prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Rådet för gmndläggande Bilaga8 högskoleutbildning samt Rådet för forskning om universitet och högskolor. Några personalkonsekvenser av omstmktureringen inom universitet ochhögskoleområdet kan ännu inte fömtses. () har under budgetåren1993/94 och 1994/95 haft tillfälliga förstärkningar av sin personal för handläggningav ärenden om bl.a. vuxenstudiestöd för arbetslösa. Även under budgetåret1995/96 föreslås CSN få en förstärkning av personalen. Inom område redovisasföljande. har en personal på cirka 210 personer.Till följd av medlemskapet i EU kommer att delta i EG:s gemensammafiskeripolitik fr.o.m. . Mot denna bakgmnd kommerpersonalstyrkan vid att behöva förstärkas under budgetåret. För innebär den nya situationen medett EU-medlemskap inte några stora personalförändringar. Viss finansieringkommer dock att flyttas från sakanslag till ramanslaget, vilket gör att dettablir högre. Den höjningen innebär således inte att personalsituationenförändras nämnvärt. Besparingar på forskningen inomJordbmksdepartementets ansvarsområde leder till att antalet arbetstillfällenvid () minskar med cirka 350 som en följd avdels besparingar som görs på SLU, dels besparingaraa på anslaget till Skogs-ochjordbmkets forskningsråd. Ytterligare 50 arbetstillfällen vid andraforskningsutförande instanser försvirmer som en följd av besparingama. har som aviserades i förra åretsbudgetproposition anställt sju personer och har för avsikt att anställaytterligare två personer under kommande budgetår. Inom område angavs iförra årets budgetproposition hur många som sagts upp och att () bör minska sina lönekostnader. Inom () fortsätteromfördelningen av resurser från AMS och länsarbetsnämnder tillarbetsförmedlingar och . Personalminskningarna pålänsarbetsnämnderna har endast undantagsvis skett genom uppsägningar. På AMShar personalminskningarna kunnat genomföras helt utan uppsägningar. De storaomstmktureringama i länen, t.ex. på grand avarbetsmarknads-institutsförändringama, har skett tidigare. Av de 1 090 personersom slutade i AMV exkl. AMS under förra budgetåret var cirka 100 hänförligatill omstmktureringar. AMS hade 399 årsarbetare, vilket är fem flerän . Ökningen härrör framför allt ifrån utökningen avADB-verksamheten, där personal anställts istället för att köpa konsulttjänster. De nu aktuella besparingskraven på påstatlig konsumtion gäller . Regeringen har valt enuppläggning i tiden på dessa nedskämingar som innebär att huvuddelen avbesparingaraa tas ut . Regeringenkommer att i en särproposition föreslå att Prop.1994/95:100 en ny myndighetsorganisation för arbetslivspolitik inrättas.Propositionen Bilaga 8 kommer att beröra , Institutetför Arbetslivsforskning och Arbetsmiljöfonden. Några personalkonsekvenser avomstmktureringen kan ännu inte fömtses. Avvecklingen av Arbetslivsfonden till den 30 juni1995 sker successivt i enlighet med beslut från (prop. 1992/93: 100; bet. 1992/93 AU: 12). Läget i slutet av november 1994innebär att i det närmaste samtliga tillsvidareanställda har sagts upp. Iprincip kommer en handläggare per län att sluta . Ihuvuddelen av länen kommer därför personalen att bestå av tre personer - enchef, en handläggare och en assistent - från fram tillnedläggningen . I två fell har länsdirektören förordnats som chef itvå län. Projektanställningarna upphör vid utgången av 1994. Vissa tidigareprojektanställda kommer dock att utnyttjas för vikariat för att nå upp till denovan beskrivna bemanningen på tre personer. Den grandläggande faktom som bestämmer hur stororganisation som skall finnas vid och Utlänningsnämndenär antalet personer som söker asyl i . Antalet asylsökande utlänningarsom redan nu befinner sig i och antaganden om hur många som framöverkommer att söka sig hit, dimensionerar de båda myndighetemas bemarming för handläggningav asylärenden och dessutom Statens invandarverks resurser för asylmottagningenvid förläggningar eller i eget boende. De utlänningar som efter asylprövningenfår uppehållstillstånd i skall tas emot i kommuneraa. En ytterligaredimensioneringsfaktor för är därför omfattningen av kommunmottagandet. Den tidigare extremt omfattande tillströmningen avasylsökande upphörde sedan viseringskrav för medborgare frånBosnien-Hercegovina införts. Därefter ligger antalet asylsökande på nivån 15000 - 20 000 . Regeringen har vid anslagsberäkningaraa utgått ifrån attdet i fortsättningen kan handla om uppemot 20 000 asylsökande på årsbasis.Ärendebalansen är i stort sett avarbetad hos , medan ,som är överprövningsinstans, fortfarande har en mycket lång kö av överklagadeavvisningsbeslut. bedöms inte vara klar medbalansavarbetningen förrän under nästa budgetår. Så länge ärendena inte är slutligt avgjordaförsörjs de asylsökande av i verkets förläggningar eller i egetboende. Först mot slutet av /96 kan Invandrarverketsasylmottagande gå ner till en nivå som motsvaras av ett årligt tillflöde om 20000 asylsökande. En osäkerhetsfaktor när det gäller att bedöma personalbehovetför asylmottagningen är att de asylsökande fr.o.m. harmöjlighet att bo på egen hand i stället för på förläggning under utredningstiden.De ringa erfarenheterna av detta system gör det svårt att bedömaförhållandena längre fram i tiden. En ytterligare osäkerhetsfaktor är i vilkenutsträckning kommer att driva förläggningarna i egen regialteraativt upphandla dessa tjänster. Den tidigare regeringen har fattat sådana beslutsom medför att ett Prop. 1994/95:100 mycket stort antal av de personer somunder sökt asyl i Bilaga 8 har fått, eller kommer att få,uppehållstillstånd i . Kommunmottagandet av dessa personer är därförmycket omfattande och väntas förbli så åtminstone fram . Motdenna bakgmnd kan bara grova antaganden göras om konsekvenser för personalenhos och . hade totalt 3075 personer anställda, varav 1 890 i förläggningsverksamheten. Antaletanställda väntas minska till 2 100 personer , varav cirka 1 000skulle arbeta i förläggningsverksamheten. skulle verkets personalkunna uppgå till 1 600, varav 600 i förläggningsverksamheten. Någraförändringar därefter fömtses inte. hade 169 personeranställda. Under innevarande budgetår kommer antalet anställda att successivtminska till omkring 150, för att /96 - efter balansavarbetningen- gå ned till cirka 120 personer. Några förändringar därefter föratses inte. Beparingar på utgifter för statlig konsumtion inomKulturdepartementets verksamhetsområde kan innebära personalkonsekvenser. Eftersom det inte är känt om besparingarkommer att tas ut på lönekostnader eller andra delar av verksamheten går detinte att i detalj beräkna vilka personalkonsekvenseraa blir. Inte heller omeventuella personalminskningar kommer att ske genom naturlig avgång eller genomavskedanden. ersattes ,, och Styrelsen för lokalradiotillstånd av Radio-och och och tv. Vid omorganisationenfick sex personer sägas upp eller entledigas p.g.a. arbetsbrist. Den parlamentariska utredningen som har i uppgiftatt se över kulturpolitiken skall redovisa sina förslag före utgången av maj1995. Uppdraget irmebär bl.a. att se över kultursektorns myndighetsstmktur ochstatens ansvarstagande för all kulturverksamhet. Inom Näringsdepartementels område överfördes den 1juli 1994 ansvaret för de statliga civila krigslagren av olja från Närings- ochteknikutvecklingsverket () till den nyinrättade myndigheten 55 anställda på berördes av omorganisationen, varavcirka 15 personer centralt och återstoden i en regional organisation. Alla somså önskat har fått anställning hos den nya myndigheten. Den nya skogspolitiken har trätt i kraft den 1januari 1994. Omställningsarbetet som pågår inom , somen följd av skogspolitiska beslut redovisades i prop. 1993/94:100(bil. 8, s. 29). Omställningsarbetet har huvudsakligenkoncentrerats till skogsvårdsstyrelsernas verksamhet. I årets budgetpropositionföreslås ett effektivitetskrav på på anslaget tillSkogsvårdsorganisationens myndighetsuppgifter. Det motsvarar för Skogsstyrelsenkostnaderna för cirka 15 årsarbetskrafter. Vid har tio personer sagts upp. föreslagna effek- Prop. 1994/95:100 tivitetskrav på kan komma att beröra cirka nio personer. Inför /96 görs följande bedömning.Styrelsen för Sverigebilden föreslås upphöra som myndighet den 30 juni 1995.Avvecklingen berör fyra personer. Vid geologiska undersökning (SGU)föreslås verksamheten avseende maringeologisk undersökning avvecklas. Cirkatolv personer berörs. En ny myndighet föreslås inrättas den 1 juli 1995med ansvar för investeringsfrämjande verksamhet. Myndigheten skall genominformation och kontakter verka för att utländska företag i olika formerinvesterar i eller samverkar med svenska företag. Personalbehovetberäknas till cirka fem årsarbetskrafter. Inom område har länsstyrelseraaunder tiden - vidtagit en rad åtgärder för attminimera antalet avgångar från länsstyrelsema. Stora resurser har avsatts förkompetensutveckling av personalen, vilket inneburit att övertalig personal inomen verksamhetsgren kunnat omplaceras till andra arbetsuppgifter inommyndighetema. Länsstyrelserna har avvecklat sinalokalvårdsorganisationer vilket inneburit att personal sagts upp, men flertaletav dessa har återanställts av privata städbolag. För /96 är det svårt att bedömaeffekteraa av neddrag-ningaraa och de tillkommande arbetsuppgifteraa medadministration av EU-stöd. Saimolikt kommer dock mellan 400 och 500 personeratt få söka anställning utanför länsstyrelseraas verksamhetsområde. Regionberedningen (C 1992:06) som utreder denregionala nivåns uppbyggnad och indelning är irme i ett slutskede och beräknaslämna sitt slutbetänkande . För del tas en besparing ut på ca5 % för /96. Detta motsvarar en besparing på ungefär 3,4miljoner kr. tas en besparing ut med sammanlagt fyramiljoner. Förändringen kan beräknas kräva ytterligare tio årsarbetskrafter. Inom Miljö- och naturresursdepartementets områdehar regeringen tillsatt en särskild utredare (1994:04) med uppgift attförbereda genomförandet av den av beslutade nya organisationen förlantmäteri- och fastighetsdataverksamheten m.m. beräknas totaltcirka 300 personer vid berörda myndigheter inte kurma beredas plats i den nyaorganisationen. Ett mindre antal kan komma att sägas upp redan under nästabudgetår Regeringen avser att lägga fram ett nytt förslagtill miljöbalk. (M 1993:04) har därför fåtttilläggsdirektiv (dir. 1994:134). Utredningen skall utveckla och kompletteratidigare förslag till miljöbalk (prop. 1994/95:10) genom att lämna förslag närmare integrering av olika delar av miljölagstiftningen. Detta påverkarmyndighetsuppgifterna inom många områden som rör miljö- och hälsoskydd.Utredningen har vidare i uppgift att se över ansvarsfördelningen mellancentrala myndigheter, arbetet med generella föreskrifter, tillsyn inom detområde som balken täcker och vissa frågor som rör tillståndsprövning m.m.Förslagen förväntas leda till besparingar och Prop. 1994/95:100rationaliseringsvinster. Utredningen skall senast Bilaga 8 redovisa resultatet av sitt arbete. 3 Ägarpolicy för av förvaltade aktier Finansdepartementetförvaltar för statens räkning aktier i ett antal företag som är aktiva på bl.a.kapitalmarknaden, fastighetsmarknaden och spelmarknaden. Företagen är ofta viktigaaktörer på den marknad där de agerar. Det är därför angeläget att de gesfömtsättningar att utvecklas och konkurrera på samma villkor som övriga företagpå marknaden inom de ramar som riksdagsbeslut och marknadsfömtsättningar gerFör att skapa dessa fömtsättningar krävs att staten är en professionell ochaktiv ägare. InomFinansdepartementet har för att tydliggöra ägarrollen en ägarpolicy tagitsfram. Policyn utgår bl.a. ifrån att det ställs särskilda krav på staten somägare med tanke på statens allmäima roll i samhället. Staten har angett de gmndläggande fömtsättningamaoch satsar medborgamas kapital i verksamheten. Detta kapital är en bristvara.Det är därför angeläget att företagen är långsiktigt ekonomiskt lönsamma föratt inte detta kapital skall förbmkas. Staten som ägare skall ställa konkretaoch uppföljningsbara finansiella mål samt inte ålägga bolagen att bedrivaolönsam verksamhet, såvida inte särskilt beslut fattas av . Aktiebolagsformen innebär att styrelsen harverksamhetsansvaret vilket bl.a. imiebär att utifrån bolagsordning och beslutpå bolagsstämma besluta om företagets strategiska inriktning. Det är angelägetatt styrelse och ledning har kännedom om ägarens intentioner med verksamheten.Detta kräver en kontinuerlig dialog samt uppföljning av verksamheten frånägarens sida. är tillsammans med bolagsordningen ägarens viktigaste instmment föratt påverka företagets framtida utveckling. Målsättningen är därför attstyrelsens kompetens skall vara bred och befrämja verksamheten så mycket sommöjligt samt att bolagsordningen är ändamålenligt utformad. Den ideologiskt baserade försäljningen av aktiersom genomfördes av den förra regeringen avbryts. Erfarenheten visar dock att deföratsättningar och motiv, som urspmngligen var aktuella när en vissverksamhet tillkom, förändras över tiden. Motiven för statens aktieägande ienskilda företag bör därför fortlöpande analyseras och vid behov omprövas. Övergripande frågor om förvaltning av statligt ägdaföretag behandlas under tolfte huvudtiteln. Förslag till riksdagsbeslutåterfirms i bilaga 13, inledningen till Littera A, Näringspolitik m.m. samtanslaget A 13. Kostnader för omstmkturering av vissa statligt ägda företag m.m. 4 Kommuner och landsting Prop. Kommuneroch landsting har ett betydande ansvar för välfärdstjänster som vård, omsorgoch utbildning. Dessa tjänster är avgörande för att alla människor skall kunnaleva ett tryggt, värdigt och rikt liv. Genom att den kommunala verksamheten ihuvudsak är skattefinansierad och står under demokratisk ledning och kontrollskapas garantier för att välfärden är tillgänglig för alla och att medborgamafår ett inflytande över resursanvändningen. Statens roll gentemot kommuner och landsting är främstatt formulera nationella mål och att genom bl.a. lagstiftning ange de formellaramama för verksamheten. Staten måste också, på gmnd av sektoras omfattning ochbetydelse, kurma påverka den kommunala konsumtionsutvecklingen ochfinansieringen genom att ange finansiella ramar för verksamheten. Statensansvar för samhällsekonomin och verksamheten i stort inom kommunsektom måstesamtidigt kombineras med respekt för den kommunala självstyrelsen. Den kommunala självstyrelsen i vårt land är endemokratisk tillgång. De förtroendevalda i kommuner och landsting har ansvaretför att verksamheten bedrivs under demokratiska former och att den håller engod kvalitet och effektivitet. Under den omställning som präglar denkommunala verksamheten är det viktigt att dialogen mellan de förtroendevaldaoch medborgarna intensifieras. Detta föratsätter att verksamheten i kommuneroch landsting präglas av insyn och stor öppenhet. I kommer de kommunala frågor somhittills legat inom område att föras över tillFinansdepartementet . Därigenom kommer samtligaövergripande kommunala frågor att vara samlade i ett departement. Det gällerfrågor om ekonomi och lagstiftning, indelningsfrågor samt utvecklingsfrågor.Detta ger en förbättrad möjlighet till samordning av de övergripande kommunalafrågoraa i regeringsarbetet. Dialogen mellan regeringen och företrädare förkommunsektora kan därmed också förenklas och förbättras. Kommuneroch landsting svarar som nämnts för en betydande del av den offentligavälfärden framför allt i form av vård, omsorg och utbildning. Den kommunalaverksamheten är starkt beroende av en stabil samhällsekonomi. En godtillväxt och en hög sysselsättning innebär att utvecklingen av den kommunalaskattebasen tryggas. Låga räntor och låg inflation minskar trycket på dekommunala kostnaderaa. Den kommunala sektom har genom sin omfattning också stor samhällsekonomisk betydelse, bl.a. för skattetrycketoch sysselsättningen och genom att Prop. 1994/95:100 verksamheten till inte obetydlig del finansieras över statsbudgeten. Det ekonomiska läge som rått harfått en del negativa effekter för kommunala sektorn. Kostnader som påverkas avarbetslöshet och räntor har ökat kraftigt och delvis trängt ut kostnader förövriga verksamheter av betydelse för välfärden. Till följd av bl.a. den högaarbetslösheten har kommuneraas skatteintäkter ökat mycket svagt. Den ekonomiskasituationen har framtvingat en anpassning av volymen men också lett till entydlig förbättring av produktiviteten i verksamheten. Kommunernasoch landstingens roll i saneringen av den svenska ekonomin Somtidigare redovisats är ett av de största problemen i den svenska ekonomin enökande statlig skuldsättning, som riskerar att helt underminera de offentligafinanseraa och motverka en ekonomisk återhämtning. Genom omfattandebudgetförstärkningar läggs den ekonomiska politiken nu om för att skapa enhållbar utveckling av de offentliga finansema, vilket i sin tur skaparfömtsättningar för en stark och uthållig återhämtning av produktion,sysselsättning och välfärd. För att balansera en bibehållen välfärd mot ennödvändig stram ekonomi måste en avvägning göras av det skattefinansieradeutrymmet för kommunsektorn. Prövningen av utrymmet bör ske både utifrån samhällsekonomiskahänsyn och behoven i de aktuella verksamheteraa. De statliga budgetförstärkningar som åstadkommesgenom utgiftsminskningar utformas på ett sådant sätt att den kommunalaverksamheten prioriteras före nivåema i transfereringssystemen. Statsbidragentill kommuner och landsting berörs således inte nu av utgiftsminskningama.Sektom kan därför tills vidare räkna med nominellt oförändrat bidrag, vilketställer krav på en produktivitetsökning som åtminstone motsvarar de ökade behovsom kan antas följa av den demografiska utvecklingen. Framöver kan dock inteuteslutas att bidragen kan behöva minskas till följd av det statsfinansiellaläget. Möjlighetema till ytterligare effektiviseringar och omprioriteringarmot de verksamheter där behoven ökar måste då tas till vara. Genom attkommunsektom successivt får del av den förväntade tillväxten i ekonomin, somleder till ökad sysselsättning och ökade skatteinkomster, bör kämverksamheteraai kommunsektom ändå kurma vämas. Många kommuner och landsting lever med en ansträngdekonomisk situation. Vissa höjer skatten , vilket för tillfället kanvara en acceptabel anpassning som ett led i saneringen av en kommuns eller ettlandstings ekonomi. kommer dock ytterligare höjningar av det kommunalaskatteuttaget att ge skadliga effekter på samhällsekonomin och bör därförkraftfullt motverkas. Arbetet med kostnadsanpassning måste fortsätta. Arbetslösheten är ett stort socialt problem somockså medför ökade kostnader för socialbidrag m.m. Det statsfinansiella läget innebär emellertidatt den offentliga sektom inte i någon nämnvärd utsträckning Prop.1994/95:100 kan bidra till den nödvändiga sysselsättningsökningen. Enekonomisk Bilaga 8 politik som leder till ökad tillväxt ochsamhällsekonomisk balans är därför den viktigaste faktom för att minskaarbetslösheten och skapa förbättrade ekonomiska fömtsättningar förkommunsektom. Förutsättningarför ett förbättrat utnyttjande av kommunsektorns resurser Denövergång från specialdestinerade till generella, utjämnande statsbidrag somägde ram samt den avreglering som skett har givitkommuner och landsting större möjligheter att själva prioritera mellanverksamheter och att söka de mest effektiva och ändamålsenliga organisations-och verksamhetsformerna. Arbetet med att effektivisera verksamheten har varitframgångsrikt. Därigenom har de kraftiga kostnadssänkningarna i många kommuneroch landsting kunnat ske med en ökning av produktiviteten. Det harockså varit möjligt att, trots betydande besparingar, undvika stora kvalitetsförsämringari den kommunala verksamheten. Det är av ytterligt stor vikt att resursema i denkommunala sektom används effektivt. En rättvis fördelning av välfärdenföratsätter att alla som så behöver, oberoende av betalningsförmåga, kanerbjudas bamomsorg, hälso- och sjukvård, utbildning, äldreomsorg och annanoffentligt finansierad service av god kvalitet. Detta måste gälla även i en tidnär den kommunala verksamheten måste bedrivas inom snävare ekonomiska ramar. Av stor betydelse för kommunsektom är fördelningenav befintliga resurser, dvs. skattemedel och bidrag, mellan kommuner respektivelandsting. Ett nytt förslag till bidrags- och utjämningssystem har nyligenpresenterats i betänkandet Utjämning av kostnader och intäkter i kommuner ochlandsting (SOU 1994:144). Detta syftar till att ge kommuner och landstinglikvärdiga ekonomiska fömtsättningar att bedriva sin verksamhet och upfylla denationella mål som finns uppställda för olika käraverksamheter Statligstyrning av verksamheten i kommunsektorn Ettgenerellt bidragssystem ger i sig inga garantier för att kommuner och landstinggör de från nationell synpunkt önskvärda prioriteringaraa av viktigakärnverksamheter Vissa verksamheter har reglerats genom en mer eller mindrelångtgående rättighets- eller annan lagstiftning som ålägger kommunemauppgifter. Andra viktiga verksamheter är inte föremål för en lika långtgåendereglering. Vilken betydelse detta har för de olika verksamheteraa ochprioriteringaraa mellan dem firms det ingen helhetsbild av. Detär framöver knappast en framkomlig väg att öka den statliga stymingen genom återgångtill specialdestinerade bidrag.Det är inte heller rimligt att öka kraven på kommuner och Prop. 1994/95:100landsting genom ytterligare rättighetslagstiftning om de nödvändiga Bilaga 8resursema saknas eller måste tas från andra angelägna områden som inte ärföremål för sådan lagstiftning. Dessa avvägningsproblem bör ägnas storuppmärksamhet framöver. Ett stort ansvar vilar på de enskilda kommunema ochlandstingen att klara avvägningarna på ett för medborgarna acceptabelt sätt,med bibehållande av den basala välfärden. Utformningen och erfarenheterna avrättighetslagstiftningen på olika områden behöver studeras vidare. Somredovisas i det följande avses en översyn av den rättsliga regleringen av denkommunala självstyrelsen i bl.a. dessa hänseenden att göras. Det är angeläget att från statsmakternas sida följautvecklingen inom olika verksamheter Det är av stor vikt att det finns enrimlig balans mellan krav och resurser och att kvaliteten i kämverksamheteraaupprätthålls. En förändrad styraing av den kommunala verksamheten är inte nuaktuell. Den kommunala självständigheten och ambitionerna i kommuner ochlandsting att leva upp till de nationella målen är den viktigaste grandpelaren.Statsmakterna skall i första hand ställa upp dessa mål och skapa bästa möjligafömtsättningar för att de skall kunna uppnås. Uppföljningen får visa i vilkenriktning utvecklingen går. Ettnytt bidrags- och utjämningssystem för likvärdiga förutsättningar kompletteringsproposition avses också frågan om ett nytt bidrags- ochutjämningssystem att behandlas. Mot bakgmnd av den osäkerhet som rått desenaste åren i detta avseende är det nu ytterst nödvändigt att införa ettsystem som skapar stabila spelregler för åren framöver Det nya bidrags- och utjämningssystemet böruppfylla vissa gmndläggande krav. Ett sådant är att så långt möjligt skapalikvärdiga fömtsättningar mellan kommuner respektive landsting. En viktigkomponent är att utjämningen av skatteinkomster blir mer långtgående än inuvarande system, vilket främst innebär att alla kommuner och landsting måsteinordnas i systemet. Det är också viktigt att inkomstutjämningen blir hållbarpå sikt och oberoende av nivån på de statliga bidragen. En annan viktigkomponent är utjämningen av stmkturellt betingade kostnadsskillnader. Dermafråga innehåller ett antal svåra avvägningsproblem, bl.a. när det gäller vilkentyp av stmkturella förhållanden som skall vägas in i systemet. En ytterligarefråga är hur övergången till ett nytt system skall ske. Drastiska och omedelbaraomfördelningar av bidrag bör undvikas, och ett nytt system införas stegvis. Förbättradeförutsättningar för planering och utveckling av en god Prop. 1994/95:100 ekonomisk hushållning Bilaga 8