prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Bilaga 10 Kostnadema för areal- cx;hträdesersättningama är till viss del beroende pä Pä årsbasis beräknas tills vidare arealersättningama uppgåtill cx;h nädesersättningama till 850 miljoner kronor.Under 18 månadersperioden kommer ersättningama att lämnas för rväväxtsäsonger fömtom slutbetalningen av stödet till oljeväxter. kostnadenkan därmed uppgå till . förskotterasav det enskilda medlemslandet och utbetalas till största delen i slutetpå det är som ersättningama avser. motsvarandebelopp ca efter att utbetalning skett. Djurbidraglämnas för am- och dikor, handjur av nöt, tackor och getter. harerhållit följande bidragsrätler enligt , nämligen tackor 180000 Bidragen frän EG är följande amkopremie 120ecu/ko cx;h är ungnöt 10 mån 90ecu/tjur ungnöt 22 män 90ecu/tjur Bidragen för tackor räknas fram med utgängspunkt imarknadsprisema och faststäUs efter marknadsärets slut. Den totala kostnadenför djurbidrag har beräknats till kommer ersättningama att lämnas . Den totalakostnaden kan därmed uppgä tiU . tillArealersättning och djurbidrag m.m. för /96 anvisar ettförslagsanslag på 8 . Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter 1994/95Anslag 1525 000 000 1995/96 Förslag 1 575 000 000 varavI 050 000 000 beräknat för juU 1995-juni 1996 1 Anslaget Bil. Under anslaget finansieras kosttiadema förintervention (dvs. offentiig lag- Prop. 1994/95:100 ring m.m.) cx;hexportbidrag i enlighet med . Anslaget bör redo- Bilaga 10 visasunder rvä särskilda anslagsposter. Anslaget finansieras helt frän EG-budgeten. Interventioninnebär en päverkan pä utbudet av (x;h efterfrågan pä jordbmksprodukter.Interventionsregleringama syftar till att stödja vissa prisnivåer. Medintervention avses sädana ätgärder som EG:s uppköp cx;h lagring av olikaprcxlukter samt stöd till privat lagring som innebär att företag förbinder sigatt mot ersättning svara för lagring av bestämda produkter. Vid interventionär det EG som köper upp produkten från producenten eller frän någotefterföljande handelsled. Beslut om interventionsköp fattas av EG- kommissionen. Föratt täcka skillnaden mellan gemenskapspris och världsmarknadspris ochmöjliggöra export frän EU till tredjeland kan exportbidrag lämnas. Det är kommissionensom bestämmer storleken pä bidraget Interventionsköpkommer för del i första hand att omfatta spannmål. Inom animaliesektorntorde interventionsköp inte bli av någon stöne omfattning. Avgörande förbelastningen pä anslaget torde bli ärsmänsvariationer inom såväl sominom andra medlemsstater. Av betydelse är ocksä det svenska jordbmkets och densvenska livsmedelsindustrins konkunensför-måga. Kostnader för interventiontäcks i efterskott av . börföras upp med . Liksomvad gäller intervention är en avgörande faktor för omfattningen pä verksamhetendet svenska jordbmkets och livsmedelsindustrins konkunenskraft samtutvecklingen pä den inre marknaden i sin helhet. bör föras uppmed . Förslag tillriksdagsbeslut Prop. tillIntervention och exportbidrag för jordbruksprodukter för budgetaret 1995/96anvisar ett förslagsanslag pä 1 . Köp och försäljning av mjölkkvoter Nyttanslag (förslag) 1 000 Det nya anslaget föresläs användas förJordbmksverkets köp och försäljning av mjölkkvoter till ett administrativtsatt pris. Föratt en mjölkproducent skall ha rätt att sälja mjölk mäste producenten inneha enmjölkkvot i enlighet med förordningen (EEG) nr 804/68. Enligt förordningen ärdet möjligt att under vissa fömtsättningar överlåta sin mjöUc-kvot. Vid behandlingen av prop. 1994/95:19 Sverigesmedlemskap i unionen har gett till känna (bet.1994/95:UU5, rskr. 1994/95:63) att ett administrativt pris pä mjölkkvoter börtillämpas vid försäljning av dem. Detta innebär att staten kan komma att köpaoch sälja frigjorda mjölkkvoter. Statens handläggning av kvoterna börorganiseras sä att det inte uppstär nägra kosmader för staten. uUKöp och försäljning av mjölkkvoter för /96 anvisar ettförslagsanslag pä I . Räntekostnader för förskotterade arealersättningar,m.m. 1994/95Anslag 120 000 000 1995/96Förslag 179 000 000 varav120 000 000 beräknat för 1 Anslaget Räntekosmader för förskotterade bidrag, m.m. Under anslaget finansieras de räntekostnader somuppstär för staten till följd av art ersättning för utbetalda bidrag betalas utfrän EG-budgeten i efterhand. Regeringens överväganden Prop. Ersättningför stöd som finansieras frän EG:s garantisektion men som förskotteras fränstatsbudgeten avräknas i princip inom I 1/. De stöd som är aktuellaär arealersättningar, ersättning för uttagen areal och djurbidrag, interventionoch exportbidrag samt miljöersättningar. För de stöd som betalas ut frän EG:sutvecklingssektion gäller två olika metcxler. För Mäl 5a utom stödet tillförädling cx;h marknadsföring förskotterar medlemsstaten utvecklingsfondensandel av stödet cx:h avräkning sker för avslutat kalenderår. För stödet tillförädling och marknadsföring inom Mål 5a betalar utvecklingsfonden av sinandel i förskott och resterande då ett program är avslutat. Påanslaget bör föras upp för räntekosmader. tillRäntekostnader för förskotterade arealersättningar, m.m. för /96beräknar ett förslagsanslag pä . Fiske POP- 1994/95:lOO Denstatiiga verksamheten inom fiskets omräde utgörs i huvudsak av regleringar medstöd av lagstiftning (x;h att ge ekonomiskt stöd till fisket, vattenbmket,fiskevärden och forskningen.Vidare ingär intemationella förhandlingar,fiskeriundersökningar, rådgivning och information. Det övergripande målet för fiskeripolitiken är attverka för en ansvarsfull hushållning med fisktillgängaraa bl.a. så att denbiologiska mångfalden bevaras. Vidare är målet att verka för tillgäng på fiskav god kvalitet och utveckling av konkurrenskraftiga företag inom fisket ochvattenbruket. som är den ansvariga centralaförvaltningsmyndigheten för fisket har visat att måluppfyllelsen i stort harvarit gcxl under senare är och att de verksamhetsmål som regeringen har ställtupp har tillgodosetts i aUt väsentligt beslutade om en ny fiskelag(1993:787). Den ttädde i kraft den 1 januari 1994.1 lagen görs bl.a. rättenatt bedriva ett yrkesmässigt fiske beroende av yrkesfiskelicens. Vidare gesmöjlighet att fördela fisket genom att meddela föreskrifter som begränsarredskapsanvändningen för fritidsfisket Krav kan ställas pä särskilt tillständför användning av fartyg för yrkesmässigt fiske. De föreskrifter som utfärdasav med stöd av fiskelagen cx:h fiskeförordningen (1993:1097) harförenklats cx;h begränsats kraftigt. medför att frän den 1 januari1995 fullt ut deltar i den gemensamma fiskeripolitiken. Den består av resurs-,marknads- och stmkturpolitik. Resurspoliriken reglerar fördelningen avfiskresurser mellan medlemsländema samt avtal med ttedje land. De viktigastedelama i marknadspolitUcen är överskottsreglering och importreglering. Stmkturpolitikensyftar bl.a. till anpassning och modemisering av fiskeflottan samtinvesteringar i fiskberedning cx;h vattenbruk. Hämtöver finns det inomfiskeripolitiken regler om kontroU pä fiskets område. EG:s gemensammafiskeripoUtik beskrivs utförligare i prop. 1994/95:19 medlemskap iEuropeiska unionen Del 2. Regeringen har i prop. 1994/95:75 Vissalivsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i unionen lämnatförslag i vissa lagstiftningsfrågor för att möjliggöra tUlämpningen av bl.a. inom den gemensamma fiskeripolitiken. har antagitförslagen (bet 1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126 och bet. 1994/95:UU5, rskr.1994/95:63). De tekniska fömtsättningama för ettyrkesfiskaravdrag lUcnande det i utreds. Det svenska yrkesfiskets fångster uppgick är 1993till ca tiU ett värde av . Det är envärdeminskning jämfört med föregående år. Det svaga beståndet av torski och den fortsatt svaga marknaden för sill och sttömming görsammantaget att yrkesfisket befinner sig i en bekymmersamsituation. Sjukdomen M 74 utgör ett aUvarligt hot mot den vilda laxen iÖstersjön. Försäljningsvärdet av vattenbrukets produktion uppgick är 1993 tiUca . Under innevarande budgetär inriktas arbetet päfiskets omräde pä en fort- Prop. 1994/95:100 satt integrering i och anpassning till EG:s gemensamma fiskeripolitik. Den beräknade utgiftsutvecklingen pä fiskets omrädetill följd av tidigare fattade beslut samt förslagen i 1995 ärsbudgetproposition är följande: Utgift Anvisat Förslag varav beräknat för 1993/94 1994/95 1995/96 juli95-juni 96 106,0 88,0 279,9 186,4 Den föreslagna kraftiga utgiftsökningen /96 hänför sig dels till en förstärkning av Fiskeriverketsresurser inför medlemskapet i EU, dels till ett väntat stort återflöde frän EUpä fiskets omräde. 1993/94Utgift 48 574 362 1994/95Anslag 53 272 000 1995/96Förslag 93 459 000 varav62 160 000 beräknat förjuU 1995-juni 1996 är central förvaltningsmyndighet förfrägor om fiskerinäringen, fritidsfisket och fiskevärden. cx;h uppgifter framgår av förordningen (1991:827) med instmktionför . Det övergripande målet för är attverka för en ansvarsfull hushållning med fisktillgängaraa bl.a. sä att denbiologiska mångfalden bevaras. Vidare skaU verket verka för tillgäng pä fisk avgod kvalitet och utveckling av konkunenskrafriga företag inom fisket cx;hvattenbmket har i sin årsredovisning /94 delat in sin verksamhet i fiskevård, resursutnyttjande,europasamarbete och inteinatio-nellt utvecklingssamarbete. För vart cx;h ett avdessa verksamhetsgrenar har följande verksamhetsmål lagts fast. -skall värda ochbevara de nationeUa fiskbestånden. -skall verka förett långsiktigt ansvarsfuUt nyttjande av de nationeUa fiskbestånden. -skall pä fisketsomräde förbereda ett svenskt medlemskap i . -skall stödjautvecklingsländers förmäga att utveckla ett bärkraftigt nyttjande av havetsamt av kust- och inlandsvarten. har i anslagsredovisningen redovisatett anslagssparande på . bedömer i sinrevisionsberättelse att ärsredovisningen inte i allt väsentligt är rättvisande.TiU gmnd för bedömningen ligger att Fiske- riverketinte redovisat samtliga intäkter pä ett rättvisande sätt samt att väsentUgtbelopp kostnadsförts utan nägon uttedning som styrker art beloppet utgör enkostnad för räkenskapsåret har i särskild ordning redovisatkonsekvensema för verket av ett svenskt EU-medlemskap. harberäknat det ökade resursbehovet till förförstärkning inom områdena marknadsreglering, resurspolitik, stmkturpolitik,FoU-verksamhet och kontroU pä fiskets omräde. Päregeringens uppdrag har cx;h Statistiska centtalbyrån utrettstatistiken på fiskets och vattenbmkets omräden. Statskontoret har uttett vissafrägor rörande kontt"oll pä fiskets omräde. Uppdragen har remissbehandlats.En sammanställning av remissyttrandena finns i Jordbmksdepartementet. Prop.1994/95:100 Bilaga 10 Deövergripande mål som gäller för treårsperioden /94-1995/96 bör Ugga fast Resurser 1995/96 RRV:sinvändningar mot årsredovisning är av sädan art att verket börvidta ätgärder . Ett sädant arbete har inletts cx;h de gmnder somorsakat revisionsanmärkning kommer att undanröjas. Regeringenhar för redovisat konsekvenseraa pä fiskets omrädevid ett medlemskap i (prop. 1994/95:19, bet. 1994/95: KU17, rskr. 1994/95:64och bet 1994/95:UU5, rskr. 1994/95:63). har lämnat enårsredovisning. Verksamheten under det redovisade /94 prägladesav dels förberedelser för cxh förhandlingar om ett medlemskap i , delsanpassningar av föreskriftema på fiskets oinräde tUl följd av att en nyfiskelag gäller frän . Regeringenbedömer att på ett förtjänstfuUt sätt har presenterat resultatenav sin verksamhet i årsredovisningen. Den knyter väl an rill de specifika kravregeringen presenterat i regleringsbrevet. Verket har i allt vä- sentiigtuppfyllt de verksamhetsmål som regeringen beslutat om. Innehållet i Prop.1994/95:100 nästa årsredovisning bör koncenoeras pä en redogörelse av uppnåddaresultat Bilaga 10 mer än pä en detaljerad beskrivning av verksamheten.Årsredovisningens omfång bör därför kunna begränsas. Analysen bör kompletterasmed en utvärdering av prestationemas kvaUtet cx;h där sä är möjligtstyckkosttiadsberäkning-ar. I fortsättningen bör Europasamarbete intepresenteras som en särskild verksamhetsgren. Regeringen har för avsikt att iregleringsbrevet för för /96 preciseraverksamhetsmålen. Konsekvenserför av ett EU-medlemskap Sverigekommer fullt ut att delta i EG:s gemensamma fiskeripolitik frän den 1 januari1995. Konsekvensema av mecUemskapet blir stora för fiskeriadmini-strationen.Arbetsuppgiftema blir mer omfattande och i mänga faU ställs krav pä kortarehandläggningstid än . Den svenska fiskeripolitUcen har genom EES-avtaletdelvis anpassats till EG:s gemensamma fiskeripolitik. Prisregleringen pä fiskhar avskaffats och en ny marknadslag pä fiskets omräde har införts. Med stöd avdenna har fyra prcxlucentorganisationer bildats. Producentorganisationemautgör gmndpelare inom EG:s gemensamma marknadsordning på fiskets omräde. tillfördes genom 1992 ärsbudgetproposition avseende bl.a. kompetensförstärkning,informationsinsatser och investeringar i dataprogram. bör motdenna bakgmnd och med tanke pä det statsfinansiella läget tillföras ettbetydligt mindre belopp än vad verket i sin rapport har ansett vara motiveratav ett mecUemskap i EU. Enligt regeringens bedömning bör Fiskeriverketförstärkas med inför medlemskapet, varav 1 miljon kronorutgör förstärkning av kvalitets-konö-ollen pä fiskets omräde. Regeringen har i prop. 1994/95:75 VissaIivsmedelspolitiska ätgärder vid ett medlemskap i unionen bl.a.lämnat förslag till en lag om EG:s förordningar inom den gemensammafiskeripolitiken. Den svenska regleringen kommer i stor utsttäckning attersättas av dessa förordningar. Det finns emellertid behov av vissakompletteringar. har ansvaret för att genom granskningav fiskeloggböcker övervaka att fastställda kvoter inte överskrids. Merpartenav fisketillsynen sker dock till sjöss genom försorg.Tillsynen innefattar bl.a. konö-oU av att fisket sker pä tilläten tid och platsoch med tillåtna redskap. Ett medlemskap i föranleder inte attförändra denna betoning på att fisketUlsynen huvudsakligen skall ske tiUsjöss. Fisk som landas skall vara sorterad efter storlekoch fårskhet samt vara märkt. disponerar 1,5 miljonerkronor för att utföra denna kvalitetskontroU. EG:s fiskeripolitUc anger intenägon nivä för hur omfattande den nationella konn-ollen skall vara. Den svenskakvalitetskonn-oUen är klart mindre omfattande än i jämförbara medlemsländer.Det är emellertid väsent- ligt att konttollenorganiseras sä att en effekriv kond-oU kan åstadkommas med Prop. 1994/95:100så begränsade ekonomiska resurser som möjligt För att nå en godtagbar kon- Bilaga 10 ttoUnivå bör därför kvalitetskonttoUen förstärkas med 1 miljonkronor. Kvalitetskontrollen bör dessutom förstärkas genom att Kustbevakningenvid vissa tiUfällen, som ett led i sin ordinarie verksamhet, bistårFiskeriverket Regeringen har för avsikt att återkomma tillriksdagen, efter att (cUr. 1993:136) har lämnat sittförslag, med definitiva förslag till ansvarsfördelning mellan olikamyndigheter vad gäller konttoll på fiskets omräde och dimensioneringen av den. beslutade om principer föransvarsfördelning och finansiering av den statliga statistiken (prop.1992/93:101, bet 1992/93 FiU:7, rskr. 1992/93:122). Med anledning häravberäknades i 1994 ärs budgetproposition under detta anslag förfiskestatistik. Det förslag som har presenterats av cx;hStatistiska centralbyrån (SCB) utgör ett gott underlag för Fiskeriverketsfortsatta arbete att förbättta det nuvarande systemet. Det ankommer vidare påFiskeriverket att inom ramen för myncUghetsanslaget besluta om statistik päfiskets och vattenbmkets område. EG:s förordningar pä fiskets område kräver bl.a.rapportering av fångstuppgifter riU ansvarig myndighet. De nuvarande svenskainformationskällorna (loggbok och avräkningsnota) behöver därför modifierasoch integreras. 1994/95:75 Vissa livsmedelspoliriskaätgärder vid ett medlemskap i unionen har regeringen föreslagit attlänsstyrelsema fär det administtativa ansvaret för flertalet EU-stöd inomJordbmksdepartementets omräde cx;h att cx;h Fiskeriverketskall svara för samtiiga utbetalningar. EU-stödet pä fiskets omräde ges i huvudsak inomramen för det söktur-stöd som kan hänföras rill mål 5a, dvs. anpassningen avfiskerisektoms sonk-tur. Även EU:s stöd för landsbygdsutveckling, det s.k.5b-stödet bör kunna vara aktuellt för vissa fiskeberoende omräden. EU-stöden pä fiskets omräde är relativt begränsadetiU sin omfattning jämfört med stöden pä jordbmksområdet Den svenskamålsättningen med stöden för den kommande fyraärsperioden kommer attpresenteras för under vären 1995 i form av en sektorplan förfiskeri- och vattenbmksnäringen. Planen arbetas fram gemensamt avJordbmksdepartementet och i nära samarbete med berördanäringsorganisationer samt med underlag frän länsstyrelsema. Om planen skallfungera som det styrinstmment det är tänkt är det nödvändigt an handläggningav EU-stöd sker bäde pä den centtala nivån () och hoslänsstyrelsema. Det är viktigt att de regionala och lokala aspektema får enframttädande roll vid bedömningen av viUca projekt som skall genomföras. Ävenpä fiskets omräde är det angeläget att de regionala insatsema sker samordnatmed de stmkturfonder inom vilka länsstyrelserna verkar. Administtationen av deEU-stöd som hänförs tUl mål 5a pä fiskets omräde bör därför fördelas mellanFiskeriverket och länsstyrelsema. Länsstyrelsema bör handlägga och besluta omstöd till vattenbmk, beredningsindusttin och infrastmktur. Häri kan inga attfinna uomme för regional eller lokaldelfinansiering av projekt. skall ange inom Prop. 1994/95:100vilka ramar verksamheten skall ske sä att projekten bidrar till art uppfylla deBilaga 10 krav som ställts i den av Gemenskapen godkända sektorsplanen liksomatt de står i överensstämmelse med övergripande nationella mäl. Fiskeriverketbör besluta om stöd till övriga sttukturätgärder inom mål 5a, huvudsakligenfrägor om omsoiikturering av fiskeflottan. Som central sektorsmyndighet harFiskeriverket en särskilt samordnande, stödjande och rådgivande roll gentemotlänsstyrelsema inom det fiskeripolitiska omrädet Länsstyrelsema granskar uppgiftema ifiskeloggböckema innan dessa skickas vidare till förregisttering. Mot bakgmnd av EU:s krav pä snabb inrappxjrtering avfängstuppgiftema bör loggböckema i fortsätmingen skickas direkt tillFiskeriverket för granskning. Även i övrigt bör verka för atthanteringen av loggboksblankettema blir sä snabb och smidig som möjligtLänsstyrelsemas uppgifter i denna del upphör dänned. Länsstyrelsema haruppskattat att sammanlagt tte årsarbetskrafter har behövts förloggboksgranskning. Av denna anledning bordet överföras 1,2 mUjoner kronor frånlänsstyrelseanslaget till . Regeringen beslutade attuppdra ät generaldirektören att lämna förslag till en allmänfiskevårdsavgift. Uppdraget har redovisats och remissbehandlas för närvarande.Regeringen har för avsikt att under vären 1995 äterkomma till idenna fräga. Länsstyrelsema förordnar fisketillsynsmän som har tilluppgift att övervaka fisket utefter kustema och i insjöar. Finansiering avfisketiUsynen bör som ett led i regional och lokal fiskevård beaktas däställning tas till införandet av en allmän fiskevårdsavgift Fiskeriverketredovisade pä regeringens uppdrag en utvärdering av deätgärder som har vidtagits för att skydda den natuneproducerande laxen iÖstersjön och föreslog en handlingsplan för det fortsatta arbetet. Fiskeriverketbeslutade att avlysa laxfisket under är 1994 i samtiiga älvarmed vild lax i Nonbottens, och och i de befintiigafredningsområdena utanför dessa älvar. Vid mötet med för iseptember 1994 agerade kraftfullt för en begränsning av havsfisketefter lax men lyckades inte fullt ut fä gehör för ständpunktema bland övrigaÖstersjönationer. Kommissionen beslutade dock att rekommendera art 1995 ärstotaluttag begränsas frän 600 000 laxar till 500 000 laxar i Östersjön.Kommissionen beslutade ocksä att tillsätta en särskild arbetsgmpp under svensktordförandeskap med uppgift att se över förvalmingen av lax i . beslutade attallt svenskt fiske efter lax i södra är förbjudet t.o.m. den 31 mars1995. Verket beslutade vidare att förbjuda fiske efter lax under hela är 1995 isamtiiga älvar med vild laxi Nonbottens, och och i de befintliga Prop.1994/95:100 fredningsområdena utanför dessa älvar. bedriver tillsammans med bl.a.Naturvärdsverket ett omfattande forskningsprojekt med syfte att undersökaorsakema till sjukdomen M74 bland laxungar cx;h finna ätgärder för att kommatiU rätta med överdödligheten. arbetar även med uppbyggnad avgenbanker för den vilda laxen. Regeringen avser att inom EU verka för enlångsiktig strategi för laxfisket och värden av den natuneproducerande laxen iÖstersjön. Regeringen avser att äterkomma tUl under vären 1995 medövergripande riktlinjer för laxfisket Fiskeriverketsverksamhet kommer i hög grad att påverkas av ett EU-medlemskap. Mot bakgmnd avden osäkerhet som räder om de administtativa konsekvensema av ettEU-medlemskap bör de nuvarande verksamhetsmålen för endastomfatta /96. Medelsbehovet har beräknats med utgängspunkt i enreal minskning av utgiftema om . Vad gäller RRV:s invändningar mot Fiskeriverketsårsredovisning finner regeringen att RRV:s påpekanden är av sädan art att dessaskyndsamt bör föranleda ätgärder. Ett sådant arbete har inletts och vad somorsakat revisionsanmärkning kommer att undanröjas. tillFiskeriverket för budgetaret 1995/96 anvisar ett ramanslag pä . 1993/94Utgift 4 243 204 Reservation 1 309 665 1994/95Anslag 3 684 000 1995/96Förslag 5 684 000 varav3 769 000 beräknat för Anslaget används för bidrag till främjande avfiskerinäringen och för att täcka kostnader för forskning, utvecklingsarbeteoch försöksverksamhet pä fiskets omräde. föreslär att medel för bidrag tUlfisketillsyn bör överföras tUl myndighetens förvaltningsanslag i syfte attfinansiera en förstärkning av sta- tistikhanteringen.Bestämmelsema om bidrag till fiskare med anledning av av- Prop. 1994/95:100 lysning av fiskevatten är inte längre ändamålsenliga. Medelför bidrag till länsstyrelsema för fisketillsyn bör i fortsättningen inte förasupp under detta anslag. Möjlighetema att lämna bidrag till fiskare medanledning av avlysning av fiskevatten är inte längre aktueUa, varför möjlighettill bidrag för ändamålet inte bör finnas i fortsätmingen. Medlen för forskningbör i sä stor utsttäckning som är möjligt och lämpligt användas i kombinationmed forskningsmedel frän EU:s budget för att öka effekten cx;h utbytet av dem. tillFrämjande av fiskerinäringen för /96 anvisar ett reservationsanslagpä . Strukturstöd till fisket m.m. 1993/94Utgift 24 711 960 1994/95Anslag 26 391 000 1995/96Förslag 53 837 000 varav35 891 000 beräknat för Från anslaget lämnas statligt stöd rillinvesteringar i fiskeföretag, fängstbe-gränsning, skrotning av fiskefartyg samtskador pä fiskeredskap cx;h vatten-bruksanläggningar. Stödet lämnas i form avbidrag och statlig garanri för län. Betämmelser om detta finns i förordningen(1994:1716) om fisket, vattenbmket och fiskerinäringen. Frän anslaget lämnas ocksäersättning i samband med isbrytning för fiskets och fiskarbefolkningens behov.Frän anslaget täcks vidare kostnader för förluster pä gmnd av statlig garanriför län till fiskeföretag cxh fiskberedningsföretag. Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. Underår 1993 lade EU fast nya riktlinjer för stmkturpolitiken pä fiskets område ochinrättade en särskild fond för denna, Financial Instmment for Fishe-riesGuidance (FIFG). FIFG finansierar den del av fiskets stmkturstöd som kanhänföras till mäl 5a, dvs. anpassningen av fiskerisektoms sonktur. Demäl som gäller för sttukturpolitiken är Prop. -att bidra till att uppnå envaraktig balans mellan resurser och dess ut- Bilaga 10 nyttjande, -att stärka utvecklingen avekonomiskt livskraftiga företag inom sektom, samt -att förbättra marknadsutbudetcx;h förädlingsvärdet för fiskets cx;h vattenbmkets produkter. Strukturstödetkan ges till följande omräden, nämligen -omstmkturering och fömyelse avfiskeflottan, -modemisering av fiskeflottan, -förbättring av de villkor undervilka fiskets och vattenbmkets produkter förädlas och marknadsförs, -utveckling av vattenbmket samtskydd cx;h utveckling av resurser i kustvatten, -utmstning i fiskehamnar, samt