har inte varit framgångsrika. Avtolenersätts nu alltmer av andra former av internationell samverkan syftonde tillmarknadsanpassning. Sverigehar undertecknat och ratificerat internationellakaffeavtal, som ersätter avtol. Det nya avtolet är utanprisstabiliserande inslag. Ettnytt internationellt avtal om tropiskt timmer, som skall ersätto 1983 årsavtal, har framförhandlats. Förhandlingar om ersättningsavtol årsinternationella naturgummiavtol pågår. deltar i förhandlingar kring en nyinteraationell regim, det s.k. New Fomm, för exportkontroll av krigsmaterielsamt sådan högteknologi IW4/9?. Nr /OO. somnormalt har civil användning men som kan komma till användning Prop.1994/95:100 för vapenutveckling. Kostnaderaa för svensk medverkan i dennaregim Bilaga 4 beräknas till budgeferet 1995/96. Faktorer som styr utgifterna under detta anslag ärdels utvecklingen av organisationernas budgetar, dels valutokursensförändringar - beloppen betalas i utländsk valuta. Totalt beräknas kostnaderna budgeferet 1995/96 försvenska bidrag till de internationella organisationer som redovisas under dettoanslag till . till Organisationer för internationell handel ochråvarusamarbete m.m. för budgeferet 1995/96 anvisar ett förslagsanslag på . 1993/94 Utgift 724 500 1994/95 Anslag 1 750 000 1995/96 Förslag 2 625 000 varav 1 750 000 beräknat för Frånanslaget betalas kostnader för råvamlagring års internationellanaturgummiavtal och det ersättningsavtal, som f.n. är under förhandling. till Internationell råvarulagring för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på . Övriga internationella organisationer m.m. 1993/94 Utgift 2 258 330 1994/95 Anslag 2 964 000 1995/96 Förslag 5 040 000 varav 2 752 000 beräknat för Frånanslaget betalas bidrag till vissa internationella organisationer som arbetarför att främja de mänskliga rättigheterna och folkrättens ställning. Bland dessa kan nämnas samt ett antol enskilda organisationer och institutioner, vars arbeteinom detto område är ovärderligt. Anslaget belastas ocksåmed kostnader för skattejustering av pensioner Prop. 1994/95:100 för svenskpersonal som arbetat i de s.k. koordinerade organisationema. till Övriga internationella organisationer m.m. förbudgeferet 1995/96 anvisar ett förslagsanslag på . 1993/94 Utgift 898 274 878 Reservation 225 401 032 1994/95 Anslag 836 294 000 1995/96 Förslag 1 341 948 000 varav 889 907 000 beräknat för Anslagetanvänds för att möjliggöra svenskt deltogande i och stöd åt FN:s och , fredsbevarande och fredsfrämjande verksamhet inklusivesanktionsövervakning, planerings- och förhandlingsarbete, deltagande iövervaknings- eller missionsverksamhet samt utbildning och förberedelserhärför. Från anslaget kan också bekostos svenskt deltogandei EU:s gemensamma aktioner inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken(GUSP). Under /94 har avvecklingen skett avden svenska underhållsbatoljonen om 494 man i FN:s interimstyrka i ,Unifil samt av det resterande svenska deltagandet i FN:s fredsbevarandeoperation på , Unificyp. Försvarsmakten har på regeringens uppdragavvecklat det svenska deltogandet om 260 man i det nordiska stabs- ochtrosskompaniet vid Unprofor i . Av tobellen i bilaga 4:3 framgår det svenskadeltogandet med personal i fredsbevarande verksamhet per . Defrivilliga insatser som tidigare budgeterats under anslaget B 10.Organisationen för säkerhet och samarbete i () kommer fr.o.m. nästobudgetår att bekostas från anslaget Fredsbevarande verksamhet. Med ett samlatanslag utonför biståndsramen under huvudtitel kanregeringen fatto beslut om snabba, utrikespolitiskt motiverade insatser ellerverksamhet, vare sig dessa sker inom ramen för FN, , EU eller annatbilateralt eller mellanstatiigt samarbete. Ilikhet med vad som gäller för andra verksamheter inom Försvarsmakten tas ettgenerellt effektivitetskrav ut på organisationen /96. Somen del av regeringens besparingsarbete kommer det svenska deltogandet i FN:sskyddsstyrka i det f d. , Unprofor, att under /95reduceras i någon del av Unprofors olika operationer. 1994/95:100 Bilaga 4 till Fredsbevarande verksamhet för budgetåret1995/96 anvisar ett reservationsanslag på I . 1993/94 Utfall 14 863 883 1994/95 Anslag 32 894 000 1995/96 Förslag 13 823 000 varav 12 133 000 beräknat för 'redovisat under anslaget B 10. Konferensen om säkerhet och samarbete iEuropa (ESK) Från anslaget betalasobligatoriska kostnader för andel till reguljära budget, tillden enligt om föriikning och skiljedom upprättade skiljedomstolenoch till missioner. Obligatoriska bidrag uttaxeras enligt en på förhandfastställd fördelningsnyckel. andel uppgår till 3,av budget. Utvecklingen av budget blir därför avgörande förutgiftsnivån. Bidragen uttaxeras normalt i österrikiska schilling, varför ävenkronans kurs är betydelsefull. En viss eftersläpning i uttaxeringarna harkonstaterats vilket givit ett visst överskott för /94. Detmaeftersläpning kommer sannolikt att medföra motsvarande ökning av kostnadernaför de båda följande budgeferen. har långtidsmissioner iEstland, , Federala republiken vilande), ,, , , Tadjikiston Prop. 1994/95:100 och (under upprättande). För sanktionsövervakning har fömtom en koordinatoroch ett kommunikationscentmm i följande fältgmpper inrättots, nämligeni , , , , , och Ungera. är som permanent organisation fortfarandeunder uppbyggnad både vad avser de centrala institutionerna ochvad avser verksamheten på fältet. Av stor betydelse för utgiftsnivån blirfrågan om det blir möjligt att inom ram upprätfe en fredsbevarandestyrka i Nagorno Karabach. i beslutadeatt förstärka samarbetets organisatoriska stmktur. Bland konkreto nya uppgifteruppnåddes enighet om att fortsätto planeringen för en insats i NagornoKarabach. roll som aktivt foram för regional samverkan ochsäkerhetspolitisk dialog i med central uppgift att verkakonfliktförebyggande förstorktes. till () för /96 anvisar ett förslagsanslag på . Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inomEU 1994/95 Nytt anslag (förslag) 12 633 000 varav8 422 000 beräknat för Frånanslaget får betalas obligatoriska kostnader utgörande andel förbeslut inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken i EU.Fördelningsnyckel fastsfells i varje enskilt fall, oftost med BNP som gmnd. till Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikeninom EU för /96 anvisar ett förslagsanslag på . ,1- t Prop. Regeringens politik Utvecklingssamarbete i en föränderUg värld Ensammanhållen utvecklingspolitik för solidaritet, säkerhet och demokrati Senareårs snabba omvärldsförändringar och växande ömsesidiga beroenden tydliggörSveriges regionala och globala gemenskap med andra nationer. Mer än tidigarekrävs en helhetssyn, en sammanhållen svensk utvecklingspolitik för säkerhet,solidaritet och demokrati. I dagens värld angår allt alla. Stormaktsrivaliteten försvårade det intemationellasamarbetet på område efter område. slut ger nya möjligheter tillglobal samverkan. I det historiska skifte vi nu lever i är det ännu svårt atturskilja dragen i den världsordning som håller på att växa fram. Nyasäkerhetsproblem, nya ekonomiska, sociala och miljömässiga beroenden, nya kommunikationssättoch nya politiska och kulturella möten bildar tillsammans en väv av snabbavärldsomspännande förändringar. Denna omgestaltning av problemens karaktärkräver i gmnden en perspektivförändring. Säkerhet kan inte längre försfes somenbart staters säkerhet utan handlar om människors livsvillkor i bred mening.Ju mindre det handlar om konflikter mellan stater, desto mindre kan vi byggasäkerhet med milifer makt. Ju mer det handlar om människors säkerhet, desto mermåste vi främja ekonomisk tillväxt och utveckling samt social sammanhållninginom ramen för ekosystemens bärighet. I gmnden betyder utveckling att frigöramänniskors potential för eget ansvarstogande. Kärnan i solidaritetens idé är de fattigas rätttill människovärde, till frihet från armod och förtryck. Utvecklingssamarbetehandlar ytterst om alla människors lika värde och om gemensam säkerhet.Säkerhet och solidaritet blir därmed alltmer sammanflätode begrepp. Vi vet mer om varför vissa länder utvecklasväl, och andra inte. Den framväxande samsynen mellan nord och syd om vad som ärnödvändiga delar av en fungerande utvecklingsstrategi är ett stort steg framåtoch en god grand för utvecklingssamarbetet. En av de stora politiska utmaningarna underkommande år är att bygga en ny bred uppslutning kring behovet och inriktningenav internationellt utvecklingsamarbete. Bisfendet måste i högre gradkoncentreras till stöd för de fattigaste länderna och för insatser som inte kanfinansieras på annat sätt. Den långsiktiga, fattigdomsorienterade inriktningenav det svenska utvecklingssamarbetet skall förstärkas. I tider av krympande resurser är det särskiltviktigt att utvecklingssamarbetet bedrivs effektivt och målmedvetet. En föränderlig omvärld ställer också krav på ett flexibelt bistånd. Den komplicerade organisationsstmkturen i den nuvarande bisfendsadministrationen har försvårat ett samordnat agerande för att möto nya utmaningar och En avregeringens försto åtgärder på bisfendsområdet var Prop. 1994/95:100 därföratt initiera en konsolidering av de fyra bisfendsmyndigheteraa i Bilaga 4syfte att uppnå ökad effektivitet, flexibilitet och tydlighet gentemotomvärlden. Därigenom kan ett effektivare resursutnyttjande och bättrefömtsättningar för uppföljning och utvärdering uppnås. Den nya biståndsmyndigheten skall ansvara förgenomförandet av det bilaterala samarbetet och delar av det multilaterala. Detprogrammerade bisfendet skall koncentreras till färre länder.Långsiktigheten skall ökas bl.a. genom att samarbetsavtol med ländernaåterinförs. Det svenska bisfendets utforrrming har i mångaavseenden varit internationellt vägledande och åtnjuter stort anseende bådebland andra givarländer och i motfegarländerna. har bisfendet härhemma ansatts hårt . Både saklig och osaklig kritik harframförts. Den sakliga kritiken har varit pådrivande för en konstmktivomprövning av inriktningen av vårt utvecklingssamarbete. För att bidra till attvunna erfarenheter tos till vara i syfte att förbättra och effektiviserabisfendet, föreslår regeringen bl.a. att en särskild expertgmpp med svensk ochinternationell expertis tillkallas. kommer att förbli den viktigaste kontinenteni det svenska utvecklingssamarbetet. Regeringen avser att särskilt uppmärksammatvå frågeställningar: demokrati och politisk utveckling samt säkerhet,utveckling och konfliktiösning, främst i södra . Ett analys- ochutredningsarbete kring dessa båda frågor kommer att påbörjas möjligt. Det är viktigt att med bisfend stödja övergång tillfred och demokrati men också att med hjälp av biståndsinsatser motverka attkonflikter bryter ut. Demokratin har gjort snabba framsteg i undersenare år. Utvecklingssamarbetet bör i ökad utsträckning inriktos på att storkademokratins ofto svaga stmkturer och skyddet av de mänskliga rättigheterna. Detsvenska initiativet att skapa ett interaationellt ochfria val har fått storkt internationellt stöd. Stiftandet av detto institutplaneras ske . Svenska folkrörelser och enskilda organisationerhar en viktig uppgift i stödet för demokratisk utveckling. I erUighet medbetonkandet (Ds 1994:63) Demokratier kräva dessa partier! föreslås att stödtill poUtiska partier i och via organ knutnatill svenska partier skall möjliggöras. Samarbetet med , ochVästbanken/kommer att intensifieras och i ökad utsträckning programmeras.Bisfendet till , och senare även kommer att övergåtill andra mer ändamålsenliga former. Konflikterna i det fd. måste fåpolitiska lösningar. Förberedelser för efterkrigstiden bör nu inledas. Ettomfattonde internationellt stöd krävs för att bidra till att försona folken ochåterappbygga länderna på . vill bidra till framväxten av ettdemokratiskt samhällssystem, till rehabilitering och ätemppbyggnad samt genomstöd underlätto för bosniska flyktingar som så önskar att återvända hem. Attsferka kvinnors rättigheter är ett mål i sig och en nyckel till både högreproduktivitet och bättre social stondard för alla. Genom kvinnoraa Prop.1994/95:100 når man också barnen. Friska och välutbildade bara är de fattigaskapitol. Bilaga 4 Regeringen kommer att samråda med partier isyfte att utarbeto ett förslag om hur jämstolldhet mellan kviimor och män böruttryckas och förstärkas i de biståndspolitiska målen. Därigenom skall kvinnansstollning inom ramen för vårt utvecklingssamarbete sferkas. Långsiktigt hållbar utveckling är målet för alltutvecklingssamarbete. Den framlagda arbetsgmppsrapporten (Ds 1994:132)Hållbart bistånd - det svenska biståndet efter UNCED kommer att ligga till gmndför det intensifierade arbetet med integration av miljöaspekter i utvecklingssamarbetet.Regeringen kommer att återkomma till i dessa frågor. Den breda synen på befolkningsrelaterade frågor somframkom på den internationella befolknings- och utvecklingskonferensen i Kairoi är ett viktigt bidrag till möjlighetema att uppnå en hållbarutveckling. Jämställdhet mellan kvinnor och män är av avgörande betydelse fören hållbar befolkningsutveckling. Det breda angreppssättet måste nuoperationaliseras i konkrefe insatser och policyförslag både i det bilateralaoch multilaterala utvecklingssamarbetet. Medlemskapet i EU kommer att innebära nya uppgifteroch dimensioner för svenskt utvecklingssamarbete. Tillsammans står EU-ländernaför mer än hälften av världens samlade bisfend till . Den del avEU-ländernas bisfend som kanaliseras via genomgår ett dynamisktoch formbart skede och kommer genom sin storlek att spela en allt viktigareroll i både enskilda mottagarländer och i de internationella organisationerna.Sverige kan i EU-samarbetet to tillvara andras erfarenheter, men har ocksåmycket att ge. Det fömtsätter att vi utnyttjar vårt medlemskap aktivt ochkonstmktivt och i nära samarbete med likasinnade unionsländer påbisfendsområdet. Ett aktivt engagemang i EU måste gå hand i hand med ettfördjupat globalt samarbete. De internationella organisationernas kapacitet attleda och samordna arbetet på utvecklings- och katastrofområdena måste sferkasoch bli mer effektivt. Reformarbetet inom det Nordiska ram skallkraftfullt följas upp. Det gäller införandet av nya styr- ochfinansieringsformer för FN:s bisfendsverksamhet samt bättre och effektivaresamordning av FN:s och andras insatser på katostrofområdet. Inom ramen för de förhandlingar som stortor omytterligare påfyllnad av fond för utiåning på mjuka villkor tillde fattigaste länderna () skall tillsammans med bl.a. övriganordiska länder aktivt verka för att bankens fattigdomsorienterade strategi fårökat genomslag i verksamheten. Reformambitionerna måste också sträcka sig längreän till de mest uppenbara bristema i det multilaterala systemet. Det gäller bl.a. frågor som kräver att förändras, så att hela systemet av internationella instmment kan utvecklas. Ett viktigt initiativ i det avseendet är Kommissionen för globalt samarbete. Dess rapport kommer att presenteras i febmari 1995. som behandlas i rapportengäller bl.a. att i breda termer främja säkerhet. atthantera ekonomiska beroenden och att ytterligare effektivisera FN. Det pågående reformarbetet kommer att intensifierasunder 1995 i Bilaga 4 samband med världsorganisationens 50-årsjubileum. Med denaktiva roll och övriga spelat i olika reformsammanhangoch i synen på FN och det multilaterala systemet blir det en stor utmaning attmedverka till ett sammanfogande av de många reformprocesser som pågår. Sverigesutgångspunkt är att 50-årsfirandet måste bli mer än ett jubileum - det bör blistartpunkten för en ny era för det globala samarbetet. Utvecklingeni världen - framsteg men ökande orättvisor Aldrignågonsin har levnadsnivåeraa i u-länderaa stigit så snabbt som . Livslängden har ökat med drygt en tredjedel. Barnadödligheten harhalverats och läskunnigheten bland vuxna har ökat från till . av baraen börjar i skolan. Demokratin har också gjort storaframsteg under det senaste årtiondet. För försto gången lever en övervägandedel av världens befolkning i länder där regeringama är tillsatto efter friaval. Tillväxten har i som helhet baraunder varit lägre än , medan i-länderaa som gmpp bara ett åröverskridit denna tillväxttakt. Variationen i utvecklingen mellan olika länderär dock mycket stor. Medan många länder lämnat u-landsstadiet bakom sig, bl.a.till följd av god ekonomisk politik, drabbas allt fler stater avlångvarig ekonomisk nedgång, där felaktig ekonomisk politik kombinerats medsönderfallande stotsapparater, förtryck och stegvis ökande motsättningar mellanolika gmpper inom respektive land. Många statsbildningar befinner sig i enömfelig situation. Risken för våldsamma konflikter i dessa länder har ökat. I krisdrabbade länder har fattigdomen ofto ökat ihela samhället. I länder med tillväxt är framstegen ojämnt fördelade.Fattigdomen blir där allt mer koncentrerad till landsbygden, särskilt dessavlägsna delar, till kvinnor och bara, till handikappade och till minoriteter. På avtecknar sig väldiga utmaningar.Även om varje par hädanefter inte får fler än två bam, kommer världensbefolkning att uppgå till över tio miljarder människor. Med allsannolikhet kommer dock antalet att vara långt högre. Detto stoller frågan omhållbar utveckling i fokus. Även på kortare sikt är miljöhoten mycketallvarliga i vissa länder. Tillgången på bmkbar mark och användbart vatten är imånga länder redan knapp. Fattigdomen är mest utbredd i . avmänniskoma i söder om lever i djup fattigdom. Halva befolkningenär analfabeter. Ett av tio födda bara dör före . Den ekonomiska tillväxten har varit alltför lågför att kompensera befolkningstillväxten. Många länder brottos med tungaskuldbördor. har länder som genomfört ekonomiska reformer kunnatuppvisa en högre tillväxt. Asienär en kontinent full av kontraster. har BNP per ' capitoi Ost- och Sydostosien ökat med , en ekonomisk Prop.1994/95:100 tillväxtuton motstycke i världshistorien.