prop · GH03250 · 1994-01-01 00:00:00 — Hur stor denna besparing blir är beroende av hur de nya reglerna för bostadstillägg kommer att utformas. Regeringens förslag: Personer som är födda eller tidigare skall också fortsättningsvis få ålder- spension beräknad helt enligt hittillsvarande re- gelsystem. Personer som är födda eller senare skall få ålderspension beräknad helt enligt de nya reglerna. Personer som är födda åren 1935 - 1953 skall omfattas av de reformerade reglerna i varierande utsträckning enligt en metod för 20-delsinfasning. Denna innebär att en del av ålderspensionen - som är större ju yngre personen i fråga är vid ikraftträdandet - beräknas enligt det reformerade regelsystemet medan resterande del av pensionen beräknas enligt hittillsvarande regel- system. För dem som omfattas av 20-delsinfasningen beräknas en hel ålderspension enligt de reformerade reglerna och en hel sådan pension enligt det hit- tillsvarande regelsystemet. Därefter beräknas re- levant antal 20-delar enligt respektive regel- system, och summan av dessa 20-delar utgör den utgående ålderspensionen. Den del som härrör från nu- varande regelsystem räknas i förekommande fall om vid civilståndsändring. Pensionsrätt som intjänas av personer som är födda åren 1935 - 1953 för år efter det då de fyllt tillgodoräknas - utan hinder av huvudregeln om 20-delsinfasning - fullt ut inom det reformerade regelsystemet. Pensionsarbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Pensionsarbetsgruppen föreslog emellertid att personer som är födda åren 1935 - 1953 för år efter det då de fyllt skulle tillgodoräknas pensionsrätt - och erlägga avgifter - enbart inom det reformerade pensionssystemet och att denna rätt därigenom skulle bli av betydelse enbart såvitt gäller relevant antal 20-delar. Remissinstanserna: De av arbetsgruppen föreslagna övergångslösningarna tillstyrks eller lämnas utan erinran uttryckligen av det övervägande antalet remissinstanser. Flera menar att dessa utgör en rimlig avvägning och möjliggör en mjuk och smidig övergång. Till denna grupp hör bl.a. (), Försäkringsöverdomstolen, LO, PRO och SSU. RFV konstaterar att övergångsproblematiken har flera dimensioner. Sett ur principiell synvinkel är det otvetydigt så att det krävs en lång övergångstid för att inte omintetgöra övergångsgenerationens möjligheter till planering eller resultatet av en gjord planering och för att inte bryta utställda pensionslöften. Vid en samhällsekonomisk syn på övergångsreglerna gäller det att se till att kostnaderna för övergången hålls nere. För att få en rimlig och trovärdig övergångslösning måste dessa motstridiga intressen balanseras. En lång övergångstid kommer att innebära att de äldre för- värvsarbetandes pensioner påverkas i mycket liten utsträckning. Detta kan man hävda vara rättvist, eftersom de inte kan ändra på beslut som är tagna i förfluten tid. Vid en låg tillväxt, som bedöms som det mest sannolika alternati- vet, kommer emellertid en lång övergångstid att ge de yngre förvärvsarbetande en proportionellt större minskning av pensionerna jämfört med det nuvarande systemet. Innebörden av detta är enligt RFV att en längre övergångstid medför att det är de yngre generationerna som får bära en större del av bördan av att pensionssystemet skall bära sig . RFV, som också redovisar resultatet av utförda beräkningar, drar mot denna bakgrund slutsatsen att arbetsgruppens förslag till övergångsreglering ger en balans mellan individers intresse av att givna förutsättningar inte ändras och de samhällsekonomiska kraven. Förslaget tillstyrks också av Hovrätten för Nedre , som särskilt framhåller att de föreslagna lösningarna inte förefaller förorsaka rättsför- luster för medborgarna. Mer eller mindre negativa till de föreslagna övergångslösningarna är TCO, och . TCO finner övergångsreglerna otillfredsställande och anser att de behöver förbättras. TCO menar att övergångsreglerna i vissa fall kan slå ganska hårt och att det sker för människor som är i den åldern att de inte längre nämnvärt kan påverka sitt pensionsskydd. Särskilt angeläget för TCO är att pensionsrätt skall kunna tillgodoräknas också för studier i förfluten tid. kräver att övergångsperioden förlängs med på så sätt att personer som är vid övergången får pension helt enligt nuvarande system. Personer som är går successivt över till det nya systemet i enlighet med arbetsgruppens förslag. Personer får sin pension beräknad helt enligt de nya reglerna. finner en översyn av övergångsreglerna befogad med hänsyn till situationen för kvinnor . Förslaget till 20-delsinfasning och avgränsningen av olika åldersgruppers pensionsrätt tillstyrks uttryckligen av PRO. Viss tveksamhet till förslaget uttalas av (), som anser att det kan finnas skäl att låta det nya systemet slå igenom först för senare åldersgrupper än vad Pensionsarbetsgruppen tänkt sig, men då möjligen i snabbare takt. pekar på att arbetstagare som uppbär förtidspension när de fyller , kommer att få en avtalspension utifrån det avtal som var gällande då arbetstagaren lämnade sin anställning. Denna avtalspension utgår i form av en bruttopension. förutsätter att dessa individer kommer att omfattas av övergångsregler så att den allmänna pensionen även fortsättningsvis utges enligt dagens allmänna pensionssystem. Statens löne- och pensionsverk (SPV) ställer sig tveksamt till pensionsrefor- mens övergångsregler, principiellt och av rättviseskäl eftersom ett stort antal individer kommer att drabbas av försämringar på grund av ändrade spelregler. Alternativ till 20-delsinfasningen borde därför ha utretts. Skälen för regeringens förslag: Enligt den allmänna syn på övergången till ett reformerat system som redovisats i avsnitt 4.9 är det vår bedömning att det reformerade systemet inte skall beröra dem som är födda eller tidigare. Personer som är ålderspensionärer och andra som är födda eller tidigare kommer alltså även framgent att få sina inkomstrelaterade pensioner beräknade helt enligt det hittillsvarande systemet. Vidare kommer de som är födda eller senare att omfattas helt av de reformerade reglerna. Mellangenerationen däremot, de som är födda åren 1935 - 1953, kommer att om- fattas av både hittillsvarande och reformerade regler. Den övergångslösning som Pensionsarbetsgruppen stannat för är en s.k. 20-delsinfasning. Den innebär att personer födda åren 1935 - 1953 kommer att få vissa 20-delar av sin pension - i glidande skala - beräknad enligt det reformerade systemet och resterande 20-delar beräknad enligt det hittillsvarande systemet. Hur många 20-delar från respektive system som skall utgå är beroende av individens födelseår. De yngsta i mellangenerationen - personer som är födda - kommer sålunda att få 19/20 av sin pension beräknad enligt det reformerade regelsystemet och 1/20 av pensionen beräknad med tillämpning av hittillsvarande regler för folkpension och ATP medan en person som är född , , kommer att få 18/20 av pensionen beräknad enligt reformerade regler och 2/20 beräknad enligt hittillsvarande regler, osv. De äldsta i mellangenerationen kommer därmed att få en mycket liten del av sin pension beräknad enligt det reformerade systemet. Med denna övergångslösning måste för mellangenerationen pensionsrättigheter fastställas enligt både det hittillsvarande och det reformerade pensionssystemet och detta såväl för vid ikraftträdandet förfluten tid som för framtiden. Parallella pensionsregister måste alltså föras. 20-delsinfasningen innebär att den första årliga pensionen vid ålderspensione- ringen (begynnelsepensionen) för dessa personer måste beräknas dels enligt de hittillsvarande reglerna på de pensionsrättigheter som finns registrerade i , dels enligt de reformerade reglerna på de pensionsrättigheter som finns registrerade inom det reformerade systemet. Såvitt avser det reformerade systemet beräknas i detta skede endast pension som kommer att utfalla från fördelningssystemet. Den begynnelsepension som räknas fram för respektive system skall därvid utgöra hela den pension som skulle ha utgått om endast det systemet hade varit tillämpligt. Det betyder bl.a. att pensionen i respektive system beräknas enligt de regler som där gäller vid olika åldrar. Några remissinstanser anser att de av Pensionsarbetsgruppen föreslagna övergångsbestämmelserna slår för hårt och att de därför måste göras generösare. Vid valet av övergångslösning gör sig dock motstridiga intressen gällande. Å ena sidan är det från samhällsekonomiska synpunkter samt med hänsyn till kommande generationer och de personer som är förhållandevis unga angeläget inte bara att det reformerade regelsystemet träder i kraft utan också att dess effekter blir märkbara . En övergångs- reglering som skjuter det faktiska genomslaget av ålderspensionsreformen alltför långt är således inte godtagbar. Å andra sidan kan det vara väsentligt för dem som redan är ålderspensionärer och för dem som har ett långt förvärvsliv bakom sig att de åtaganden som har gjorts inom det hittillsvarande systemet uppfylls i så stor utsträckning som möjligt. Med den sistnämnda ut- gångspunkten kan det alltså vara motiverat att genomslaget fördröjs, åtminstone något. Vi anser att Pensionsarbetsgruppens förslag är välavvägt och på ett rimligt sätt tillgodoser de skilda intressena och föreslår alltså en övergångs- reglering i form av en 20-delsinfasning. Den inkomstrelaterade begynnelsepensionen från det reformerade pensionssyste- met grundar sig på pensionsrätt som intjänats på i princip alla ditintills förvärvade inkomster m.m. Inom det hittillsvarande systemet baseras däremot den inkomstrelaterade pensionen (ATP-pensionen) bara på ditintills intjänade inkomster över ett basbelopp medan folkpensionen utgör kompensationen för det första basbeloppets inkomster. För att de inkomstrelaterade begynnelsepensio- nerna från respektive system skall vara jämförbara måste därför, för det hittillsvarande systemets del, summan av folkpensionen och den årliga ATP-pensionen vara den relevanta uppgiften. Folkpensionen utgår med högre belopp till ensamstående än till gifta (av basbeloppet minskat till ensamstående och av basbeloppet minskat till gifta sammanlevande). Vid beräkningen av begynnelsepensionen från det hittillsvarande systemet får därmed civilstånd och sammanlevnad en viss betydelse. När begynnelsepensionen från respektive system sålunda är fastställd utgår som faktisk pension summan av vissa kvotdelar av årspensionen från det hittillsvarande systemet och av vissa kvotdelar av årspensionen från det reformerade pensionssystemet. Att pensionen för dem som omfattas av 20-delsinfasningen kommer att härröra både från det hittillsvarande och från det reformerade pensionssystemet betyder naturligtvis inte att de två pensionsdelarna kan ses som separerade enheter. Den som exempelvis vill göra helt förtida eller uppskjutet uttag måste således göra det såvitt avser den totala pension som kvotdelsberäkningen ger upphov till och den som enbart vill ta ut partiell pension måste på samma sätt ta ut en andel av hela den kvotdelsberäknade pensionen. efter det att ålderspensionen har börjat utges kan inträffa förändringar i den pensionsberättigades civilstånd och samlevnadsförhållanden. Som framgått har dessa förhållanden betydelse för den del av pensionen som härrör från det hittillsvarande systemet och som utgör folkpensionsdelen därav. Med hänsyn härtill måste i förekommande fall göras en omräkning framöver av en utgående kvotdelsberäknad pension. En omräkning kan också behöva göras av pensioner som utges - helt eller delvis - från det reformerade pensionssystemet i enlighet med de generella regler som föreslås gälla där för beaktande av tillkommande pensionsrättigheter som har intjänats efter tidpunkten för uttag av ålderspension. För pensioner som utges enligt det nuvarande pensionssystemet gäller att pensionsrätt endast kan intjänas t.o.m. året innan en försäkrad fyller . Inkomster därefter är inte avgiftsgrundande och resulterar inte heller i högre ATP. Pensionsarbetsgruppen har därför föreslagit att motsvarande skall gälla även för personer som omfattas av 20-delsinfasningen för de kvotdelar som avser pension enligt det nuvarande systemet. Som en konsekvens härav skulle enligt förslaget avgift bara betalas i förhållande till antalet kvotdelar i det nya systemet och följaktligen skulle pensionen därmed höjas i förhållande till samma antal kvotdelar. En sådan ordning har emellertid den nackdelen att den eftersträvade stimulansen till förvärvsarbete då den försäkrade fyller blir begränsad fram till dess att alla födelseårgångar som omfattas av 20-delsinfasningen har pensionerats. Kritik har också framförts under remissbehandlingen, eftersom differentierade pensionsavgifter skulle medföra stora administrativa problem. Vi föreslår därför att hel ålderspensionsavgift tas ut som har uppnåtts även för personer som är födda åren 1935 - 1953 och att den pension som tjänas in på detta sätt betalas ut utan kvotdelsreducering. För in- komster efter intjänas alltså pension helt enligt det reformerade systemet, även av personer som är födda åren 1935 - 1953. 10.2 Särskild garantiregel vid 20-delsinfasning Regeringens förslag: Personer som omfattas av 20-delsinfasningen, dvs. födda åren 1935 - 1953, skall genom en särskild garantiregel tillförsäkras rätt att alltid få en inkomstrelaterad pension som storleksmässigt motsvarar den folk- och tilläggspension som de skulle ha erhållit om de vid ingången av hade varit och pensionen hade beräknats helt enligt nuvarande regelsystem och på grundval av de pensionsrättigheter som in- tjänats fram t.o.m. . Den enligt denna särskilda garantiregel beräknade ålderspensionen räknas upp med prisindex till . Då görs en jämförelse mellan pensionen enligt garantiregeln och den pension som blir följden av 20-delsinfas- ningen. Om den sistnämnda pensionen är lägre än ålderspensionen enligt den särskilda garantiregeln, utges ett tillägg upp till den sistnämnda nivån. Pensionsarbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Den föreslagna särskilda garantiregeln tillstyrks uttryckligen av PRO. TCO anser att den föreslagna särskilda garantiregeln inte är tillräcklig och föreslår därför en kompletterande garantiregel av innebörd att pension enligt övergångsreglerna inte får avvika mer än t.ex. från vad ATP-systemet skulle ha gett den som är vid övergångstillfället. För yngre kan en successivt ökande avvikelse accepteras. Skälen för regeringens förslag: Med den föreslagna 20-delsinfasningen kan i en del fall inträffa att personer i övergångsgrupperna vid ålderspensioneringen får en lägre inkomstrelaterad pension än den som hade utgått om de vid ingången av hade varit och då hade gått i pension enligt de hittillsvarande reglerna och fått pensionen beräknad på de fram till dess intjänade pensions- rättigheterna inom dagens ATP-system. Detta skulle främst kunna gälla äldre personer som har dragit full nytta av 15- och 30-årsreglerna i det hittills- varande systemet men som har ett förvärvsmönster som inte ger motsvarande pensionsutfall inom det reformerade systemet. Detta är inte en acceptabel konsekvens av övergångsregleringen och vi föreslår därför, i enlighet med Pensionsarbetsgruppens förslag, en särskild övergångs- regel av innebörd att personer som är födda åren 1935 - 1953 alltid skall garan- teras minst den ålderspension som skulle ha utgått om pensionen hade beräknats enligt nuvarande regler vid ingången av och på de pensionsrättigheter som intjänats fram till dess. Förslaget innebär alltså att det per utgången av räknas fram en ATP-pension enligt de hittillsvarande reglerna för beräkning av ålderspension inom ATP-systemet som om den försäkrade då var . I enlighet med vad som gäller allmänt för ATP krävs för tilllämpning av regeln att ATP-poäng till- godoräknats fram t.o.m. . Vid tillämpning av 30-årsregeln tas hänsyn enbart till det antal år för vilka pensionspoäng tillgodoräknats t.o.m. . ATP-pensionen reduceras således vid felande antal år. På motsvarande sätt beaktas vid tillämpning av 15-årsregeln enbart pensionspoängen fram t.o.m. . Det är medeltalet av de 15 bästa poängåren som är avgörande. Dessutom innebär den föreslagna särskilda garantiregeln att det också får beräknas en ålderspension från folkpensioneringen, som motsvarar den folkpension som skulle kunna sägas vara intjänad fram t.o.m. . Syftet härmed är enbart att komplettera ATP-beräkningen för att ge en motsvarande garanti för inkomstdelar under ett basbelopp olika år, inte att ge någon garanti om ett visst grundskydd i egentlig bemärkelse. Behov av grundskydd tillgodoses genom andra regler såväl i det reformerade pensionssystemet som . Med hänsyn härtill föreslår vi att rätt skall föreligga till en lika stor andel av en oavkortad folkpension - varmed avses enbart den egentliga grundpensionen och inte t.ex. pensionstillskott - som motsvarar det antal år för vilka den för- säkrade tillgodoräknats ATP-poäng. Om denne har intjänat ATP-poäng under utges således oavkortad folkpension enligt den särskilda garantiregeln medan den i annat fall reduceras med det antal 30-delar som felar. Den årliga ålderspension som blir resultatet av denna beräkning uttrycks som en basbeloppsfaktor och kommer alltså att framöver vara oförändrad i förhållande till det allmänna penningvärdets förändringar. Ålderspension skall således utges enligt denna särskilda garantiregel för det fall att summan av den årliga folkpensionen och ATP-pensionen per ingången av , uppräknad med prisindex till och såvitt avser folk- pensionsdelen justerad med hänsyn till civilstånd och sammanlevnad , blir större än den årliga inkomstrelaterade pension som blir följden av de föreslagna huvudreglerna för övergångsbestämmelserna, dvs. Garantiregelspensionen måste alltså beräknas för varje individ i de aktuella åldrarna och jämföras med den pension som 20-delsinfasningen ger upphov till. Vid jämförelsen beaktas enbart ålderspension från den inkomstrelaterade ålderspensioneringen och tas inte hänsyn till eventuellt tillägg från garantipensionssystemet. Huruvida sådant tillägg kan komma i fråga bedöms först efter det att jämförelsen gjorts och en inkomstrelaterad pension sålunda fastställts enligt principen om bästa utfall. Pension enligt den särskilda garantiregeln skall enligt vårt förslag, i linje med vad som föreslås gälla som huvudregel för garantipensionen, inte i något fall betalas ut . Det är alltså först som den beskrivna jämförelsen skall göras och pension enligt den särskilda garantiregeln - i förekommande fall - kan betalas ut. Detta kommer för den som går i ålderspension att betyda att den jämförelse som senare skall äga rum kommer att göras mellan å ena sidan utfallet av den särskilda garanti- regeln och å andra sidan den pension som hade blivit resultatet av 20-delsinfas- ningen om personen i fråga hade tagit ut ålderspension först . För tillämpning av den särskilda garantiregeln skall alltså på detta sätt alltid göras en beräkning vid fyllda . beräknas utfallet enligt denna regel och utfallet enligt 20-delsinfasningen. I den mån den särskilda garantiregeln ger ett mer förmånligt resultat har den försäkrade rätt till ett tillägg till sin inkomstrelaterade ålderspension. Detta anses i sin helhet vara att hänföra till pension enligt hittillsvarande regelsystem. Tillägget ligger för framtiden fast och räknas inte om exempelvis vid förändring av civilstånd. Beloppet behandlas framöver fullt ut som en del av ålderspensionen enligt hittillsvarande regler och räknas på samma sätt som denna upp framgent med pris- och följsamhetsindex. Enligt de regler som gäller för beräkning av pension från det hittillsvarande systemet vid uppskjutet uttag, dvs. vid uttag av pension efter , ökas pensionen för varje månads fördröjning genom att den skrivs upp med en särskild uppräkningsfaktor. Dessa regler för uppräkning vid uppskjutet uttag kommer följaktligen också att bli tillämpliga för den del av pensionen enligt hittillsvarande regler som utgörs av ett tillägg till följd av den särskilda 10.3 Pensionsrätt för förfluten tid Regeringens förslag: I det reformerade ålderspensionssystemet skall pensionsgrundande inkomst för tid före ikraftträdandet tillgodoräknas på grundval av den pensionspoäng för ATP - med tillägg för en poäng - som registrerats i . Inkomster som i förfluten tid understigit ett basbelopp liksom inkomster grundar inte pensionsrätt i det nya regelsystemet. Socialförsäk- ringsersättningar m.m. som utgetts i förfluten tid grundar rätt till pension i det reformerade systemet i den mån de varit pensionsgrundande för ATP. Pensionsrätt för förfluten tid skall beräknas i an- slutning till det nya regelsystemets ikraftträ- dande. Pensionsrätt som i det reformerade pen- sionssystemet tillgodoräknas för år i förfluten tid räknas upp med PGI-index fr.o.m. . För tid före ikraftträdandet tillgodoräknas pensionsrätt under olika år högst med ett belopp som motsvarar ATP-taket . Någon övre gräns för de intjänade pensionsrättigheternas tillväxt genom indexeringen skall inte finnas. Pensionsarbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Det redovisade förslaget tillstyrks av PRO. () menar att det bör övervägas en ordning av in- nebörd att den som kan förete bevis på inkomster under ett basbelopp i förfluten tid bör få räkna dem sig till godo som pensionsgrundande. påpekar att det inte ens genom genomgång av skatteläng- derna kan tas fram pensionsgrundande belopp under ett basbelopp, eftersom läng- derna inte är tillräckligt specificerade. LRF erinrar om att rätten för egenföretagare att dela inkomst mellan makar tillkom först . Med hänvisning härtill föreslår LRF att pensionspoängsbeloppen frivilligt bör få delas mellan makar. Skälen för regeringens förslag: En konsekvens av den övergångsreglering som vi föreslår för utformningen av ålderspensionssystemet är att personer i övergångsgenerationerna som före ikraftträdandet har tjänat in pensionsrätt enligt nuvarande regler kommer att beröras av det reformerade pensionssystemet. Detsamma gäller de åldersgrupper som skall omfattas fullt ut av det nya regelsystemet. Eftersom dessa personer måste kunna tillgodoräknas pensionsrätt för tid före ikraftträdandet finns det ett behov av övergångsregler som gör det möjligt att i pensionshänseende ta hänsyn till inkomster för tid före ikraftträdandet. Premiereservdelen inom det reformerade systemet, avses som redovisats i avsnitt 6, få betydelse endast för framtida pensionsrättigheter. Det kan näm- ligen inte komma i fråga att faktiskt fondera pensionsmedel för förfluten tid, som om premiereservsystemet hade funnits. Detta betyder att pensions- rätt för förfluten tid kommer att tillgodoräknas endast inom ramen för fördel- ningssystemet och där till hela den för förfluten tid tänkta ålderspen- sionsavgiften, . Därmed föreligger behov av särregler för retroaktivt tillgodoräknande av pensionsrätt endast inom fördelningssystemet. Allmänt sett bör det inte innebära några särskilda svårigheter att översätta uppgifter om intjänad ATP-poäng till pensionsrättigheter för förfluten tid inom det reformerade pensionssystemet. Den registrerade ATP-poängen för ett visst år, med tillägg för en poäng för att kompensera för det basbeloppsavdrag som har gjorts, kan på ett enkelt sätt räknas tillbaka till de inkomster som de ursprungligen grundar sig på och som i sin tur kommer att utgöra den pensions- grundande inkomsten inom det reformerade pensionssystemet. Detta betyder att pensionsgrundande i det reformerade systemet blir inte bara förvärvsinkomster för förfluten tid utan också olika socialförsäkringsersättningar m.m. som sjukpenning och arbetslöshetsersättning i den mån och för den tid de varit pen- sionsgrundande för ATP enligt den hittillsvarande ordningen.