prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Därmed har i princip fulljämställdhet införts mellan olika verksamhetsformer. Regeringen har ocksä föravsikt att pröva de olika verksamhetsformernas ändamålsenlighet med hänsyntill de nya styrformerna. För kulturområdets sakanslag gäller, med vissaundantag, att de betraktas som bidragsanslag och därmed /96 inteblfr föremål för nägon priskompensation. Å andra sidan tas heller inte ut någonbesparing. Den statligt stödda regionala kultur\'erksamhetenhar från statens sida erhållit priskompensation samt undantagits frånbesparingar. Det är dock rimligt att även dessa verksamheter kan komma att ingåi framtida besparings-underiag. RRV:s revisionsberättelseoch årliga rapport till regeringen . 1994/95 100 Deflesta myndighetema inom område har denna höst ' 'för första gängen lämnat årsredovisningar enligt bestämmelserna i förordningen(1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning. RRV:s revisionsberättelse innehåller ingeninvändning för nägon myndighet utom för . Bedömningen harskett mot bakgmnd av att det är den första årsredovisning som myndighetemalämnar. och har beviljatsdispens från kravet på resultatredovisning. RRV redovisar att flera av myndighetema har haftproblem med att formulera verksamhetsmålen per verksamhetsgren sä att desenare kan följas upp. Myndighetema har också haft svårt att koppla sammankostnader med konkreta verksamhetsmål, verksamhetsgrenar och slutprestationer.Det är enligt RRV särskilt viktigt att myndigheteraas verksamhetsmål utvecklastill nästa årsredovisning. RRV anser också att många myndigheter inomKulturdepartementets område inte har tillräcklig intera styraing ochuppföljning. Regeringensgenomgäng av årsredovisningarna visar att kvaliteten är skiftande. Till en delberor detta på att det är första gången årsredovisningar görs och till en delpå oklarheter i målformuleringarna. Vissa omarbetningar av målformuleringaraahar gjorts vid arbetet med regleringsbreven för /95. Jämförelser med resultaten har skett endast i något enstaka fall och förordningen (1993:134) ommyndigheters anslagsframställning och årsredovisning har i vissa fall inteföljts. Regeringen är medveten om att detta bl.a. kan bero pä att omläggning avredovisningsratiner medfört att jämförelser inte kunnat göras bakåt. Regeringenvill emellertid understryka vikten av att nämnda förordning till fullo följs.Kraven på myndigheteraas årsredovisningar kommer att skärpas. Noggranna och fylliga beskrivningar av prestationeroch volymer under budgetåret har gjorts i de allra flesta fall. Redovisning avkvalitet och effekter är däremot inte sä vanligt förekommande. Detta kan beropå att effektema inom omrädet är långsiktiga och ofta inte kan redovisas förett enstaka budgetår. Myndigheteraa bör intensifiera sitt arbete med att tafram metoder för redovisning av kvalitet och av verksamhetens effekter. Inom omrädet förekommer en omfattandebidragsfördelning inom olika sektorer. Myndighetema har inte gjort ensammanfattande redovisning för t.ex. de regionala anslagen. Regeringen anseratt det bör göras i fortsättningen. Regeringenanser sammanfattningsvis att resultatredovisningaraa bör för- Prop. 1994/95:100bättras till kommande år. Vid genomgångar med myndighetema planerar Bil. 12regeringen att diskutera hur detta kan ske. Regeringen kommer ocksä att isamarbete med myndighetema ytterligare förbättra verksamhetsmålen när detgäller tydlighet och uppföljningsbarhet. Regeringen fömtsätter att myndighetemagenomför åtgärder för att förbättra den interaa stymingen och uppföljningen. Under myndighetemas anslag görs en redovisning avde enskilda årsredovisningarna. För de centtala verksamheter inomKulttirdepartementets omräde som bedrivs i form av stiftelser, aktiebolag m.m.sker en infasning i den statliga mål-och resultatstymingsprocessen genom att deskall lämna sin första årsredovisning . /94 har ur behållningen av de särskilda lotterier som anordnatstill förmån för konst, teater och andra kulturändamäl anvisats sammanlagt . Medlen har fördelats enligt följande: till för fördelning till investeringar m.m. 250(X)till investeringar inom kulturmUjövärden, till andra ändamål. bemyndigar regeringen att göra tekniska justeringarav anslagen för den räntekompensation som behöver göras under vissa anslag. A.Särskilda insatser inom kulturområdet Prop. 1994/95: lOO Utveckling, intemationellt samarbete m.m. 1993/94'Utgift 291 105 1994/95'Anslag 1 345 000 1995/96 Förslag 9 459 000 varav 6 306 000 beräknat för 'Reservationsanslaget Intemationellt samarbete m.m. Inom anslaget har beräknats kostnader inomdepartementets verksamhetsområde för utvecklingsarbete avseende bl.a.genomförandet av de nya styrformema, svenskt deltagande i det intemationellasamarbetet och för bidrag till särskilda insatser inom kulturområdet. Inomanslaget beräknas även kostnader för svensk medverkan i vissa europeiskautredningsprojekt samt samarbete inom den s.k. audiovisueUa Eureka som underinnevarande budgetår disponeras under anslaget Bidrag till dokumentation avmedieutvecklingen och tUl europeiskt mediesamarbete. Inom anslaget tas vidareupp de medel som innevarande budgetår stär till regeringens disposition underanslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. Denbehållning som vid utgången av /95 kan finnas kvar på de äldreanslagen bör föras över till anslaget Utveckling, intemationellt samarbetem.m. Regeringen beräknar sammantaget anslaget för nästa budgetår till 9 459 000kr. till Utveckling, internationellt samarbete m.m. /96 anvisar ett ramanslag på . B. Arkiv,museer och kulturmiljövård Underdenna rubrik samlas insatser för att bevara, vårda och visa upp kulturarvet.Kännedomen om kulturarvet blir viktigare ju mer omfattande förbindelserSverige får med och den övriga världen. Det är ett demokratiskt kravoch en förutsättning för ökad förståelse av vår egen tid att det kulturellaarvet blir tillgängligt för alla och att de historiska sambanden blir tydliga.Den fysiska miljöns utformning med tillvaratagande av kulturhistoriska värdenär väsentiig för människors livskvalitet. Därför är omsorgen om den byggdamiljön, hävdandet av odlingslandskapet och bevarandet av olika slagskulturmiljöer av stor kulturpolitisk betydelse. Arbetsmarknadspolitiskaätgärder inom kulturmiljövården betyder mycket för att skapa meningsfullsysselsättning cx;h därmed lindra arbetslöshet. tilläggsdirektiv (dir. 1994:146) till Kommittén om kultarpolitikensinriktning (Ku 1993:3) anger regeringen att kommittén i sitt fortsatta arbeteskall lägga särskild vikt vid frågor om kulturarvet och den fysiska miljönsutformning. 1994/95:100 BiL 12 Budgetförslagetsammanfattas i följande tabell. Utgift Anvisat Förslag varav Beräknad Beräknad 1993/94 1994/95 1995/96 beräknat besparing besparing ochkulturmiljövård 1285,6 1418,2 2 466,9 1633,9 -21,8 -21,8 'Prisnivå 1995/96 Försysselsäitningsinsatser pä kulturområdet föreslår regeringen att 235 miljonerkronor ställs till regeringens disposition. Under /96 avsesmedlen huvudsakligen användas till en engängsinsats för att räddaföremålssamlingar i de statligt stödda museerna. Räddningsaktionen innebär attsamlingar inventeras, gallras, dokumenteras, konserveras och magasineras.Därmed skapas många nya arbetstillfällen. Registreringen bör ske med digitalteknik så att samlingarna kan bli mer tillgängliga för forskare ochallmänheten rant om i landet. /tionen bör också kunna omfatta andra samlingar,exempelvis arkivalier vid de statiigt stödda arkiven eller samlingar inomhemslöjdens omräde. Medlen skall även kunna användas för andra angelägnasysselsättningsinsatser m.m. inom kultur- och kulturmiljöområdet. Vissaytterligare åtgärder föreslås inom museiområdet. För flyttning av Kungl. Myntkabinettet tillSlottsbacken i och för etablering av ett ekonomiskt-historiskt museumdär bör anvisas. Föratt täcka vissa extrakostnader vid förhyrning av ett centralförtäd bör Prop. 1994/95:100 Statens konstmuseer tillföras ett engångsbelopp om . inflyttning i nya lokalerförutsätter ett visst resurstillskott. Anslaget bör därför öka med 1 miljonkronor. Utvecklingen inom det informationstekniska områdetger nya möjligheter au ge ut verk som t.ex. uppslagsböcker på det medium somkallas . Svenskt biografiskt lexikon föreslås fä ett engångsanslag om 1,8miljoner kronor för att med hjälp av denna teknik öka tillgängligheten ochspridningen av lexikonet. En höjning av anslaget till med 5(X) föreslås för marknadsföring avhemslöjden. Den förstärkning av kulturmiljövården vidlänsstyrelseraa som har inletts under innevarande budgetår, bör fortsätta. Nuföreslås - genom en överföring av från kulturbudgeten tillCivildepartementets huvudtitel - en ytterUgare förstärkning för att bl.a.möjliggöra en fortsatt decenttalisering av ärenden inom kulturmUjövärden. Vidare föreslås att anslaget till Krigsarkivetskall föras över från Försvarsdepartementets huvudtitel till kulturområdet. fortsätter leveransema av arkivfrån de olika statliga arkivbildama till och . Tillföljd av den överenskomna fördelningen av kostnadsansvaret har sektom därförtillförts för fortsatt mikrofilmning av kyrkoskrivningshandlingaroch för mottagande av arkivleveranser från vissaarkivbildare. Handläggningen av vissa hantverksfrågor överfördesför tre är sedan frän till , undervilket kulturområdet då sorterade. Erfarenheten av de gångna åren har dockvisat att hantverksfrågoma bör hanteras i anslutning till övrigasmåföretagsfrågor. Därför bör frågoma återföras till . Vissafrågor om kultur- och arbetsmarknadspolitik Vårdenav kulturarvet finansieras i betydande omfattning inom ramen förarbetsmarknadspolitiken. Som anmäldes budgetproposition (prop.1993/94:100 bil. 12 s. 11) arbetar en interdepartemental arbetsgrupp, medrepresentanter för Kultur- och Arbetsmarknadsdepartementen, med att följafrägor som är av gemensamt intresse för kultur-, arbetsmarknads- ochregionalpolitik. Arbetsgruppen har koncentrerat sitt arbete päfrågor om lönebidragsanställningar vid vissa kulturinstitutioner, försöksverksamhetmed s.k. kulturvärdsföretag samt vissa frägor om kulturarbetsförmedlingar.Arbetsgmppen kommer att fortsätta sitt arbete. Vidbehandlingen av budgetproposition fastslog (prop.1992/93:100, bil. 12, bet. 1992/93:KrU 17, rskr. 1992/93:249) att medel frånArbetsmarknadsdepartementets huvudtitel skulle överföras bl.a. till Kultur- departementets huvudtitelför att ge vissa kulturinstitutioner med hög andel Prop. 1994/95:100lönebidragsanställd personal incitament till att fortsatt anställaarbetshandi- Bil. Budgeteringen innebar att en merrättvisande bild av statens kostnader för dessa kulturinstitutioner erhölls. har, som mer ingåendepresenteras i bilaga till föreliggandebudgetförslag, redovisat reformens utfall under det första budgetåret.Myndigheten konstaterar därvid, att av de som tiUdelatskultarinstitutionema för /94 har eller 66,5 %kunnat utnyttjas för sitt ändamål. Skillnaden mellan tilldelade medel ochutnyttjade varierar mellan institutionerna. Störst är skillnaden för decentrala museerna i , men också och landsarkiven har storaskUlnader. Flera av arkiven har dock aviserat att man genom nyanställningarkommer att utnyttja en störte andel av de medel man tilldelats. Regeringen bedömer att det finns anledning attunder följa upp hur medlen utnyttjats under /95. Sedannågra år har en försöksverksamhet med s.k. kulturvårdsföretag bedrivits underarbetsgruppens ledning. Försöket innebär att arbetsuppgifter från centralakulturinstitutioner förläggs till arbetsmarknadspoUtiskt och regionalpolitisktprioriterade omräden. Större delen av kostnadema för uppdragen har finansieratsmed projektmedel från . Enligt beslut (prop. 1993/94:140 s. 135,bet. 1993/94:AU13 rskr. 1993/94:399) förlängs försöksverksamheten som den utvidgas till att omfatta fiera kulturinstitutioneroch flera kulturvårds-företag i gles- och landsbygdsområden. Den fortsattaförsöksverksamheten administreras av . Den kompetens och det kontaktnätsom finns hos den interdepartementala arbetsgruppen skall tas till vara underförsöksperioden. Riksdagenhar beslutat (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiUl, rskr 1994/95:145) omsysselsättningsinsatser inom kulturmiljövärden för . Inom kulturmiljöområdet finns mänga småskaligaprojekt som kan sättas i gång relativt snabbt och ge omedelbarasysselsättningseffekter. De kan också ges en spridning över landet. Deföreslagna extra medlen kommer uppskattningsvis att kunna leda till närmare400 nya arbeten för olika yrkeskategorier inom främst renoverings- ochupprustningsverksamheten. Beslut om stöd får /94 fattas avlänsstyrelseraas kulturmiljöenheier. Icke-statUga kulmrlokaler Prop. Riksdagenhar också beslutat (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiUl, rskr Bil-12 1994/95:145)om stöd till icke-statliga kulturiokaler med . Enligt , somhandlägger stödet, finns det ett stort antal ansökningar som kan realiseras medkort varsel. Projekten beräknas ge upphov till drygt 4(X) årsarbeten inombyggsektom. Arkiv m.m. Prop. 12 B 1. 1993/94 Utgift 152 183 102 1994/95 Anslag 194 228 000 1995/96 Förslag 328 926 000 varav218 575 000 beräknat för Målen för den statliga arkivverksamheten finnsangivna i arkivlagen (1990:782, prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr.1989/90:307) och kan sammanfattas så att myndigheteraas arkiv utgör en del avdet nationella kulturarvet och att dessa arkiv skall hanteras så att detillgodoser: -rätten att ta del av aUmännahandlingar, -behovet av information förrättskipningen och förvaltningen, - forskningens behov. Riksarkivetoch landsarkiven är statliga arkivmyndigheter med det särskilda ansvar för denstatliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet som framgår avarkivlagen (1990:782), arkivförordningen (1991:446) samt av förordningen(1991:731) med instmktion för och landsarkiven. I de statligaarkivmyndigheternas uppgifter ingär att vara arkivdepåer, att främja forskningoch att på begäran ge kommunala myndigheter och enskilda råd i arkivfrågor. Desju landsarkiven i , , , , , Hämösand ochÖstersund ar regionala arkivmyndigheter. I Stcxkholms län fullgörslandsarkivfunktionen av stadsarkiv. Riksarkivethar i sin årsredovisning redovisat verksamheten vid , de sjulandsarkiven samt stadsarkiv på verksamhetsgrenama Att arbeta fören god arkivhantering. Bevara och värda samt Tillgängliggöra. Som särskildaverksamheter redovisas dämtöver Svenskt diplomatarium, Glossarium tillmedeltidslatinet i , Undersökning av medeltida pergamentsomslag samt Heraldiskverksamhet. Deövergripande målen för lades fast vid arkivlagens tilUcomst. Utöverdetta är även den fortsatta utbyggnaden av och landsarkivensdepåkapacitet en central uppgift. I uppdrag har bl.a. ingått att utvecklaen långsiktig plan för försörjrungen av arkivdepåer samt att utveckla metoderför tillämpning av det system för finansiering av depåutbyggnad genomresurstillskott vid arkivleveranser som infördes . Under verksamhetsgrenen Att arbeta för en godarkivhantering redovisas projektet att besöka samtligastatiiga myndigheter för att följa upp arkivlagens tillkomst. Under budgetåret1993/94 skedde 1615 besök och inspektioner vid statliga myndigheter. 2 1994/95. kvalitetsbedömningav skicket på arkiven hos de undersökta myndighetema Prop. 1994/95:100 har ca15 % bedömts ha en god arkivvård, ha en tillfredsställande Bil. 12arkivvård medan bedöms ha en dålig arkivvård. De största bristeraahänför sig till det modema ADB-materialet. Hos myndigheter inom kriminalvårdenoch arbetsmarknadsverket samt hos försäkringskassor, skogsvårdsstyrelser ochallmänna advokatbyråer är läget sämre än hos genomsnittsmyndigheten.Riksarkivet kommer med ledning av detta att arbeta för au förbättraarkivvården hos dessa myndigheter Genom en god arkivhantering skapas välstrukturerade och redovisade arkiv hos myndighetema. Effekten av detta blir,enligt bedömning, att informationen i arkiven på kort sikt snabbtblir tUlgänglig för den som söker information samt pä läng sikt möjlig attbevara och tillhandahålla till allmänhet och forskare. Under verksamhetsgrenen Bevara och vårda redovisarRiksarkivet arkivbeståndet hos och landsarkiven: Kartor, ritningar (enheter) ADB-upptagningar (enheter) därav enskilda arkiv (i Enligt en undersökning som utförde år1994 är, med något undantag, skicket på dessa samlingar gott ellertillfredsställande. ADB-materialet som är levererat är i gottskick medan den äldre mikrofilmen behöver omfattande, resurskrävande, åtgärderför att kunna säkras för framtiden. prioriterar uppbyggnaden av nya depåer.Effekten av nya och bättre arkivlokaler hos arkivmyndigheterna blir attmyndigheternas lokalbehov minskar som arkivbestånden blir merlättillgängliga. För verksamhetsgrenen Tillgängliggöra har arbetet ihög grad inriktats på att med hjälp av ADB-teknik öka tillgängligheten iarkivbestånden. Alla i förvarade arkiv har registrerats iarkivinformationssystemet ARKIS. Även de flesta landsarkivens bestånd harregistrerats i ARKIS. EnskUda arkiv har registrerats i ett Nationalregister,REA. Den nationella arkivdatabasen - NAD - har tagits fram i en preliminärCD-version. Under /94 registrerades 103 854forskarbesök. De två föregående budgetåren var forskarbesöken 71 250 resp. 79200. /94 lånades 147 983 arkivvolymer ut till forskare pä besöki arkiven, och under de två föregående budgetåren var utlåningen 127 011 resp.138 411. En utvärdering av forskarserviceskedde Prop. 1994/95:100 genom släktforskarförbund.Utvärderingen var huvudsakligen posi- Bil. 12 tiv men där framfördesönskemål om bl.a. ökat öppethållande. Effekten av att ny teknik aUtmer utnyttjas bedömerRiksarkivet blir att nya kategorier har kunnat använda arkiven, atttillgängligheten ökar samt att arkiven genom detta i störte utsträckning harblivit en allmänt erkänd del av det svenska kulturarvet. Anslagssparandet uppgår till , vilketutgör av det tilldelade ramanslaget. Merparten av dessa medel äravsedda att täcka de planerade, övergångsvisa, dubbla hyreskostnader ochtransportkostnader m.m. som uppstår när och landsarkiven bygger utoch förbättrar sina arkivdepåer. I anslagsparandet ingår även intäkter frånSvensk Arkivinformation i (SVAR). Dessa medel finansierar bl.a. detkommande budgetårets verksamhet vid SVAR. RRV:s revisionsberättelse innehåller inte någrainvändningar. I en särskild revisionsrapport påpekas dock att börprioritera den interna kontrollen och uppföljningen av den ekonomiskaredovisningen, särskilt avseende landsarkivens verksamhet. Krigsarkivetär arkivmyndighet för de myndigheter som hör till Försvarsdepartementet. skall verka för god arkivvård hosmyndighetema, bevara cx;h värda arkiv i samt göra arkivtillgängliga för kultur, forskning och offentlig insyn. I regleringsbrevet för /94 anges somuppdrag att skall utveckla ett system för redovisning av de olikaverksamhetsgrenamas resultat uttryckt i kostnad per prestation så attjämförelse kan göras dels över tiden, dels mellan olika prestationer. Etablerandeav en landsarkivsfimktion för Tiliföljd av förslaget i 1994 ärs budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 12 s.68-69) att låta Värmlandsarkiv i Karistad fullgöra uppgiften att varalandsarkiv för uppdrog regeringen åtRiksarkivet att förhandla med om etablerande av ensärskild landsarkivfunktion för . I uppdraget ingick att föreutgången av maj månad 1994 inkomma med förslag till avtal. Förhandlingama hardock dragit ut pä tiden och har meddelat attförhandlingarna kommer att kunna slutföras först efter det att landstingetfauat beslut i frågan. Företrädare för , Jönköpingskommun. i och har tillKulturdepartementet redovisat förslag till inrättande av ett landsarkiv iJönköping. resultatredovisning i årsredovisningen ärvälstmkturerad och ger en överskådlig och noggrann beskrivning avarkivverksamheten. Regeringen konstaterar attRiksrevisionsverket inte haft någon erinran i revisionsberättelsen avseendeRiksarkivet och landsarkiven. har i enrapport uppmärksammat på behovet av att prioritera den internakontrollen och uppföljningen av den ekonomiska redovisningen. Regeringen finnerdet vara angeläget att synpunkter beaktas. Sammantaget innebär bedömningen attde riktlinjer som på gmndval av fördjupade anslagsframställning ladesfast budgetproposition bör gälla även för den treårigabudgetcykelns tredje budgetår 1995/96. Regeringen har för avsikt att till den 1 juli 1995organisera så att , som en enhet i ,fortsatt kan verka för de myndigheter som hör till Försvarsdepartementet.Motiven härför redovisas i Försvarsdepartementets bilaga. Årsredovisningen visar attverksamheten bedrivits i enlighet med de mål som angivits. Sammantaget innebärregeringens bedömning att nuvarande inriktning på verksamheten bör gälla ävenför /96. Fortsatt utbyggande av landsarkivorganisationen Den i föregående budgetproposition redovisade etableringenav en landsarkiv-funktion i bör kunna ske . Detankommer på som sektorsansvarig myndighet att samlat överblicka ochbedöma eventuella behov av en ytterligare utbyggnad av landsarkivorganisationen.Finansieringen av sådana förändringar får ske inom de resursramar myndighetendisponerar. ,landsarkiven och omfattas av regeringens sparkrav på utgifter förstatlig konsumtion. /96 har anslaget räknats ned med 5 763 000kr. För den fortsatta mikrofilmningen och överföringentill landsarkiv av folkbokföringshandlingar beräknas ytterligare 2 700 (K). För mottagande av arkivleveranser från bl.a.tingsrätter, löntagarfondema. , , , Statensprovningsanstalt och länsstyrelser beräknas . Bidraget till arkivbör föras upp med oförändrat . Regeringen föreslär att , landsarkivenoch för nästa budgetår beviljas en läneram i pä40 577 (XK) kr. Kompensation har beräknats för i statligakollektivavtal avsatta medel för särskilda åtgärder inom kulturområdet. till , landsarkiven och Krigsarkivetför /96 anvisar ett ramanslag på . 1993/94 Utgift 25 859 975 1994/95 Anslag 29 745 000 1995/96 Förslag 43 682 000 varav29 196 000 beräknat för har till uppgiftatt samla in, bevara, vetenskapligt bearbeta och ge ut material om dialekter,personnamn, ortnamn, folkminnen, visor, folkmusik och den svenska jazzenshistoria. Vidare skall institutet avge yttranden i ärenden om fastställande avortnamn och granska förslag till namn på allmänna kartor. De övergripande målen för institutet är att pävetenskaplig gmnd öka kunskapema om ortnamn, dialekter och folkminnen m.m. iSverige samt att vidmakthålla, levandegöra och sprida detta kultararv. har i sinårsredovisning redovisat verksamheten i delområdena insamling, bearbetning,forskning och spridning. Myndigheten, som tidigare hade namnet Dialekt- ochortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv, omorganiserades den 1 juli 1993.Omorganisationen innebär bl.a. att en heltidsarbetande chef för verksamhetenhar anställts. I väntan pä den nye direktörens tillträde, som skedde förstunder , har mångaviktiga beslut fått skjutas upp, bl.a. tillsättandet av fyra av sammanlagt åtta enhetschefer.Ställningstaganden och preciseringar av den förändrade Prop. 1994/95:100verksamhetsinriktningen har också måst anstå. Resultatredovisningen inne- Bil.12 häller bl.a. av detta skäl mycket litet information av uppnådda resultat ochmer en redovisning av hur denna redovisning skall kunna göras i framtiden.Under budgetåret har dock ett betydelsefullt pilotprojekt att digitalisera en delav ortnamnssamlingaraa satts i gång. Faller detta väl ut kommer det att följasav en satsning på digitalisering av hela ortnamnsmaterialet på ca nio miljonersedesblad. För finansiering räknar institutet med stöd från bl.a. Länsarbetsnämndeni . Anslagssparandet uppgår till , vilketutgör av det tilldelade anslaget. RRV:s revisionsberättelse innehåller inte någrainvändningar. I en revisionspromemoria påpekar RRV dock attresultatredovisningen bör förbättras. Regeringenkonstaterar att RRV gjort bedömningen att Språk- och folk-minnesinstitutetsårsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. Regeringen instämmer vidare iRRV:s påpekanden i en särskild revisionspromemoria att resultatredovisningensom helhet mera har karaktär av en verksamhetsberättelse än en redovisning avfaktiskt uppnådda resultat.