prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Vidare avser regeringen att senarelägga utbetalningstidpunktemaför bambidrag, bidragsförskott, bostadsbidrag och pensioner. För innevarande budgetår har beslutat attanslå för olika alkohol- och drogpolitiska åtgärder.Regeringen föreslår nu att anslås för ändamålet. Regeringen presenterade i proposition 1994/95:25 omvissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. sin avsikt att återkomma tillriksdagen med förslag till konkreta besparingar på utgifter för statligkonsumtion. Regeringen föreslår nu att myndighetemas förvaltningskostnader ochviss annan statlig konsumtion inom /96 minskas med sammanlagt vilket för entolvmånadersperiod motsvarar . Inriktningen är att1998 ha minskat den statliga konsumtionen , dvs. drygt 700 miljonerkronor, inom område. Sammantaget uppgår besparingsförslagen underSocialdepartementets ansvarsområde i budgetpropositionen till 8,4 miljarderkronor brutto , vilket efter beaktande av skatteintäktsbortfall innebären nettobesparing på ca . Inriktningen av besparingsarbetet /96respektive framgår mer detaljerat under berörda avsnitt. Föreslagnabesparingar i budgetpropositionen, (brutto) Prop.1994/95:100 Bil. 1995/96 12 mån 1995/96 18 mån Slopade kontaktdagar i tillfällig föräldrapenning Sänkning av bambidrag med /mån Stöd till ensamstående föräldrar (reform) 75%-nivänärståendepenning + havandeskapspenning 75%-nivä i föräldrapenning och tillfällig föräldrapenningmen "pappamänad" ersätts 75%-nivå sjukpennine+ i rehabiliteringspenning samtborttagande av Rarensdagen Översyn av sjukpenninggrundande inkomst (SGl) Avgår i EPP utlovad besparing till 1998 inom familjepolitiskaområdet (3 mdkr netto = 3,7 mdkr brutto som har preciserats i BP95 med starti huvudsak I/I-96) Sänkt folkpension och höjt pensionstillskoU för förtidspensionärer Slopande av förhöjd kapitalavkastning vid beräkning Sänktfolkpension för vissa gifta Höjt takför avgift vårddag för pensionär på sjukhus Ytterligare besparingseffekter av pågående strukturellaöversyner rörande läcemedel, tandvård, underhållsbidrags-ochbidragsförskottssystemen Alkoholpolitiskaätgärder (reform) 25 1 351 -205 50 2 707 -410 500 -3 700 Dessutom uUagt i prop. 1994/95:25 Vissaekonomisk-politiska ätgärder, m.m. Sammanfattningav budgetförslagets effekt på statsbudgeten Sammantagetinnebär förslagen i budgetpropositionen besparingar under femte /96 (18 mån.) med ca , varav 4,4 miljarderkronor . Vid jämförelse med innevarande budgetår måsteuppmärksammas att övergång till bruttoredovisning nu föreslås förföräldraförsäkringen, sjukpenning och rehabilitering, sjukvårdförmåner samtersättning vid närståendevård. Detta innebär i sig ingen ökad utgift för statenmen ökar statsbudgetens utgiftssida med ca . Följande sammanställning visar utgiftsutvecklingeninom olika områden på statsbudgeten. I beloppen ingår även förslag lämnade iprop. 1994/95:25 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. Förändringsbeloppenför 1997 och 1998 resp. samlad besparing 1995/96 avser sparåtgärderi vilka även ingår besparingar inom ATP och räntebesparingen m.a.a.senarelagda utbetalningar som inte redovisas på statsbudgetens utgiftssida. 1994/95:100 Bil. Utgift 1993/94 Anvisat 1994/95 Förslag 1995/96 varav beräknat juli 95- Beräknad förändring (mkr) i relation till föregående år Samlad besparing 1995/96 -5 346 -4 182 Omsorg om äldre och Socialt behand!.arbete, F. Myndigheter under Social- - 93 - 426 -11913 -6 807 Kommentar till A. Familjer ocfi barn: /96 bruttoredovisasföräldraförsäkringen. redovisades som "Bidragtill..." på statsbudgetens utgiftssida. Räntebesparing m.a.a.senareläggning av utbetalningstidpunkter syns ej på anslag men redovisas isammanställningen med . Kommentar till B. Ekonomisk trygghet vid sjukdom,handikapp och ålderdom: Fr.o.m. /96 bruttoredovisas sjukpenningoch rehabilitering, sjukvårdsförmåner samt ersättning vid närståendevård.Tidigare redovisades som "Bidrag till..." påstatsbudgetens utgiftssida. 1 beloppen ingår ävenminskade ATP-utgifter som inte belastar statsbudgeten. 1 beloppet ingär hela det sparpakel på 1,7 miljarderkronor som regeringen avser Prop.1994/95:100 lägga framför 1998. Det innefattar besparingar inom läkemedel, tandvård samt Bil. underhållsbidrags- och bidragsförskottsystemen, av vilkadet senare hör hemma under A. Familjer och bam. Besparingamas fördelning kandock ännu inte fördelas mellan de olika postema. Nettobesparing SGA redovisas underB. Ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp och ålderdom. Förtidspensionsbesparing med 2 000mkr 1995/96 ingår ej i nivån. Förslag till denna sänkning kommer isärproposition. senareläggningav utbetalningstidpunkter syns ej på anslag men redovisas i sammanställningenmed . Familjer och bam Prop. Densvenska familjepolitiken sätter bamens bästa i centrum och har som mål attstödja föräldrama i uppgiften att ge bamen en god uppväxt, oavsett familjetyp.Familjepolitiken är en del av den generella välfärdspolitiken. Denbygger på principer om jämställdhet mellan kvinnor och män och individuellarättigheter. Målet är att ge bamen en god start i livet samt båda föräldramamöjlighet att delta i arbetslivet och rätt till nära och tidiga relationer medsina bam. De flesta bam och ungdomar i lever undermycket goda förhållanden. Kunskapema om bam och bams behov har generellt ökat.Bam och ungdomar respekteras alltmer som egna individer. har kommitlångt, när det gäller att utveckla det bamperspektiv som bl.a. FN:s konventionom bamets rättigheter ger uttryck för. Bamomsorgen spelar en viktig roll för att skapa brauppväxtvillkor för alla bam. Dess uppgift är att i samarbete med föräldrama geomvårdnad och skapa goda förutsättningar för varje bams utveckling.Verksamheten skall genom att ge kunskaper och erfarenheter samt gemenskap medandra bam och vuxna stimulera bamen till en allsidig utveckling. De äldreförskolebamen fär, genom en mer strukturerad verksamhet och genom att utvecklasjälvständighet och eget ansvar, en god gmnd inför skolstarten. Sverigehar, i jämförelse med andra västeuropeiska länder, under en rad år haft bådehög kvinnlig förvärvsfrekvens och ett högt födelsetal, två föddabam per kvinna. Det största antalet bam, ca 124 000, föddes . De senasteåren har barnkullarna åter börjat minska. Senast tillgängliga uppgifter pekar påatt antalet födda kommer att ligga på ca 112 000 bam. Den generösaföräldraförsäkringen, den jämförelsevis väl utbyggda bamomsorgen och en arbetsmarknadsom accepterar deltidsarbete, har gjort det möjligt för både kvinnor och mänatt förena familj och förvärvsarbete, också bamen är små. Genomatt den allmänna och offentliga mödra- och barnhälsovården håller hög kvalitetfår alla svenska bam en så likvärdig start som möjligt i livet. 1994/95:100 Bil. lORALPmK OCttOM De l+AK SVélCOM 6ä 1431 000 »A12K fÖEWDEK-OPlÄSrMDtTKM .([6/. 550(X»ftm AuveH NyA ftMiujfM t6o5 a« lOR Mgn/teQ£SINA P5I2AIPB« . SOM'BARM WBPÖrWfAReUK < 5IVV(V«>1i. 4foOOO'&AKN 0 UtF ANDH. AV ÄUA /VKN leVfl I fAmiua PÄRt)Äm iwJfeieNA iar-wek PET l fAMlUEN F1NN6 5//"MWA" SOM "DINA"OCtt "VÄEA"l«K/. (0.y/o)'X31LitilLiJL VtAl bor M<90 000 bam med bafl«6lv\Äbiologi&v:a|6raldwr. 14*)l 000 AV (km, har utesluJowdii halsslcon, om6z\r[0 Y\8qn. Källa:Den svenska familjen, med barn och familj 1994:2. Vidden senaste Folk- och bostadsräkningen fanns det totalt ca 1 040 000hushåll med bam under . Närmare hälften av familjema () hade ett bam,något fårre () hade två bam, hade hade fyraeller flera bam. Besparingarinom barn- och familjepolitiken 1den ekonomisk-politiska propositionen ingick förslag till besparingar inomflerbamstilläggen och bidragsförskotten (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95 :FiUl,rskr. 1994/95:145). Dämtöver aviserades förstärkningar av statsbudgeten inomfamiljepolitiken om sammanlagt t.o.m. . Ettutredningsarbete för att närmare bestämma inriktningen aviserades. För att klargöra hur ett så omfattande sparandeinom familjepolitiken skall kunna åstadkommas har det bedömts som nödvändigtatt redan nu konkretisera förslagen, särskilt som ytterligare besparingar nuföreslås inom angränsande områden t.ex. bostadsbidragen. De sammanlagdabesparingama avseende bambidrag och föräldraförsäkring uppgår till 3,1miljarder kronor netto. I det förslag till besparingar inomfamiljepolitiken som presenteras i det följande har en strävan varit att vämadem med den tyngsta försörjningsbördan och att ändå undvika att nyamarginaleffekter skapas. Det är också enligt regeringens mening angeläget attden generella karaktären av familjestödet bevaras, även om nivåema nu måstesänkas av besparingsskäl. Föräldraförsäkringen skall genom sin kompensationför inkomstbortfall fortsätta att möjliggöra för föräldrar att stanna hemma medsina bam under den första viktiga tiden. Ersättningsnivån i föräldraförsäkringenföreslås sänkas från till fr.o.m. . En förhöjdersättning skall också i fortsättning kunna utgå med föräldrapenning som inte kan överlåtas till den andre föräldem.Detta är angeläget ur jämställdhetssynpunkt. Denna högre nivå skall även gällatillfällig föräldrapenning efter det att förmånen utgetts församma bam . Bambidragen sänks likformigt och behåller därmedsitt syfte att utjämna standarden mellan hushåll med och utan bam liksommellan hushåll med fä och med många bam. Genom att behålla den konstmktionenför bambidragen undviks problem med ytterligare marginaleffekter för bamfamiljer.En avvägning som behöver göras när bambidragen sänks är om det finns skäl attkompensera särskilt drabbade gmpper såsom ensamstående föräldrar. Inom denpreciserade ekonomiska ramen kan bam-bidraget sänkas antingen med 100 kronorper månad för alla utan kompenserande åtgärder eller med per månadvid kompensation. Utredningenom familjepolitiken som aviserades i den ekonomiskpoli- Prop. 1994/95:100 tiskapropositionen bör fä i uppdrag att se över de fördelningspolitiska Bil. 6effektema av förslagen. Därvid bör övervägas om särskilt drabbade grupper börkompenseras inom de angivna ekonomiska ramama. Det angelägna i att undvika nyamarginaleffekter bör vidare uppmärksammas av utredningen. Besparingar inomstatens utgifter för bidragsförskott m.m. ingick i den ekonomisk politiskapropositionen. En prövning av olika frågor rörande underhållsbidrag ochbidragsförskott, i syfte att åstadkomma ytterligare systemförbättringar ochbesparingar, bör ingå i utredningen, som därmed ges ett brett familjepolitisktmandat. Det är oundvikligt att de omedelbara effektema avbesparingama blir kännbara för bamfamiljema. är det bamfamiljema ochde unga som kanske drabbas hårdast av fortsatt höga räntor och en utdragenekonomisk kris. För deras skull är det därför också särskilt viktigt att ökadsysselsättning och en bättre ekonomisk balans kan åstadkommas. De som bor i nya bostäder eller skall sätta bo färdirekt betala för de höga räntoma. Arbetslösheten gör det svårt för de unga attfä fotfäste på arbetsmarknaden. Föräldrar med knapp ekonomi har också svårt attförändra sin situation genom att öka sin arbetstid eller att söka sig till ettmer välbetah arbete. De arbetslösa bland föräldrama är många fler äntidigare. Arbetstagare som är lediga med föräldrapenning möter inte sällansvårigheter när de skall börja arbeta igen. Fortsatt högt budgetunderskott ökar räntebördan ochriskerar tränga undan välfärden. Det är i bamens intresse att så inte tillåtsske. Regeringen avser att inom det presenteradevälfärdsprojektet noga följa konsekvensema för bams och familjers välfärd av denu föreslagna åtgärdema och av tidigare förändringar inom familjepolitiken.Utvecklingen i kommunema är här av särskilt intresse. Det har varit regeringenssträvan att ge utrymme för kommunemas verksamhet för bam genom att främst riktasparkraven mot inkomstöverföringama till hushållen. En värdering avfamiljepolitiken och av bam och familjers välfärd måste självklart göras ocksåmot bakgrund av andra förändringar i samhället; i ekonomin, på arbetsmarknadenoch av attityder och värderingar. Målenför det ekonomiska familjestödet är -att utjämna levnadsvillkorenmellan familjer med och utan bam, -att det inom tillgängligaekonomiska ramar skall ges till alla på lika villkor, -att lämna särskilt stöd tillfamiljer i utsatta situationer t.ex. vid stor försörjningsbörda, vid lågainkomster och höga bostadskostnader eller när en förälder är ensamvårdnadshavare. Detgrundläggande ekonomiska stödet till bamfamiljema består främst av tvådelar, det allmänna barnbidraget som alla fär del av och det inkomstprövadebostadsbidraget som är kopplat till en familjs försörjningsbörda och somdelvis kan ses som ett inkomstprövat bambidrag. Vidarefinns delar i det ekonomiska familjestödet som innebär stöd i vissasituationer. Till detta stöd hör flerbarnstillägg till familjer med storförsörjningsbörda, ersättning fxkn föräldraförsäkringen som gör det möjligtför nyblivna föräldrar att vara hemma under bamens första levnadsår,bidragsförskott som ger ett ekonomiskt grundskydd som är särskilt viktigt förensamföräldrar, barnpensioner samt vårdbidrag för handikappade barn. Vidarefinns ett särskilt stöd motsvarande bidragsförskott till ensamstående adoptivföräldraroch ett bidrag till kostnader för att adoptera bam från utlandet. 1994/95:100 Bil. Utvecklingenoch effektiviteten i de familjepolitiska bidragssystemen Följandesammanställning visar utvecklingen av statens direkta ekonomiska stöd tillbamfamiljema - 1996 (). Utvecklingav de ekonomiska familjestöden åren 1980 - 1994. W Bam- Bostads- Föräldra- Värd- Bidrags- Bam- bidrag bidrag försäkring bidrag förskott pen- beräknas totalt 48,2 miljarder kronorlämnas i familjeeko-nomiskt stöd. Om man till detta belopp lägger studiehjälpenkan statens direkta stöd till bamfamiljema beräknas till ca 50miljarder kronor. Deallmänna barnbidragen Prop. Genomde allmänna bambidragen tillförsäkras alla familjer med bam ett grundläggandeekonomiskt stöd. Utvecklingen av kostnadema för de allmännabambidragen är beroende av bidragsbeloppens storlek, bidragssystemetskonstruktion, antalet barn i bidragsberättigad ålder och antalet familjer somhar fler än två bam vilket berättigar till flerbarnstillägg. Antalet födda bamvar som högst år 1990 medca 124 000 bam. Senast tillgängliga uppgifter visar på 112 000 födda bam . Enligt befolkningsprognosfrån förväntas antalet bam under öka med drygt 200 000 mellanåren 1991 och2002 till totah 1 865 000 bam varefter antalet minskar med ca 100 000 . Inom de ramar som den ekonomiska situationen medgerfyller bambidragen väl målet att, utan att skapa marginaleffekter, bidra tillutjämningen av de ekonomiska levnadsvillkoren mellan familjer med och familjerutan bam. Det svenska familjestödet omfördelar också inkomster mellan hög- ochlåginkomsttagare, eftersom skatter betalas i relation till inkomsten ochbambidraget betalas ut med samma belopp för alla bam. Barnbidragssystemet ärlätt att överblicka samt enkelt och billigt att administrera. Bostadsbidragenär utformade så att de består dels av en del som är beroende av antalet bam ifamiljen, vilken kan ses som ett behovsprövat bambidrag, dels av en del somberor av bostadskostnadens storlek. Bostadsbidrag lämnas också till ungdomaroch andra hushåll utan barn. Hushåll med bostadsbidrag , (1000-tal) - makar/samboende lämnades bostadsbidrag till knappt 400000 bamfamiljer . 1994/95:100 och drygt 125 000 hushåll utan bam. Somframgår av ovanstående tabell Bil. 6 har antalet bidragstagare ökatkraftigt vilket har lett till att kostnadema förbidragsgivningen har stigit markant. En orsak som bidragit till detta ärsituationen på arbetsmarknaden. har följt upp ochutvärderat bostadsbidragens effekter. Utvärderingama visar att bostadsbidragentill bamfamiljer har stor fördelningspolitisk precision och att effektema avdenna stödform till stor del överensstämmer med de uttalade syftena med stödet.Från och med år 1994 tillämpas ett nytt system för bidragsgivningen.Regeringen har med anledning härav gett i uppdrag attanalysera hur det nya bostadsbidragssystemet fungerar. Föräldraförsäkringensyftar till att ge föräldrama ekonomisk trygghet i samband med ledighet förvård av bam. Genom föräldraförsäkringen ges föräldrar rätt till ersättning förinkomstbortfall och genom föräldraledighetslagen rätt till ledighet för attvårda bamet. Ersättning utges i form av föräldrapenning, tillfälligföräldrapenning och havandeskapspenning. Föräldrapenning svarar för avalla ersatta dagar. Utvecklingen av kostnadema för föräldraförsäkringenär främst beroende av antalet födda bam och av den genomsnittligalöneökningen. Födelsetalet beräknas ha nått sin kulmen . Antaletersatta dagar med föräldrapenning beräknas dock inte komma att minska i någonstörre utsträckning . Föräldraförsäkringen medger en hög grad avflexibilitet i utnyttjandet, som den från administrativ synpunkt ärresurskrävande. gäller att utbyte av föräldrapenning mottillfällig föräldrapenning inte fär ske utom då det bam för vilket tillfälligföräldrapenning söks vårdas på sjukhus. Vidare får föräldrapenning bytas motsjukpenning endast om föräldem på grund av sjukdom är ur stånd att vårdabarnet. Dessa regler minskar utnyttjandet av den tillfälliga föräldrapenningenoch medför att föräldraledigheten tas ut mer sammanhängande. Flexibiliteten i systemet har medfört attförsäkringen i vissa fall kommit att utnyttjas på ett icke önskvärt sätt. 1vissa fall synes föräldrars uttag av föräldrapenning mer styras av önskemåletatt ge familjen en inkomstförstärkning än av att ta del i vården av bamet. Somexempel kan nämnas den situationen att den av föräldrama som har högst inkomsttar ut föräldrapenning under veckosluten, medan den andra föräldem utnyttjarföräldrapenningen under veckans övriga dagar. Om den förstnämnda föräldem tarut en fjärdedels föräldrapenning kan föräldem få helföräldrapenning och söndag. Föratt motverka sådana uttag har antagit regeringens förslag (prop.1994/95:42, bet. 1994/95:SfU7, rskr. 1994/95:118) att hel föräldrapenning med belopp motsvarande föräldems sjukpenning skall 2 1994/95. kunna utges för sådan tidom i följd som normalt är arbetsfri för föräldem endast om haneller hon i direkt anslutning till den arbetsfria tiden uppbär helföräldrapenning. Innebörden härav är att en förälder som önskar uppbära helföräldrapenning (lördag - söndag) kommer att behöva ta uthel föräldrapenning . En förälder som vill ta ut helföräldrapenning som består av t.ex. jämte enlördag kommer att behöva ta ut hel föräldrapenning under sammanlagt fem dagar.Den som vill ta ut föräldrapenning om fem dagarkommer å andra sidan inte att behöva ta ut någon ytterligare dag med helföräldrapenning. Motsvarande gäller för rätt till halv respektive fjärdedelsföräldrapenning. Den nya bestämmelsen trädde i kraft . 1994/95:100 Bil. Ersatta dagar med föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning 1993 (89,) (10,) (32,) (67,)---- - Fädemas uttag av föräldrapenning uppvisar en ökandetendens. Detta är positivt även om ökningen är liten.1 jämförelse med kan dock ökningen sägas vara förhållandevis påtaglig.År 1993 uppgick fädemas andel av ersatta dagar med föräldrapenning till 10,1 %jämfört året innan. Är 1990 var fädemas andel . Närdet gäller fädemas uttag av tillfällig föräldrapenning skedde visserligen enminskning åren 1992 - 1993. Fädemas uttag av tillfällig föräldrapenning ärdock trots allt fortfarande relativt stort. uppgick deras andel till32,av antalet ersatta dagar medan motsvarande siffra var . Ävenom männens uttag av föräldrapenning har ökat något visarstatistiken över uttagna föräldrapenningdagar att det till övervägande delen ärkvinnoma som utnyttjar rätten till föräldrapenning. En stor del av fädemaavstår helt från att ta ut föräldrapenning. Detta gäller dock inte de tio dagarmed tillfällig föräldrapenning per bam som är förbehållna fadem i samband medett bams födelse (s.k. pappadagar). Andelen fäder som utnyttjar haremellertid minskat under uppgick andelen till , medan den upp- Prop.1994/95:100 gick till . De tog dock ut . Vad är det då som hindrar fädema från att fullt ututnyttja sin rätt till föräldrapenning? Fädemas valfrihet är i praktiken begränsad.Arbetsgivama förväntar sig ofta att män skall arbeta heltid. Chefemas attityderär ofta avgörande för om underställda skall våga ta ut sin föräldraledighet.Man kan inte heller bortse från att mödrama i vissa fall inte vill låta fädemafä del av föräldraledigheten. Kvinnoma har av tradition tagit det störstaansvaret för bam och hem. Det är viktigt för bamen att fädema utnyttjar sinamöjligheter att vara föräldralediga. Forskning visar att en tidig och närarelation mellan fader och bam är gynnsam för båda och ger en god grund förrelationen under resten av livet. Det lilla bamets behov av båda föräldrama ärett krav som bamet inte självt kan formulera. Det är därför rimligt attsamhället bidrar med det stöd som behövs för att detta krav skall tillgodoses. För att främja kontakten mellan fäder och bam ärdet angeläget att fädemas uttag av främst föräldrapenning ökar. Viktigaåtgärder i syfte att ändra bl.a. fädemas beteende i detta avseende är deändringar som gäller i föräldraförsäkringen för bam födda fr.o.m. den 1 januari1995. För dessa bam skall antalet föräldrapenningdagar delas lika mellan föräldrarsom båda är vårdnadshavare för ett bam. med föräldrapenning påsjukpenningnivå utom kan överlåtas på den andra föräldem. Om enförälder på gmnd av sjukdom eller handikapp varaktigt saknar förmåga att vårdabamet kan även dessa överlåtas till den andra föräldem. Fr.o.m. sammatidpunkt gäller att ersättningsnivån för föräldrapenningen sänks till avden sjukpenninggmndande inkomsten utom för nämnda som alltjämt ersättsmed . För förälder som ensam har vårdnaden om ett bam gäller att 60 dagarersätts (prop. 1993/94:147, bet. 1993/94:SfU15, rskr. 1993/94:368.) De nämnda reglema bör fä stor betydelse närdet gäller att förmå flertalet fäder att ta ut åtminstone av dentotala ledigheten. innebär ett ökat uttag av föräldraledighet blandfader att det kommer att anses som naturligt såväl på arbetsplatsen, isamhället som i familjen att mannen lika väl som kvinnan tar det praktiskaansvaret för omsorg och uppfostran av bamen. Kostnademaför bidragsförskott beror i huvudsak på antalet berörda bam,underhållsbidragens storlek och återbetalningen av förskotteradebidragsförskott. har antalet bam för vilka bidragsförskottlämnas ökat fi-ån ca 275 1990 till ca 305 1993. Nettokostnadenökade med till . Är1990 finansierades av den totala kostnaden för bidragsförskottgenom inbetalningar från de underhållsskyldiga. hade andelen sjunkhtill eller 1 162 Inbetalningama har i faktiska tal ökat med ca 10 miljö- Prop.1994/95:100 ner kronor under /94. Genom bidragsförskotten ger samhället ettekonomiskt gmndskydd för bam vars föräldrar lever åtskilda. I de fall enunderhållsskyldig förälder har ådömts ett underhåll som är lägre änbidragsförskottsnivån (fn. ) lämnar staten ett s.k.utfyllnadsbidrag som utgör mellanskillnaden upp till denna nivå. I de flesta fall betalas hela bidragsförskottsbeloppettill vårdnadshavaren varefter aktuellt inbetalt underhållsbidrag avräknas hosförsäkringskassoma. Kostnadema för bidragsförskottet är således beroende av påvilken nivå underhållsbidragen fastställs. Nya bidragsförskottsärenden inleds imånga fall med att underhållsbidrag inte ännu är fastställt vilket kan ledatill stora ingångsskulder för de underhållsskyldiga. Ju längre dröjsmål vidfastställande av underhållsbidrag desto högre blir ingångsskulden för denunderhållsskyldige. Den huvudsakliga orsaken till attinbetalningsgraden i förhållande till fastställt underhållsbidrag inte harkunnat upprätthållas är den djupa lågkonjunkturen med därtill hörandearbetslöshet och låg betalningsförmåga. Andra orsaker är långahandläggningstider, dels i kommunema vid höjning av underhållsbidrag, dels hoskronofogdemyndighetema i införselärenden. Bidraglämnas under vissa fömtsättningar i samband med adoption av bam från utlandet. Vid utgången av fanns nästan 34 500 bam somadopterats från utlandet. Jämfört med tidigare förhållanden har antaletförmedlade bam legat på en relativt men lågnivå. Andelen bam som inte förmedlas genom auktoriserad adoptionsorganisation,sk.