prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Badvattendfrektivet är nu föremål för översyn.Ett förslag till förändringar, (COM (94) 36 find) har uterbetets undervåren 1994, vilket innebär att hälsoaspekten framhävs och att procedurernaförenklas, informationen förbätfras och attkosmadema minskar för medlemsländerna. I det nyaförslaget har alla de ändringar som införts samlats. Vidareföreslås antelet kemiska och fysikaliska analyser minskas, då vissa paramefrarantingen inte var relevante för badvatten eller nu regleras via andra direktiv. För svenska förhållanden innebär införandet avbadvattendfrektivet att provtegningsfrekvensen för vattenkvaliteten i sfrandbadkonuner att öka. Antelet parameterar som skall bedömas i proverna kommeratt utökas i förhållande till nuvarande allmänna råd. Ett arbetepågår med att utarbete förslag till dfrektiv om ekologisk kvalitet på ytvatten. Industrins miljöarbete Prop.1994/95:19 1993/94:111 Med sikte påhållbar utveckling redovisades ett systemför mUjöstyming och miljörevision som är under införande i EG. Systemet som bygger på frivUligt deltegande frånindusfrui innebär att de företeg som väljer att anslute sig förbmder sigatt hålla en hög mvå på sitt mUjöarbete. Förordningen (EEG) nr 1836/93 somreglerar frågan antogs i EG och systemet skall ha frätt i kraft ialla delar i mitten av 1995. skdl tillämpa förordningen edigt dettillägg tUl EES-avtolet som frätt i kraftvid (prop. 1993/94:203). Arbete pågår med att te framförslag tUl den formeUa regleringen av förordningen i så attförordningens krav kan uppfyllas med beaktande av infressentemas önskemål. I september 1993avlämnade ett förslag tUl ett dfrektivom integrerad tiUståndsprövning för indusfrin. Förslaget innebär att prövningen av utsläpp tUl luft och vatten samtavfall från mdustrian-läggningar skall samordnas. har sedan år1969 tUlämpat en sandad tUlståndsprövnmgvarför dfrektivet, om det antes, inte förväntas medföra några störreförändringar i . följer arbetet med dfrektivet och umyttjarmöjligheten att lämna synpunkter utifrån vår långvariga erfarenhet av tUlståndsprövnmg. Allmäm om EG.s ayfalbpolitik EG:s avfallspolitik har skärptssuccessivt då det förste ramdfrektivet om avfallshantermg antogs(75/442/EEG). omarbefades ochutvidgades ramdfrektivet. EG:s nya avfallssttategi inkluderades idfrektivet, där det också sägs att EG som region, liksom varje medlemsland för sig, skaU upprätfa ettsjälvförsörjningssystem för avfdlshantermg. En närhetsprmcip betonas.Ländema skall se till att avfäU uppkommer iså liten omfattning som möjligt. Återvinning och återanvändning skaUfrämjas. Avfall skdl hanteras på ett för mändskors hälsa och miljö säkert sätt. Ländema skall ha ansvariga och kompetente myndighetermed ansvar för hantermgen och utarbete nationella planer för avfallshantermgen.De som tar hand om eller ttansporterar avfall skallha särskilt tillstånd från myndighetema. Avfall skall lagras så nära källansom möjligt, medan återvinning och återanvändning kan ske på lämplig platsoavsett avstend. Inom EG pågårarbete med s.k. prioriterade avfallssfrömmar Mellan 20 och 30 av dessa avfallssfrömmar omfattertiUsammans av avfallsmängden inom EU. För att identifiera dessa avfallssfrömmar har medlemsländema uppmanats ange vilka typer av varor och materialslag som de anser att kommissionen bör smdera med avseende på behov av regler för att öka och förbätfra avfallshanteringen. Rivdngs- och sjukhusavfall samt skrotede bilar har prioriterats bl.a. därför att de avfallsslagen i kombination med området somtecks in av förslaget tiU förpackningsdfrektiv omfatter av det totela plastev- 261 fdlet i avsUct är att med avseende på Prop. 1994/95:19 de prioriteradeavfaUssfrömmama ideda diskussioner med berörda infressenter för att nåstrategiska överenskommelser Även lagstiftningsåtgärder på såväl nationellnivå som EG-mvå samt ekonomiska styrmedel i form av avgifter, skatter ochbidrag liksom miljömärkiung föratsätts nödvändiga. Arbetet bedrivs i fem stegmed programförberedelser, aitelys, so:ategiutvecklingmed angivande av olika altemativ, val av strategi samt slutiigengenomförande. Inom fleraenskUda EU-länder finns en uttdad målsätttimg att avfallet måste minska. Iförst hand genom att mindre mängd avfall över huvud faget genereras, och i andrahand genom återanvändning av produkter och materidåtervinning.Tillvägagångssättet för att förverkliga målen varierar från land till land. lade fram ettförslag till förpackningsdirektiv som mnebär att mål föråtervinning läggs fast. Såväl minimi- som maximigränser för återvinningföreslås. Förslaget har kritiserats.Danmark, och Nederländema anser att förslaget kan komma attutgöra ett hmder för en bätfre resurshushållning. För kan det föreslagna dfrektivet innebärasvårigheter med genomförandet av beslut om enkretsloppsanpassad samhällsutveckling. har därför lUcsom och genomfört konsultetioner med EU om dfrektivets utformning. Beredningen avförslaget till förpackningsdfrektiv fortsätter Eftersom parlamentet ochrådet inte är emga om dfrektivetsutformning skall förslaget behandlas i en förlikningskommitté edigtartikel 189b i . Skogsindustriernabeklagar i sitt remissyttrande att mte kunnat delte i utarbetendet av dfrektivförslaget eftersom dfrektivet starktkommer att påverka marknaden för papper, kartong och förpackningar iEuropa. Skogsindusttiema kritiserar vidare i sitt remissvar att bl.a.materialåtervinning och energiutvinning i dfrektivförslaget mte bettaktes som lUcvärdiga. Skogsmdusfriema avvisar ocksåbestemmelser om inblandningskvoter Vidare anser skogsindusttiema attkrav på midmihalter av återvunnen fiber riskerar att snedvrida konkurrensen.Liknande synpunkter har framförts av Industriförburuiet. Regeringen berederför närvarande frågan om hur en samladsvensk förpacfcdngsförordnmg skall utformas och vilka krav som skaU finnas föråteranvändmng och materialåtervinning för olika materialslag. En svenskförpackmngsför-ordning planeras ttäda i kraft . Ett nytt EG-dfrektiv ommiljöfarligt avfall togs . innehåller minimfregler ochfaststeller att miljöfarligt avfall skall hanteras eller deponeras endast avpersoner, företeg eller myndigheter med 262 Ländema skallverka för återvindng, tillse att hante- ringen av farligt avfdl sker såatt varken mändskors hälsa eller mUjö Prop. 1994/95:19 konuner till skada.NationeUa planer för hantering av miljöfarligt avfall skall upprätfas och ansvariga myndigheter utses. I dfrektivet skall begreppet nuljöfarligtavfall defimeras. Detfa arbete pågår . Ett nytt förslag tiU dfrektiv föravfallsdepomer bereds inom EG-kommissionen.Förslaget innebär skärpte tekmska krav för deponering samt gränsvärdenför föroreningar i lakvatten. EFTA-ländema är kritiska till förslaget ochefterlyser möjligheter att styra lakvat-tenflödenefter de platsspecifika fömtsättningama vid en akmeU depod. EFTA-ländemahar därför gemensamt genomfört konsdtotioner med inom ramen förEES-avtdet. Konsultetioner med EU har också ägt ram edigt regler som gällersedan anslumingsfördraget undertecknades i jum 1994. EG:s förbränningsdirektiv hållerpå att revideras. Förslag har förts fram iEG-kommissionens beredning om att skärpa kraven betydligt. Förslaget innebäratt aU avfdlsförbränning, även det avfall som uppkommit och förbränns påen och samma industtiella adäggning, skaU omfattas av dfrektivet. Vidare föreslås utsläppskraven på rökgaserna skärpasavsevärt. Jämfört med gäUande svenska krav innebär det skärpningarframförallt på utsläpp av klorid och stoft. Kommissionen kommer sannolUrt attredovisa ett ufarbetot förslag . EU-medlemskapets påverkan påden svenska ayfalbpolitiken Bland remissinstansema har GrönUngdom pekat på risken för att mUjögarantin i artikel 100a i kanskapa problem. de Gröna är i sitt remissvar kritiska till attkonsekvensema av för mte har beskrivits tUlräckligttydligt. Miljöstörningartill följd av avfallshantering sker till stor del lokalt. Våra möjligheter att vidto nationella åtgärderför att to hand om avfallet påverkas inte i någon större grad av ettmedlemsskap i den europeiska udonen. Vår storavarahandel med EG betyder att EG:s produktkrav är avgörande för att minska detmUjöfarliga avfallet. Ett medlemskap ger ossstörre möjligheter att påverka dessa krav. Frågan om mUjögarantm behandlas iavsmtt 20.3.1. Vidare ger medlemskapet oss en möjlighet att verka föratt en kretsloppsanpassning av samhället far genomslag inom EU. 20,8Regler om naturvård Prop. På naturvårdsområdet har EG-lagstiftningen utvecklatslångsammare än påandra mUjöområden. De försfa reglema kom och antolet rättsakter är begränsat. Dettokan ha sin förklaring i att naturvårdsfrågorna i mindre grad än övriga mUjöfrågor ansågs haett samband med de fyrafriheterna och den inrUctning på ekonomiska aktiviteter som tidigare karakteriserade Romförcfraget.Flera medlemssteter har ansett att naturvårdsfirågoma bör regleras i dennationella lagstiftningen och inte på gemenskapsmvå. Koramissionen och parlamentet har dock varitpådrivande för attfå firam gemensanuna regler Naturvårdsreglema är utformade som minimfregler. EG är part i flera intemationellanadrvårdskonventioner, däribland konventionen om skydd av flyttande vUda djur(Bonnkonventionen) och konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras namrliga mUjö (Bemkonventionen).Edigt dfrektiv 79/409/EEG om bevarandet av vUda fåglar (fågelskyddsdfrektivet) och dfrektiv92/43/EEG ombevarandet av naturliga habitet samt vild fauna och flora (art- och habitetdfrektivet) åligger detmedlemsstetema att införa lagstiftning som uppfyller EG:s åteganden edigt Bonn- ochBemkonventionema. EG är inte part i konventionenom mternationell handel med uttotningshotede vilda djur och växter (CITES), men har ansökt omatt bfr part. Eftersomflertdet av EU:s medlemssteter är parter i CITES har EU:s handel ändå reglerats i edighet med CITES. är part i sammanamrvårdskonventioner som EG. Den svenska lagstiftningen på namrvårdsområdet är därför i huvudsakretfan i överensstemmelsemed EG-dfrektiven. 1 promemorian (Ds 1993:64) Regler om handel med skyddade djur och växtarterm.m. har en jämförelsegjorts meUan de svenska reglema, de mtemationella åtogande-na samt EG:s rättsakter Ipromemorian föreslås vissa ändrmgar i bl.a. nattirvårdslagen (1964:822) och jaktiagen (1987:259) föratt bättre uppfyllaSveriges intemationella åteganden oberoende av om blfr medlem i EU eller ej. Däratöverlämnas förslag tiU en ny lag om handel med skyddade djur- och växtarter m.m.Promemorian har remissbehandlats. Förslagen i promemorian behöveri några faU kompletteras i fråga om åtgärder som särskilt krävs när blfrtillämpliga i . Inom har förslag tUl sådana kompletteringar utarbetetsoch redovisats ipromemorian (Ds 1994:87) Nadrvårdslagen och EU. Promemorian remissbehandlas förnärvarande. Regeringens avsikt är att en proposition som avser dessa frågor skall kunnabehandlas av rdcsdagen . 1 det följande lämnas en allmän översikt över EG-reglerna,förhandlingsresultetet och konsekvensema för den svenska lagstiftningen. 20.8.2 Direktivom bevarande av arter och naturliga Prop.1994/95:19 Direktivet 79/409/EEG ombevarandet av vikla Jågkir (fågebkydds-direktivet) Ifågelskyddsdfrektivet finns regler till skydd för samtiiga vilda fågelarter somnaturligt förekommer i medlemsstetema. Skyddet omfattar även ägg, reden och boplatser Dfrektivet förplUctarmedlemsstetema att vidte de åärder som är nödvändiga för att upprätfliåUafågelpopulationen på en mvå som uppfyller ekologiska, vetenskapliga ochkulmrella krav och tar hänsyn tUlekonomiska krav och rekreationsbehov. Medlemssfatema skaU bevara, upprätthålla elleråtersteUa en till areden tilfräckligt stor och skiftande livsmiljö förfåglarna. Generella förbud skall gälla mot att avsUcUigt döda eller fånga vildafåglar och förstöra vilda fåglars bon ochägg. Vidare skaU medlemsstetema införa omfattande förbud mot kommersieUhantering av levande eller döda vilda fåglar samt förbud mot användningav vissa jaktmedel och jaktmetoder Undantegfår beslutes för vissa särskilt angivna fågelarter eller om vissa villkorär uppfyllda. TiU dfrektivet hör fem bilagor BUaga 1 uppter enförteckning över fågelarter vars överlevnad och fortplanöiing skallsäkerstellas genom att deras livsmiljö bevaras. Medlemsstetema skallklassificera de områden som behövs för att bevara arterna i bilaga 1 somsärskilda skyddsområden. I bilaga 2 anges de fågelarter som får jagas underallmän jakttid i edighet med nationell lagstiftning. Med dlmän jakttid avsesjakt utan någon reglering av antelet individer som fårfällas. Vissa arter får jagas i samtiiga medlemssteter och andra bara i de i bUagan uppräknade stetema. De fågelarter som angesi bilaga 3 får under vissa angivna föratsättningar hanteraskommersiellt. Bilaga 4 är en förteckningöver förbjudna jaktmetoder och jaktmedel. Bilaga 5 rör bl.a. medlemsstetemasforskning om fåglar. I vissa särskilt angivna fall får undanteg görasfrån skyddsbestämmelserna i dfrektivet. Bl.a. gäller att jakt på ett mindreantel exemplar av en skydcfadfågelart undantegsvis får tillätes under sttängt konfroUerade betmgelser Direktivet 92/43/EEG ombevarandet av naturliga habitat samt vild faurui och flora (art- ochhabitatdirektivet) Syftetmed art- och habitetdfrektivet är att bidra till biologisk mångfald genom att bevara namrliga livsmiljöer (biotoper) samt vilt levande djur och växter i medlemsstetema. Hotede livsmiljöer och arter ses som en del av gemenskapens namrliga arv och hotenmot dem är ofta av gränsöverskridande nadr, varför det ansetts nödvändigt att vidteåtgärder på gemenskapsmvå. De åtgärder som vidtes skall bidra till att bibehålla eller återappbygga en gynnsam bevarandestedsbefräffande namrliga livsmUjöer och vilt levande djur ochväxter av inttesse för gemenskapen. Ettsammanhängande europeiskt ekologiskt nätverk, Namra 2000, skall Prop.1994/95:19 upprättes inom EG. nätverk skall beste av områden med de typerav naturliga livsmiljöer som anges i bUaga 1 tUl dfrektivet och de arter somanges i bilaga 2. Områdena skaU bevaras eller, om det behövs, resteureras. Natura 2000 skall även innefatfa desärskilda fågelskyddsområden som medlemsstetema utpekat i edighet medfågelskyddsdfrektivet. I motsats tillfågelskyddsdfrektivet omfattar art- och habitetdfrektivet endast särskiltangivna arter Bdaga 1 uppter namrliga livsmiljöer. I bUaga 2 finns djur- ochväxtarter som behöver skyddas genom särskilda bevarandeområden. Bilaga 3 angerkriterier som skall användas för att identifiera och välja ut områden som ärviktiga för umonen och lämpliga som särskilcfa bevarandeområden (EU-reservat). Medlemsstetema skall vidte långtgåendeskyddsåtgärder för de djur och växter som anges i bilaga 4 inom derasnamrliga utbredningsområde. Förbud skdl gälla mot att fånga eller döda samtinneha vilda exemplar av djuren. Bland djuren i denna bUaga finns olika arterav däggdjur, reptiler, amfibier, fiskar och ryggradslösa djur. Plockning, msaiding,slagning, uppdragning med rötterna eller förstöring av exemplar av skyddadeväxtarter skall förbjudas. Medlemsstetemakan återuiföra sådana udiemska arter som är förtecknade i bilaga 4 i syfte attbevara arten. En art får återinföras endast om en undersökning har konsteteratatt dette effektivt bidrar tUl att åtempprätte arten tUl en gynnsambevarandemvå. Återmförande i namrmiljön av arter som inte är inhemska skallregleras, så att inte nackdel uppster för naturliga livsmiljöer inom artensutbredningsområde eller för vilt levande inhemska djur eller växter BUaga 5 är enförteckning över för gemenskapen inttessante arter av djur och växter som kanbehöva skyddas genom särskUda skötselåtgärder I bilaga 6 anges medel, metoderoch ttansportmedel som mte får användas när djurarter i bUagoma 4 eUer 5 fångaseller dödas. Medlemsstetema skall övervaka bevarandesfamsenför de namrliga livsmUjöer och arter som omfattes av dfrektivet samtupprätte en förteckning över områden med sådana typer av namrliga livsmiljöersom avses i bilaga 1 till direktivet och områden där de inhemska arterna ibUaga 2 finns. På grandval av förteckdngen faststeller kommissionen viUteområden (EU-reservat) som anses viktiga för umonen. Onuådena skdlmedlemssfatema föklara som bevarandeområden och skydda genom bindanderättsregler, admimsttativa åtgärder eller avtel. Om en plan eller ett projektkan förmodas inverka på ett bevarandeområde, skall medlemssteten utvärderapåverkan på området. Den behöriga nationella myndigheten skall godkänna planeneller projektet endast efter att ha försäkrat sig om att en ogynnsam effekt påonuådet inte uppkommer Om det är nödvändigt och om alternativa lösningar saknasfår ett projekt genomföras även om en negativ inverkan på området kan befaras.Medlemsstetema skall då vidte sådana andra åtgärder som behövs för attsäkerstella Namra 2000. 20.8.3 Förhandlingsresultatet Prop.1994/95:19 Avavmtt VII.E i bilaga 1 till ansluöiingsakten framgår bettäffande fågebkyddsdirektivetatt som medlem i umonen kan behålla nuvarandeallmänna jakttider utom vad gäller skarv och korp. Av den skriftligasammanfattningen från ministermötet den 8 jum 1993 framgår dock att jakt pådessa arter kan medges av svensk myndighet med stöd av dfrektivets undanfagsbestämmelser Genom avtelet ändras dfrektivets bUagorpå det sättet att den svenska populationen av dalripa blfr en jaktbar art somdet även är tillåtet att handla med. Vidare ändras dfrektivet så att jakt pådalripa och fjällripa med snara tillåts norr om 58 breddgraden. BUaga 1 tUl art-och habitatdirektivet uppter typer av namrliga livsmiljöer av gemensamt mfresseför umonen som behöver skyddas genom attsärskilda bevarandeområdeh utpekas, dvs. enasteende exempel på denalpina regionen, den atiantiska regionen, den kontinentela regionen, den makronesiska regionen ochmedeUiavsregionen. BUagan kommer ävenatt omfette den boreala regionen. Bilaga 2 avses kompletteras med denordiska arterna järv och Qällräv. Från sanuna bilaga imdantos edigt avtolet desvenska populationema av bäver, branbjöm och fre angivna fiskarter Den svenskapopulationen av bäver undantes i bUaga 4 a,som upptar djurarter som behöver ett sttUrt skydd. Denna populationupptes i steUet på bUaga 5, som redovisar bl.a. sådana däggdjursarter därreglerad jakt är tUlåten. Deremissinstanser som behandlar nadrvårds- och jakfreglema är tUl övervägande delen positivia tUl EG:s regelverkoch tUl förhandlingsresultetet på området. Länsstyreben i NorrbottensUin anser att har fått den anpassningsom behövs för vår jakt och för handeln med vUt. Edigt kanNamra 2000 innebära ett lyft för det nordiska samarbeteti skyddsfrågor och på sUct kanske även inom . konsteterar medtillfredsstellelse att överenskommelsen om jakt i allt väsendigtöverensstemmer med den svenska positionen. anser art vadgäller namrvård och jakt har förhandlmgama förlöpt smidigt och svenskaönskemål har i allt väsendigt tillmötesgåtts. ser positivt påmöjlighetema att uigå i det europeiskasamarbetet kring skyddandet av arter och deras mUjöer Föreningen är kritisk mot förhandlingsresultetet. Förenuigensaknar konkretiseringar av visioner om livskvalitet, namrvård, förbätfringar för fauna och flora, medandra ord förbätttingar för människomas levnadsvillkor i en frisk namr Regeringen,som instämmer i Stetens namrvårdsverks bedömning, påpekar i samband härmedsärskUt art reglema på området utgör mininuregler som inte hindrar frånart ha längre gående skyddsregler 20.8.4 Genomförandet iSverige Prop.1994/95:19 Jakt och viltvård samt övrigafrågor om artskydd Fågelskyddsdfrektivetkommer att fa vissa konsekvenser för den svenska jaktiagstiftningen.Allmän jakt edigt 2 § jaktförordningen (1987:905) och förordiungens bUagakonuner inte att kunna medges för korp och skarv. Edigt dfrektivet får fågelarter inte jagas underhäckningstid eUer då de återvänder tillhäckningsplatsema. I skadeförebyggande syfte tUIåts i jakt efter vissafågelarter även under häcknings-tiden. Genom dfrektivets undanfagsbestämmelserkan också sådan jakt tillätes. I bilaga 4tiU jaktförordningen finns bestänunelser om jakt för att förebyggaskador av vUt. Vissa arter får jagas . Kråka, kaja, skate ochstedsduva får edigt punkten 1 jagas utan angivande av vilken slags skada jakten avser att förebygga.Bestämmelsen behöver kompletteras. Fågelskyddsdfrektivetsbilagor över arter där jakt och handel tillåts har av politiska skäl inte ändrats sedan dfrektivets tilUcomst . Medlemsländernahar i stellet utvecklat en praxis att tillämpa undantegs-bestämmelsema idfrektivet när jakt eller handel med en art bör tillätes på grand avpopulationsstorleken eller av andra orsaker När det gäller jakt och handel aven art i "mincfre mängd" gäller edigt kommissionens praxis att jakteneller handeln inte får överstiga en pronulle av årliga dödstel i landet.Inte för någon art i som inte omfettes av dfrektivets generella rätt tUl jakt eUer handel torde jakten eUerhandeln överstiga det tolet. Jaktiagstiftningen reglerar endast indfrekthållandet av vUda fåglar i fångenskap eller annat iimehav av vilda fåglar ochderas ägg. I den inledningsvis nämnda promemorian om regler om handelmed skyddade djur- och växterter m.m. föreslås kompletterande bestämmelser idette avseende. I fårtestede och godkända fångsttedskap, däribland fällor, användas vid jakt efter fågel. Fångsfredskap används i huvudsak vidjakt efter skadevållande arter Direktivets möjligheter till undantegfrån förbudet torde därför medföra att fångsfredskap kan användas som tidigare.Undanteg torde kunna lämnas generellt för viss art eUer i det enskilda fallet. Befräffande art-och habitatdirektivet återfinns i bUaga 4 tiU direktivet de svenskadäggdjursartema varg, bjöm, utter och lo. Av dessa arter jagas för närvarandeendast bjöm i . Det sker genom en särskild jaktform efter tillstend avStetens namrvårdsverk. Så länge den svenska jakten uppfyller Bemkonventionensbestemmelser torde den svenska björnjakten kunna fortsatte edigt nuvarandebestämmelser Det firamgår också av sammanfattningen från mimstermötet den 8 jum1993 att jakt på branbjöm kan tillätes avsvensk myndighet med stöd av dfrektivets undantegsbestämmelser Om det mte finns något tUlfredsstellandealtemativ får undanteg i vissa fall göras från bestämmelsema i dfrektivet. Undantegen motsvarar i stort sett dem som gäUer edigt fågelskyddsdfrektivet. Skyddsjakt kan således 268 tillätes för att förhindra skadorJakt och handel kan även i övrigt tUlåtes för ett begränsat antd av en art. Prop.1994/95:19 Förbud motfångst av djur vars fångande är att hänföra till fiske kan införas med stöd av fiskelagstiftningen i fråga omfiske inom Sveriges sjöterritorium och i ekonomiska zon samt försvenskt havsfiske utenför den ekonomiska zonen. Befräffande vUda växter samt vUda kräldjur,amfibier och ryggradslösa djur ärskyddet av arterna offa mera beroende av att artemas livsmUjö skyddas änatt artema fredas. Skyddet av livsmUjöer berörs i följande avsmtt. Vissa kompletteringar i de svenskareglema kan behövas när det gäller artskydd och utsättning av arter Skydd av naturUga livsmiljöer Den tidigarenämnda promemorian (Ds 1993:64) Regler om handel med skyddade djur- ochväxtarter m.m. innehåller flera förslag om ändringar i bl.a. nadrvårdslagen ochjaktlagen samt ett förslag tUl en ny lag om handel med skyddade djur- ochväxtarter m.m. Dessa ändringar harföreslagits för att bättre uppfylla intemationeUa åteganden oberoendeav ora är medlem i EU eUer inte. Den särskilda lagstiftning somerfordras för att genomföra EG-dfrektiven är hänförlig främst tUl inrättandet och bevarandet av skyddade områden. Regermgenavser som nämnts att återkomma tUl med förslag i dessa delar. Edigt ett avförslagen i promemorian (1993:64) skaU regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, upprätte enförteckning över de områden som bör beredas skydd i edighet med Sverigesintemationella åteganden om skydd avnamrområden. Skyddet föreslås ske genom nadrvårdslagen (1964:822). OmSverige blfr medlem av EU kommer åliggandenai fågelskyddsdfrektivet och art- och habitetdfrektivet om inrättende avsärskUda fågelskyddsområden och reservat att ingå i en sådan förteckning.