prop · GH0331 · 1994-01-01 00:00:00 — Rätt för enskild utbildningsanordnare att besluta i fråga om förmåner och ledighet för vapenfria Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Propositionen innehåller förslag till ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst. Enligt förslaget får det överlämnas till ett bolag, en förening eller en stiftelse som anordnar vapenfri tjänst att fatta beslut i fråga om förmåner och ledighet för vapenfria tjänstepliktiga. Vidare föreslås att bilagan till sekretesslagen (1980:100) ändras så att enskilda utbildningsanordnare jämställs med myndigheter vid prövning av frågor om förmåner eller ledighet för vapenfria tjänstepliktiga. Därmed blir handlingsoffentligheten tillämplig vid utbildningsanordnarnas prövning av dessa ärenden. Ändringarna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut3 2 Lagtext 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst4 2.2 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)................5 3 Ärendet och dess beredning11 4 Bakgrund och gällande rätt12 5 Behov av ändring ....14 6 Skall enskilda utbildningsanordnare få utöva myndighet mot vapenfria?17 7 Specialmotivering....24 Bilaga 1 Försvarsdepartementets promemoria .....................25 Bilaga 2 Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över Försvarsdepartementets promemoria .....................44 Bilaga 3 Remissammanställning .....................45 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag .....................49 Bilaga 5 Lagrådets yttrande56 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .....................57 1 Förslag till riksdagsbeslutRegeringen föreslår att antar regeringens förslag till - lag om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, - lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. Lag om ändring i lagen (1966:413) om Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1966:413) om vapenfri tjänst skall ha följande lydelse. 2 § 1 Vapenfri tjänstepliktig Vapenfri tjänstepliktig skall fullgöra tjänst i skall fullgöra tjänst i verksamhet, som är verksamhet, som är betydelsefull för betydelsefull för sam- samhället under hället under beredskap beredskap och krig. Tjänsten skall Tjänstgöringen skall ske fullgöras hos någon hos statlig, statlig eller eller landstingskommunal myndighet, hos någon myndighet eller hos myndighet hos ett bolag, förening eller landsting eller hos stiftelse som regeringen bolag, förening eller bestämmer. stiftelse som regeringen bestämmer. Det får överlämnas till ett bolag, en förening eller en stiftelse som avses i första stycket att fatta beslut i fråga om förmåner och ledighet för vapenfria tjänste- pliktiga som fullgör vapenfri tjänst hos bolaget, föreningen eller stiftelsen. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1991:719. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att bilagan till sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. Bilaga 2 Nuvarande lydelse I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. fördelning av statsbidrag mellan folkhögskolor och i studieförbund (SFS 1976:1046) Radiotjänst i fördelning av statliga Aktiebolag medel mellan Kungliga Lantbruks- för stöd till kulturverksamhet genom Kungliga Svenska ideella föreningar (SFS 1976:1046) 1 Lagen omtryckt statligt stöd i form av 1992:1474. utbildningsbidrag för 2 Senaste lydelse doktorander (SFS 1993:337. 1976:1046) ärenden om TV-avgifter (SFS 1989:41) prövning av anställnings- Nuvarande lydelse och arbetsvillkor och Organ andra frågor som rör statligt reglerad Länsbildningsförbunden anställning hos besiktning och tillsyn av luftfartyg samt utfärdan- de och förnyande av luftvärdighetsbevis (SFS 1957:297) statligt stöd till kulturverksamhet genom ideella föreningar (SFS 1976:1046) statligt stöd till utbildnings- och utgivningsverksamhet (SFS 1976:1046 och 1992:318) publicus all verksamhet som publicus (SFS Svensk fisk, ekonomisk 1981:1363) förening statligt stöd i Riksprovplatserna marknadsreglerande syfte Aktiebolaget (SFS 1974:226) Anläggningsprovning, kontroll som Aktiebolaget riksprovplats och (SFS 1992:1119) Apoteksbolaget förvaltning av statligt Aktiebolag reglerade räntebärande Statens lån för bostadsändamål Bostadsfinansieringsaktie-som beviljats under bolag, medverkan av Stiftelsen eller institutet länsbo- samt frågor om samarbetsfonden lån enligt förordningen Stiftelsen (1989:858) om skörde- ersättningslån för skadeskydd bostadsändamål (SFS Stiftelserna Nordiska 1993:336) museet, all verksamhet Riksutställningar, statligt stöd i form av stipendier (SFS 1992:318) internationella prövning av ärenden om fredsforskningsinstitut skörde- (), skadeskydd (SFS 1988:89) och WHO Collaborating prövning av anställnings- och arbetsvillkor och Drug Monitoring andra frågor som rör statligt reglerad anställning hos Nuvarande lydelse stiftelsen (SFS 1992:318) Svenska föreningen i statligt stöd i form av bidrag till resor och stipendier (SFS 1976:1046) statligt stöd i form av stipendier prövning av anställnings- och arbetsvillkor och andra frågor som rör statligt reglerad anställning hos nämnden (SFS 1992:318) I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. Bolag, förening eller prövning av frågor om stiftelse som enligt förmåner och ledighet för regeringens bestämmande en vapenfri tjän- anordnar vapenfri tjänst stepliktig (SFS 1966:413 och 1993:000) i fördelning av statsbidrag mellan folkhögskolor och Radiotjänst i (1976:1046) Kungliga Skogs- och fördelning av statliga Lantbruks- medel mellan till Kungliga Svenska kulturverksamhet genom ideella föreningar (SFS 1976:1046) Länsbildningsförbunden statligt stöd i form av utbildningsbidrag för doktorander (SFS 1976:1046) ärenden om TV-avgifter (SFS 1989:41) prövning av anställnings- och arbetsvillkor och andra frågor som rör statligt reglerad anställning hos besiktning och tillsyn av luftfartyg samt utfärdande och förnyande av luft- värdighetsbevis (SFS 1957:297) statligt stöd till kulturverksamhet genom ideella föreningar (SFS 1976:1046) Organ Verksamhet statligt stöd till ut- bildnings- och utgivningsverksamhet (SFS 1976:1046 och 1992:318) publicus all verksamhet som Svensk fisk, ekonomisk publicus (1981:1363) Riksprovplatserna statligt stöd i Aktiebolaget marknadsreglerande syfte Anläggningsprovning, (SFS 1974:226) Aktiebolaget kontroll som och riksprovplats Apoteksbolaget (SFS 1992:1119) Aktiebolag förvaltning av statligt Statens reglerade räntebärande Bostadsfinansierings- lån för bostadsändamål aktiebolag, som beviljats under med- Stiftelsen av institutet eller Stiftelsen samarbetsfonden stadsnämnd samt frågor om Stiftelsen lån enligt förordningen skörde- (1989:858) om skadeskydd ersättningslån för bos- Stiftelserna Nordiska tadsändamål (SFS museet, Riksut- 1993:336) ställningar, all verksamhet internationella statligt stöd i form av fredsforskningsinstitut stipendier (SFS 1992:318) (), prövning av ärenden om och WHO Collaborating skörde- skadeskydd (SFS 1988:89) Drug Monitoring prövning av anställnings- Svenska föreningen och arbetsvillkor och andra frågor som rör Föreslagen lydelse statligt reglerad anställning hos (SFS 1992:318) i statligt stöd i form av bidrag till resor och stipendier (SFS 1976:1046) statligt stöd i form av stipendier prövning av anställnings- och arbetsvillkor och andra frågor som rör statligt reglerad anställning hos nämnden (SFS 1992:318) Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredningEnligt 2 § lagen (1966:413) om vapenfri tjänst (vapenfrilagen) skall vapenfri tjänst anordnas för vapenfria tjänstepliktiga (vapenfria) hos statlig, eller landstingskommunal myndighet eller hos bolag, förening eller stiftelse som regeringen bestämmer. Vid vapenfri tjänstgöring utövas myndighet i olika sammanhang mot de vapenfria. Så sker bl.a. vid beslut om tillrättavisning och vid tillämpning av föreskrifter för ledighet och vid bestämmande av förmåner. Bolag, förening eller stiftelse, som är enskilda rättssubjekt, får inte utan lagstöd handha förvaltningsuppgifter som innebär myndighetsutövning mot enskilda. finns inte något lagstöd som ger enskilda utbildningsanordnare rätt att utöva myndighet mot vapenfria. I stället handlägger Vapenfristyrelsen, som är en central förvaltningsmyndighet med ansvar för den vapenfria tjänstgöringen, ärenden som utgör myndighetsutövning mot sådana vapenfria som tjänstgör hos enskilda rättssubjekt. Vapenfristyrelsen har däremot utnyttjat den rätt man har enligt författning att överlämna till utbildningsmyndigheter att handlägga ärenden om förmåner och ledighet. Vapenfristyrelsen har i en skrivelse till regeringen hemställt att styrelsen får överlämna till bolag och andra privaträttsliga subjekt att utöva förvaltning innebärande myndighetsutövning mot vapenfria (dnr Fo93/298/). I en departementspromemoria (dnr FO93/298/) föreslås att Vapenfristyrelsen bemyndigas att överlåta åt enskilda utbildningsanordnare att handlägga dessa slags ärenden samt ärenden om tillrättavisning av vapenfria. Promemorian finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En samman- ställning av remissyttrandena finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga hos Försvarsdepartementet, dnr FO93/298/. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådet har i sitt yttrande lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets granskning har föranlett vissa redaktionella ändringar av remissens lagförslag. 4 Bakgrund och gällande rättVapenfristyrelsen bestämmer med stöd av 9 § kungörelsen (1966:414) med vissa bestämmelser om vapenfri tjänst (vapenfrikungörelsen) vid vilka myndigheter den vapenfria tjänsten skall anordnas. Vapenfri tjänst anordnas hos 16 olika myndigheter. Av dessa är tolv myndigheter hos landsting och kommuner. Övriga myndigheter är de statliga förvaltningsmyndigheterna , , Styrelsen för u-landsutbildning i och affärsverket . Av 9 § kungörelsen framgår vidare att vapenfri tjänst dessutom får anordnas hos Svenska röda korset, , kristna ungdomsråd och hos sådana aktiebolag inom total- försvaret där staten ensam har ett bestämmande inflytande. ombildades det statliga affärsverket till ett bolag, . Av regeringens proposition 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt framgår att bolagiseringen av de statliga affärsverken var en av de åtgärder som vidtogs för utveckling av statens affärsdrivande verksamhet. Inför den statliga bolagiseringsreformen framhölls från statsmakterna att det var angeläget att de statliga affärsverk som utbildade vapenfria, t.ex. , också i fortsättningen kunde bedriva sådan utbildning. Man ändrade därför 2 § vapenfrilagen så att regeringen bemyndigades att på samma sätt som i fråga om föreningar och stiftelser, bestämma vilka bolag som skulle få anordna den vapenfria tjänsten. Ändringen trädde i kraft (prop. 1990/91:169, bet.1990/91:FöU9, rskr. 1990/91:347). Med stöd av detta bemyndigande införde regeringen i 9 § vapenfrikungörelsen möjligheten att anordna vapenfri tjänst hos aktiebolag inom totalförsvaret där staten ensam har ett bestämmande inflytande. har vapenfri tjänst varit anordnad hos . Bland övriga enskilda utbildningsanordnare anordnas vapenfri tjänst endast hos kristna ungdomsråd. har sådan tjänst förekommit även hos Svenska röda korset och . ombildades till bolag, . Ansvaret för teleförsvarskommunikationer fördes då över till den statliga myndigheten . tar ställning till om fortsatt utbildning av vapenfria bör ske hos bolaget. Under /93 tjänstgjorde sammanlagt 325 vapenfria hos , hos och hos kristna ungdomsråd på 40 olika platser i landet. Under /94 tjänstgör enligt tjänstgöringsplan 270 vapenfria hos dessa utbildningsanordnare. Viss osäkerhet råder alltså ännu beträffande AB:s fortsatta utbildningsverksamhet. Utbildningsanordnare, som är enskilda rättssubjekt, får inte utan lagstöd handha förvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning. Detta följer av 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen. Sådant lagstöd finns inte . I föregående stycke nämnda utbildningsanordnare får således inte utöva myndighet mot vapenfria. Vid utbildning av vapenfria utövas myndighet bl.a. vid beslut om tillrättavisning, tillämpning av föreskrifter för ledighet samt vid bestämmande av förmåner. Vapenfristyrelsen beslutar om uttagning av vapenfria och har tillsyn över deras utbildning och tjänstgöring. Enligt 6 § vapenfrilagen bestämmer Vapenfristyrelsen när en vapenfri skall tjänstgöra. Styrelsen får överlämna denna uppgift på annan statlig myndighet i fråga om tjänstgöring där. Av 12 § vapenfrikungörelsen framgår att Vapenfristyrelsen bestämmer närmare om utbildningstidens fördelning på grundutbildning och repetitionsutbildning. Vidare föreskrivs i 13 § vapenfrikungörelsen att Vapenfristyrelsen prövar frågor om anstånd med vapenfri tjänstgöring. Enligt 17 § vapenfrikungörelsen beviljas ledighet från vapenfri tjänstgöring av Vapenfristyrelsen efter samma grunder som gäller i fråga om ledighet från värnpliktstjänstgöring. Vapenfristyrelsens beslut får överklagas till . Nämndens beslut får inte överklagas. Av bestämmelsen framgår att styrelsen får överlåta åt annan myndighet där den vapenfrie tjänstgör att bevilja ledighet. Ett beslut som fattas av en sådan myndighet får överklagas hos Vapenfristyrelsen. Styrelsens beslut får inte överklagas. Enligt 8 a § vapenfrilagen har en vapenfri rätt till samma förmåner i samband med tjänstgöring som tillkommer värnpliktiga i samband med värnpliktstjänstgöring. Bland dessa förmåner kan nämnas reseförmåner, fri förplägnad, fri inkvartering, fri utrustning samt fri hälso- och sjukvård. I 18 § vapenfrikungörelsen föreskrivs att värnpliktsförmånsförordningen (1976:1008) tillämpas i fråga om förmåner till vapenfria i samband med tjänstgöring i den mån regeringen inte meddelar särskilda bestämmelser. Vidare föreskrivs att vid tillämpningen av värnpliktsförmånsförordningens bestämmelser skall med myndighet inom försvarsmakten avses Vapen- fristyrelsen. Detta har tolkats som att styrelsen får föreskriva att annan myndighet får handlägga ärenden om förmåner (jfr 39 § andra stycket värnpliktsförmånsförordningen). Ett beslut i fråga om en förmån som har fattats av Vapenfristyrelsen får överklagas hos kammarrätt. Om en annan myndighet har fattat ett sådant beslut får det överklagas hos Vapenfristyrelsen (40 § värnpliktsförmånsförordningen). Av 18 § vapenfrilagen framgår att en vapenfri kan meddelas tillrättavisning i form av varning, extratjänst eller utegångsförbud. Innan någon meddelar tillrättavisning, skall han vid förhör med den felande lämna denne tillfälle att förklara sig. Befogenhet att meddela en vapenfri tillrättavisning tillkommer enligt 19 § vapenfrilagen hos staten eller hos kommun anställd civilförsvars-, räddnings- eller arbetschef i fråga om underställd personal. Med kommuner likställs landsting, kommunalförbund, församlingar, kyrkliga samfälligheter och allmänna försäkringskassor. I 20 § vapenfrilagen föreskrivs att en vapenfri som meddelats tillrättavisning får begära omprövning av tillrättavisningen. Om han tjänstgör hos statlig myndighet, skall omprövningen begäras hos denna och i annat fall hos Vapenfristyrelsen. I lagen (1986:644) om disciplinförseelser av krigsmän m.m. (disciplin- lagen), som bl.a. tillämpas på värnpliktiga, finns regler om disciplin- ansvar som på följande väsentliga punkter skiljer sig från motsvarande regler för vapenfria. Till skillnad från disciplinsystemet enligt vapenfrilagen, som grundas på ett straffrättsligt synsätt, vilar disciplinsystemet i disciplinlagen helt på förvaltningsrättslig grund. Utöver de former för tillrättavisning som finns i vapenfrilagen finns i disciplinlagen disciplinpåföljden löneavdrag. Disciplinpåföljderna extratjänst och utegångsförbud i disciplinlagen innebär att får tas i anspråk av den felandes fritid jämfört med vad som är tillåtet vid motsvarande former av tillrättavisning enligt vapenfrilagen. För att biträda de myndigheter som har att handlägga disciplinärenden enligt disciplinlagen skall finnas auditörer. En vapenfri som har ålagts disciplinpåföljd kan liksom en värnpliktig få beslutet omprövat. I motsats till en vapenfri kan en värnpliktig dessutom överklaga ett beslut om disciplinpåföljd hos allmän domstol. Slutligen skall nämnas att Vapenfristyrelsen enligt 30 § vapenfrikungörelsen får meddela närmare föreskrifter för tillämpningen av kungörelsen. 5 Behov av ändringEnskilda utbildningsanordnare, som utbildar vapenfria, får som framgått inte utöva myndighet mot de vapenfria. Detta innebär bl.a. att de inte får handha frågor om tillrättavisning, förmåner eller ledighet. Ärenden härom handläggs av Vapenfristyrelsen. Styrelsen handlägger ärenden om tillrättavisning i sin egenskap av ytterst ansvarig utbildnings- myndighet. Den har i de fall där en myndighet anordnar utbildning använt sin rätt att överlämna åt utbildningsmyndigheten att besluta om förmåner och ledighet. Även beslut om tillrättavisning meddelas - med stöd av 19 § vapenfrilagen - av utbildningsmyndigheterna. Som antytts vid redogörelsen för gällande rätt innefattar en tillämpning av disciplinsystemet en rad olika frågor. Förhör skall hållas med den felande. För att en tillrättavisning i form av extratjänst skall kunna verkställas måste möjligheter skapas för handräckningsarbete eller annan särskild uppgift. Administrationen av förmåner innefattar ett flertal olika beslut. Förmånerna avser frågor som resor, förläggning, hälso- och sjukvård samt förplägnad. Det skall exempelvis tas ställning till vilka färdmedel som den vapenfrie får använda vid tjänstledighets-, förläggnings- samt in- och utryckningsresor. Rutiner för beställning av resor skall skapas. Frågor som gäller förläggning är t.ex. ordningsregler och skötsel. Bland frågor som uppkommer inom hälso- och sjukvården kan nämnas kostnadsersättningar för läkemedel och tandvård. Myndighetsutövning framträder för den vapenfrie som mest påtaglig vid meddelande av tillrättavisning. Även i beslut som rör t.ex. innehållande av fria resor eller vid olika former av återkrav av utbetald ersättning som riktas mot den vapenfrie, är myndighetsutövningen påtaglig. Av lätt insedda skäl är många praktiska fördelar förknippade med att ärenden om tillrättavisning, förmåner och tjänstledighet handläggs av utbildningsanordnaren själv. Denne har ju direkt kontakt med den vapenfrie och känner därför väl till hans förhållanden. Även för den vapenfrie måste det vara en klar fördel att kunna kommunicera direkt med en beslutsfattare som finns hos utbildningsanordnaren. Den omfattande verksamheten i samband med myndighetsutövning gentemot vapenfria hos enskilda utbildningsanordnare medför stora praktiska svårigheter för Vapenfristyrelsen. Personal från Vapenfristyrelsen måste ofta resa till de olika orter där de enskilda utbildningsanordnarna bedriver verksamhet för att t.ex. utreda ärenden om tillrättavisning. Beslutsprocessen i dessa och andra ärenden där myndighetsutövning förekommer blir fördröjd till men för de vapenfria. Om de enskilda utbildningsanordnarna fick handlägga dessa ärenden, skulle i allt väsentligt hithörande frågor kunna lösas genom direktkontakt mellan utbildningsanordnaren och de vapenfria. Vapenfristyrelsen har på dessa grunder begärt att styrelsen bemyndigas att överföra uppgiften att handlägga ärenden om tillrättavisning, förmåner och ledighet till de enskilda utbildningsanordnarna. Något behov att därutöver överlämna myndighetsutövande uppgifter till enskilda utbildningsanordnare har inte ansetts föreligga. I linje med statens strävan till affärsmässig verksamhet på många olika områden kan ytterligare bolagisering av myndigheter förväntas. I budgetpropositionen (1992/93:100, bil.7, bet. 1992/93:TU19, rskr. 1992/93:245) konstateras att de kommersiella delarna av bör kunna bolagiseras. Enligt förslaget skall även i fortsättningen vara ett affärsverk, men vissa verksamheter skall drivas i aktiebolagsform. Hos verket utbildas vapenfria vid brand- och räddningsskolan samt vid verkets flygplatser. I och med att bolagiseringen av myndigheter som utbildar vapenfria fortsätter accentueras de nackdelar som är förenade med att all myndig- hetsutövning gentemot vapenfria hos enskilda organ utövas av Vapenfristyrelsen. I detta sammanhang bör nämnas att såväl värnplikten som pliktsystemet i övrigt är föremål för översyn. När lade fram sitt betänkande En ny värnpliktslag (SOU 1990:89) föreslogs att disciplin- systemet för vapenfria skulle anpassas till vad som gäller för de värnpliktiga och att disciplinpåföljderna i princip skulle beslutas av Vapenfristyrelsen, som dock i viss utsträckning skulle få delegera beslutanderätten till den myndighet där den vapenfrie tjänstgjorde. Om denne inte tjänstgjorde vid en myndighet, borde enligt betänkandet alltid Vapenfristyrelsen handlägga ärendet. Här gavs alltså inte möjlighet att delegera ett åläggande av disciplinpåföljd till en enskild utbildningsanordnare. Vapenfristyrelsens beslut att ålägga en vapenfri disciplinpåföljd skulle få överklagas hos tingsrätt. Sedan betänkandet remitterats , tillsattes en utredning som skulle se över totalförsvarets personalförsörjning genom pliktsystem, (dir.1991:40). I direktiven till utredningen sades att ställning borde tas till om olika utbildnings- anordnare som inte är statliga eller kommunala skulle få ägna sig åt myndighetsutövning gentemot den pliktpersonal som tjänstgör hos dem. har överlämnat sitt betänkande Totalförsvarsplikt till Försvars- departementet (SOU 1992:139). Vid sidan av har Utredningen (Fö 1992:01) om författningsreglering av totalförsvarsplikten (UFT) överlämnat sitt betänkande med förslag till författningsändringar med anledning av förslag. I betänkande föreslås att en allmän totalförsvarsplikt skall införas. Detta innebär dock inte att möjligheterna för en tjänstgöring utan vapenbruk försvinner. Totalförsvarsplikten skall kunna fullgöras också hos enskilda organ. Vidare lämnas förslag om att Vapenfristyrelsen skall upphöra. Dess uppgifter skall enligt förslaget övertas av en ny myndighet, Total- , som skall administrera all pliktpersonal. I UFT:s betänkande lämnas förslag till en lag om disciplinansvar inom totalförsvaret. Förslaget innebär att privaträttsliga subjekt, som handhar utbildning av pliktpersonal, skall vara behöriga att utöva myndighet mot den personalen. Bland den personalen finns vapenfria. Vidare innehåller lagförslaget bestämmelser om medverkan av auditör när en disciplinpåföljd beslutas samt rätt till överklagande av disciplinbeslut till domstol. Betänkandena har remissbehandlats och bereds i Försvarsdepartementet. 6 Skall enskilda utbildningsanordnare få utöva myndighet mot vapenfria? Regeringens förslag: Vapenfrilagen ändras så att det får överlämnas till ett bolag, en förening eller en stiftelse som anordnar vapenfri tjänst att fatta beslut i fråga om förmåner och ledighet för de vapenfria. Vidare föreslås att ett tillägg i bilagan till sekretesslagen införs. Genom tillägget blir rätten att ta del av handlingar tillämplig också hos enskilda utbildningsanordnare när de prövar frågor om ledighet och förmåner för vapenfria.