prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — ligplanering eller när ett friköp inte bedöms angelägen från samhällelig synpunkt. Endastett fyrtiotal upplåtelser med tomttätt har skett och dä huvudsakligen förbostadsändamål. I Jordbmksdepartementet bereds nägra ärenden där myndighetemaföreslagit upplåtelse med tomttätt, men där artendatom i stället önskarfriköpa fastigheten. Enligt regeringens uppfattning bör tomttättshavare, om såönskas, fä friköpa tomttätt som avser bostadsändamål om bostaden används förpermanent boende. Friköp bör även kunna omfatta mark av mindre omfatming om denanvänds för näringsverksamhet i kombination med permanent boende. För stönemarkområden för exempelvis turistverksamhet bör även i fortsättningenupplåtelse ske med tomttätt. Tomttätt blir därför i fortsättningen aktuellendast undantagsvis. Det förekommer att innehavaren av enrenskötarbostad önskar friköpa tomten tUl bostaden eller att den uppläts medtomttätt. Det saknas egentiig anledning att behandla sädana köp pä annat sättän köp av bostadsanende. Pä renbetesfjällen i och ovanförodlingsgränsen i finns emellertid flera byar med i huvudsaksamisk bosättning. Frän samiska utgångspunkter torde det finnas ett intresseatt behålla och förstärka den samiska gemenskapen cxh att ästadkomma levandesamiska miljöer i dessa byar. Friköp skulle kunna innebära en försvagning avden speciella samiska kulturmiljön i byar som bara bebos av samer och göra detsvårare för andra renskötare att finna bostäder som är lämpligt belägna medhänsyn till deras arbete. Samema bör därför ges ett betydande inflytande överärenden som avser köp av mark i sådana omräden. Detta sker lämpligen genom attberörd sameby cxh hörs i ärendet. I likhet med vad som uttalades isamband med att bolagiserades bör en försäljning föregås av lämpligtbevarandeskydd om fastigheten besitter ett högt kulturhistoriskt värde. Deallra mest värdefulla fastighetema bör behällas i statens ägo. Prop.1994/95:100 Bilaga 10 Regeringensbedömning: En inventering av fjällägenhetemas värden frän naturvärds- ochkulturmiljösynpunkt bör göras innan sluUig ställning tas till lägenheternasframtid. förslag: Kosmadema för underhälloch administtation av fjällägenhetema motsvarar inte längre samhällsinttessetLägenhetema bör därför avvecklas sä snan som möjligt. De nuvarandefjällägenhetsinnehavama bör erbjudas att friköpa mark och byggnader. Ominnehavaren inte önskar friköpa lägenheten bör den bjudas ut pä den öppnamarknaden. Om en lägenhet av kulturmiljö-, naturvärds- eller beredskapsskälinte bör säljas bör staten behålla lägenheten om det är statsfinansielltmöjligt. Vid fortsatt upplåtelse bör sedvanliga anendeformer tiUämpas, t. ex.jordbmksanende. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser anser att vissa fjällägenhe- Prop. 1994/95:100 terbör bevaras cxh att bevarandeinttessena utteds närmare. i Bilaga10 anser att antalet fjällägenheter i länet kan reduceras. Detfinns dock ett klart samhällsinttesse att vissa lägenheter av naturvärds- cxhkulturmiljöskäl behålls i statens ägo. En närmare bedömning av lägenhetemas bevarandevärdenbör genomföras innan beslut om avveckUng fattas. Om friköp medges bör den inteomfatta eventuell fäbodvall. i föreslär attlänsstyrelsen upprättar en detaljerad plan för varje fjällägenhet där ävenrennäringsinttessena vägs in. i anser att minst 12fjällägenheter i länet kan anses värdefulla frän samhällets synpunkt och därförbör ges fömtsättningar art bestå som . En noggrann genomgäng avlägenhetema bör göras för att fä ett tiUfredsställande beslutsunderiag . Marken ovanför odlingsgränsen cxh pärenbetesfjällen bör enligt sä längt som möjligt varaoexploaterad och fri frän privata inttessen som inte är förenade medrennäringen. För näringsändamäl bör markema främst förbehällas renskötseln.Systemet med fjällägenheter bör förändras. Ett urval bosättningsmiljöer medhöga naturvärds- och kulturmiljövärden bör bevaras för framtiden. Lägenhetersom är lämpliga för jordbmk, men saknar höga bevarandevärden, bör omföras tilljordbmksanende. Övriga ej bevarandevärda fjällägenheter bör awecklas. För attgenomföra detta krävs enligt verket en fördjupad dokumentation av natur- ochkulturmiljövärdena, där även bosättningarnas betydelse för friluftsliv ochfjällsäkerhet behandlas. framför liknande synpunkter ochanser att samtliga fjällägenheter bör behällas i statens ägo till desslänsstyrelsen har uttett vilka som bör behällas av bevarandeskäl. avstyrker förslaget och anser att dispositionen avfjällägenhetema bör uttedas ytterligare. anser att fjällägenhetemaär belägna pä samisk mark. Konsekvensema och kostnadema för den samiskaverksamheten har inte utretts. En samisk förköpsrätt bör enligt Sametingetinföras för de fjällägenheter som läggs ned. avstyrkerförslaget och anser att fjällägenhetema skall ses i ett vidare perspektiv därbevarandeintressena bör ingå i ett offentligt ansvar. Skälen för regeringens bedömning: När staten ägerbostadshuset pä en Ijällägenhet skall staten enligt villkor i amendekontraktensvara för underhäll som inte är att anse som ringa. Däremot skaU artendatomombesörja att mindre underhäll som t.ex. mälning cxh tapetsering genomförs.Statens un-derhållspIUct är stöne för fjällägenhetena än vid vanligtjordbmksartende. Likaså är statens skyldigheter vad gäller nybyggnader stöneför fjällägenhetema. Det finns fortfarande ett ston ackumulerat behov avunderhåll cxh stort investeringsbehov för att uppnå en mer godtagbar standard.Vid generationsskiften på fjällägenhetema blir sådana behov särskiltpåtagliga. Med tanke pä att ungefär hälften av amendatorema är över 65 är kankostandema för staten komma att bli mycket stora om systemetbehälls. underdetta anslag räcker inte förärt tiUgcxlose dessa behov. Det förhällandet Prop. 1994/95:100 att fjällägenheten inte ägs av artendatom medför dessutom attinttesset frän Bilaga 10 artendatoremas sida är litet för att genomföraåtgärder pä egen bekostnad. Fjällägenheten kan inte heller användas sombeläningssäkerhet eftersom den inte utgör en särskild fastighet Det finns även andra anslag som kan användas förfjällägenhetema, t.ex. glesbygdsstöd samt anslag för arbetsmarknadspolitiskaätgärder och land-skapsvärdsstöd. Sammanlagt har det varit fräga om 0,5-3miljoner kronor , i huvudsak glesbygdsstöd cxh AMS-medel. Därtill kommerlänsstyrelsemas kostnader för administtation av fjällägenhetema. De uppgårtill ca cxh belastar förvalmingsanslag.Jordbmksverkets administt-ationskostnader uppgår till ca 40 0(X) kr . Statsfinansiella skäl talar för att systemet medQällägenheter awecklas. De skäl som Fjällägenhetsuttedningen angav för en fastbosättning ovanför odlingsgränsen cxh på renbetesfjäUen har minskat i styrkagenom utbyggnad av bilvägar, ökningen av antalet tenängfordon och utvecklingeninom mobiltelefonin. Även frän jordbmkssynpunkt saknas skäl att behällafjällägenhetema. Nägon egentiig anledning för staten art behällaupplåtelseformen finns således inte. Vid remissbehancUingen av förslaghar det emellertid påpekats att vissa fjällägenheter har stora bevarandevärdenfrän naturvärds- cxh kulturmiljösynpunkt. En försäljning bör i dessa fallföregås av lämpUgt bevarandeskydd i form av byggnadsminnesförklaring,förordnande om natumeser-vat eller Uknande. De mest värdefulla bör behällas istatlig ägo. En fördjupad dokumentation bör därför göras av fjällägenhetemasnatur- cxh kulturvärden innan slutiig ställning tas till eventuellaförsäljningar. Regeringen avser att uppdra ät , ,och berörda länsstyrelser att göra en sädandokumentation. Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. 1. godkänner vad regeringen har förordat om friköpav viss statlig mark ovanför odlingsgränsen cxh pä renbetesfjällen, 2. tiU Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m.för budgetaret 1995/96 anvisar ett reservationsanslag pä . E.Djurskydd och djurhälsovård Prop. ■ ' Bilaga 10 Deövergripande målen för djurskydds- och djurhälsovärdsområdet är ett gotthälsotillstånd bland husdjuren cxh ett gott djurskydd samt en begränsning avanvändningen av försöksdjur i . Djurskydd och djurhälsovård inom departementetsansvarsområde omfattar verksamhet vid cxhStatens jordbmksverk, inkluderande distriktsveterinärverksamheten samt vidCenöa försöksdjursnämnden. har sjukdomsläget förändratspä nägra punkter bäde i vär omvärld cxh inom landet Rabiesproblemet med oUkautbredning av sjukdomen inom har varit svär att lösa ifrihandelsdiskussionema mellan länder. krävs dockrabiesvaccination med serologisk uppföljning för införsel av hund och kattfrån stöne delen av EES-omrädet. En ny svinsjukdom, allmänt kallad bläöronsjukan(PRRS), är spridd i flera europeiska länder. I slutet av juU bröt mul- ochklövsjuka ut i nordöstra med utbrott i säväl nötkreaturs- som färbesättningar.I övrigt karaktäriseras den epizcxjQska bilden framför allt av klassisksvinpest med utbrott i bl.a. och . Bäde vad gäller nötkreatur, svin, fjäderfä ochodlad fisk förekommer i sjukdomar av allvarlig karaktär som inte existerari . En öppning av gränser mot kommer således att fäkonsekvenser för smittskyddet, bl.a. genom ett ökat smittryck och en ökad riskför utbrott av sjukdomar som inte förekommer i . En ökad svenskberedskap och aktivitet kommer därför att behövas pä detta område. /94 gjordes stora insatser för attkonttoUera och följa upp de faU av paratuberkulos pä nötkreatur som påvisadeshösten 1993. Undersökningar av tankmjölksprov fiin allamjöUckobesättningar har visat att ytterst fä besätmingar är smittade med IBR(infektiös bovin rhinottacheit). Ett omfattande bekämpningsprogram harpåbörjats och detta har även godkänts av (EFTA Surveillance Authority).Bekämpningsprogrammen för leukos hos nötkreatur och AD (Aujeszkys sjukdom) hossvin fortlöper tillfredsställande och mälet är att friförklara landet fränsjukdomama under /96. har beslutat om huvuddragen för denframtida distriktsveterinärorganisationen (prop. 1993/94:150, bet. 1993/94:JoU32, rskr. 1993/94: 403). I beslutet ligger bl.a. att det statligahuvudmannaskapet behälls tills vidare cxh att det under /95anvisas för inrättande av ytterligare ca 50veterinärstationer har därefter uttett frägor bettäffandeden regionala och lokala organisationen, vete-rinärstationemas driftsform ochuppbördssystemet. Uppdraget redovisades till regeringen . rapport arbetarJordbmksverket för att den förändrade distrikts- Prop.1994/95:100 veterinärorganisationen skaU kunna verka frän den 1 juU 1995. Den utvärdering av Centtala försöksdjursnämndensforskningssatsningar under pericxlen 1988-1992, som genomförts av en extemexpert, sluttedo-visades . Utvärderingen visar bl.a. att deforskningsprojekt som erhållit stöd genomgående varit av hög vetenskapligkvalitet med en klar inrikming mot altemativa metoder. I utvärderingen framhäUsatt i huvudsak har använt de begränsadeekonomiska resursema pä ett riktigt och effektivt sätt Den beräknade utgiftsutvecklingen pä djurskydds-och djurhälsovärdsområdet till följd av tidigare fattade beslut samt förslageni 1995 ärs budgetproposition är följande: Utgift Anvisat Förslag varav beräknat för 1993/94 1994/95 1995/96 juli95-juni 96 252,1 266,2 363,6 240,6 1993/94Utgift 66 011 806 1994/95Anslag 67 834 000 1995/96Förslag 102 697 000 varav68 119 000 beräknat för () har tilluppgift att vara veterinär-mecUcinskt expert- och serviceorgan ät myndighetercxh enskilda med uppgift att bl.a. utreda smittsamma djursjukdomars uppkomst,orsak och spridnings-sätt. SVA skall vara ett veterinärmedicinsktcenttallaboratorium samt utföra viss mtinmässig diagnostisk verksamhet VidareskaU SVA aktivt medverka i djursjukdomars förebyggande cxh bekämpande. TUl stödför dessa funktioner skall SVA utföra forsknings- och utvecklingsarbete. Det övergripande mälet för SVA är att främjadjurhälsan cxh folkhälsan genom att förebygga, diagnostisera och bekämpainfektionssjukdomar hos djur. m.m. framgår av förordningen(1994:537) med in-söiiktion för Verksamheten består av myndighetsuppgifter somfmansieras med bidragsanslag frän staten samt uppdragsverksamhet somfinansieras med avgiftsintäkter. SVA framhåller i sin enkla anslagsframställning attmyndigheten bör er-hälla en resursförstärkning med per ärför utökad samverkan i EU-arbetet. SVA hemställer även om att perär överförs frän statsanslaget hos () medhänvisning till att SVA övertagitfoderlaboratoriet frän lantbmkskemiska laboratoriet vid SLU. Dämtöver skallmedel för verksamheten i övrigt tilldelas enligt den planeringsram som angivitsi prop. 1992/93:100 bil. SVA begär vidare undantag från regeln attfinansiera investeringar i anläggningstillgängar via län i . SVAhar för budgetaret 1993/94 uppfyUt avkastningskravet pä statskapitalet. Prop.1994/95:100 Bilaga 10 Dethar inte funnits skäl till att förändra det övergripande mälet som gäller förtteårsperioden /94-1995/96. Resurser 1995/96 Detär första året som SVA lämnar en årsredovisning. Sammantaget är ärsredovisningenvälgjord cxh informativ. Behovet av fortsatt utveckling är dcxk stort. För attförbättra resultatredovisningen anser regeringen att preciseringar bör ske avprestationer och effekter. Dessa bör även kopplas till verksamhetens mål ochdärefter analyseras. Regeringenkonstaterar att RRV inte haft några invändningar i revisionsberättelsenavseende SVA. Kostnademaför SV A:s verksamhet beräknar regeringen för / 96 till . Dessa finansieras dels genom bidrag över statsbudgeten med 102 697 000kr, dels med intäkter frän uppdragsverksamheten med . SVA:sverksamhet är uppdelad pä en myndighetsdel och en uppdragsdel. I verksamhetenuppkommer en mängd gemensamma kostnader som skall fördelas pä dessa tväverksamheter. För att ge incitament tiU god hushållning av statsmedel samt attsäkerställa en konekt redovisning anser regeringen att ett ramanslag i ställetför hittillsvarande förslagsanslag införs för SVA:s verksamhet. Regeringen har inga invändningar mot attfcxlerlaboratoriet vid SLU överförs till SVA och har för detta ändamälöverfört från SLU till SVA.SVA bör enligt regeringens uppfattning inte medges undantag frän re- Prop.1994/95:100 geln att finansiera investeringar i anläggningstillgängar via län iRiksgälds- Bilaga 10 kontoret. Pä gmnd av dagens statsfinansiella läge tvingasregeringen minska anslaget jämfört med föregående är. tillStatens veterinärmedicinska anstalt för /96 anvisar ettramanslag pä . 1993/94Nettoinkomst 5 831 058 1994/95 Anslag 1 000 1995/96Förslag 1 000 Under anslaget tas upp ett formellt belopp av 1 000kr till uppchagsverk-samhet vid för djurens hälso- cxhsjukvärd. är chefsmyndighet fördistriktsveterinärorganisationen cxh skaU bl.a. säkerstäUa genomförandet avskärpta djurskyddskrav cxh verka för ett gott hälsotillstånd bland husdjuren. har som chefsmyndighet ansvaret närdet gäller ledning av och samordning inom distriktsveterinärorganisationen.Verket ansvarar bl.a. för central budget, löne- och taxesättning, arvcxlesuppbörd,tjänstetillsättningar, avtalsfrägor och de förhandlingar som behövs. svarar fördistriktsveterinärorganisationen i länet och utövar tiUsyn över andrapraktiserande veterinärers verksamhet samt leder och samordnar ätgärder motdjursjukdomar. är avpassad främstför att tillgodose behovet av sjuk- cxh hälsovård hos djur inomanimalieprcxiuktionen och hos hästar som används i jord- och skogsbmket öm detfinns djurskyddsskäl eller där annan veterinärvärd inte kan anvisas, är endisttiktsveterinär skyldig att även utöva djursjukvård för övriga husdjur.Distriktsveterinärorganisationen skall, i samarbete med bl.a. den avlantbmksnäringen organiserade hälsokon-ttoUverksamheten, medverka vid förebyggandeätgärder. Driftskostnadema fördisoiktsveterinärorganisationen har visat en nedåtgående ttend under perioden1991/92-1993/94. De minskade kosmadema beror främst pärationaliseringsåtgärder inom organisationen och ett lägre utnyttjande avvikarier. Anslaget uppvisar för /94 en nettoinkomst pä drygt5,. Under /95 beräknas kostnadema fördisttiktsveterinärorganisationen m.m. uppgä till 114 180 000 Prop. 1994/95:100kr och kostnadema för inrättande av veterinärstationer tUl 15 miljoner kronor.Bilaga 10 I de beräknade kosmadema för disdiktsveterinärorganisationen ingärinte kostnader för distriktsveterinäremas arvoden, dä djurägama betalar dessadirekt tiU resp. veterinär. Inte heller ingär kostnader för sociala avgifter päveterinäremas arvoden. Verksamheten finansieras genom bidrag överstatsbudgeten med och beräknade intäkter frändjursjukvärdsavgifter med . har tagit ställning till bl.a. att detstatliga huvudmannaskapet för distriktsveterinärorganisationen behälls tillsvidare samt att finansieringen av organisationen läggs om genomatt djursjukvärdsavgiften avskaffas och att ett ökat veterinärarvode skallerläggas av djurägaren (prop. 1993/94:150, bet 1993/94:JoU32, rskr.1993/94:403). Jordbmksverketsårsredovisning visar att kostnadema för disöiktsveterinär-organisationen harminskat under senare är, viUcet främst fär tillskrivas ett minskat vikariebehovcxh därmed lägre lönekostnader. Enligt det förslag till en förändraddistriktsveterinärorganisation, som överlämnade tillJordbmksdepartementet , minskar statens ärliga budgeteradekostnader för organisationen med ca . De minskadekosmadema kan hänföras främst till rationaliseringar av organisationen, sominnebär personalminskning genom att behovet av extema vikarier ytterUgarereduceras, samt till en minskning av distriktsveterinäremas fasta tjänstelön.Riksdagen har tagit ställning bl.a. till finansieringen av distriktsveterinärorganisationen(prop. 1993/94:150, bet. 1993/94:JoU32, rskr. 1993/94:403). Regeringen beräknar att kostnadema i fräga omdjurens hälso- och sjukvård för /96 uppgår tUl ca 368 mUjonerkronor. I detta belopp ingår även kostnader för cUstriktsveterinäremas arvcxleninkl. Regeringens beräkningar bettäffande lönekosmadema fördistriktsveterinärorganisationen baserar sig på preliminära uppgifter.Kostnadema finansieras dels genom bidrag över statsbudgeten med ,dels med intäkter från verksamheten, dvs. i huvudsak avgifter frän djurägamaför djursjukvård. tillDistriktsveterinärorganisationen: Uppdragsverksamhet för /96anvisar ett anslag pä . Bidrag till distriktsveterinärorganisationen . Bilaga 10 1993/94 Utgift 75055 000 1994/95Anslag 88 734 000 1995/96Förslag 101289 000 varav67 114 000 beräknat för Under anslaget anvisas medel för bidrag tiUdisttiktsveterinärorganisatio-nen. föreslär i sin anslagsframstäUningatt regeringen anvisar verket ett förslagsanslag mot bakgmnd av Jordbmksverketsöversyn av disniktsveterinärorganisationen och prop. 1993/94:150, bet1993/94:JoU32, rskr. 1993/94:403. Medhänvisning till vad regeringen anfört under punkten E 2 beräknar regeringenbidraget till . Regeringen anser att anslaget bör ändras fränförslagsanslag till ramanslag. Förändringen motiveras av att Jordbruksverketdärigenom ges bättte möjligheter att över tiden planera och styra verksamhetengenom de möjligheter till anslagssparande och kreditutnyttjande som ett ramanslagmedger. tillBidrag till distriktsveterinärorganisationen för /96 anvisarett ramanslag på . Bidrag till avlägset boende djurägare förveterinärvård 1993/94Utgift 6 650 530 1994/95Anslag 6 000 000 1995/96Förslag 7 500 000 varav5 000 000 beräknat för Under anslaget anvisas medel för att minskaavlägset boende djurägares kostnader för veterinärvård. Medel från anslaget hartidigare utgått i enlighet med veterinärtaxeförordningen (1975:539).Veterinärtaxeförordningen upphörde att gälla däförordningen (1994:1313) om avgifter vid veterinär yrkesutövning ttädde ikraft. Enligt denna förordning meddelar föreskrifter om avgiftervid sådan veterinär yrkesutövning som står under verkets tillsyn och som avserarbetesuppgifter som utförs av bl.a. en distriktsveterinär. föreslär i sin anslagsframställningatt regeringen anvisar Prop. 1994/95:100 verket ett förslagsanslag motbakgmnd av översyn av Bilaga 10disöiktsveterinärorganisationen och prop. 1993/94:150, bet. 1993/94:JoU32,rskr. 1993/94:403. Regeringenanser att beloppet är väl anpassat till belastningen päanslaget . fömtsatts vid meddelandetav föreskrifter om bidrag till avlägset boende djurägare för veterinärvärdbeakta storleken pä de medel som budgeterats för ändamålet. Förslaget innebären besparing pä , beräknat . tiUBidrag till avlägset boende djurägare för veterinärvärd för /96anvisar ett förslagsanslag på . Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 1993/94Utgift 26 683 946 Reservation 6 794 733 1994/95Anslag 25 911000 1995/96Förslag 39 151 000 varav26 063 000 beräknat för Under anslaget anvisas medel för kostnader förprövning från djurskyddssynpunkt av djurhällningsmetoder, inredningsdetaljer istallar, m.m. cxh utbildning i djurskyddstillsyn. Under anslaget anvisas ocksä medel för en del avden djurhälsovård som tidigare fmansierats inom ramen för jordbmksprisregleringen. Statens jordbruksverks verksamhet bettäffandedjurskyddslrämjande åtgärder har under /94 främst inriktats motforskning, försök och utvecklingsarbete for framtagning av altemativainhysningssystem för värp-höns. Dessutom har medel gåu till denvidareutbildning i djurskydd som anordnar fördjurskyddsinspektörer samt rill pro jekt för olika djurslag inomanimalieproduktionen. För att täcka kostnader för provning fråndjurskyddssynpunkt av djurhällningsmetoder, inredningsdetaljer i stallar m.m.och kostnader för utbildning i djurskyddstillsyn bör anvisasför /96, vilket är en förstärkning av anslaget med 846 000 krför att kunna bibehålla en hög nivä pä fjäderfäforskningen. För den del av den djurhälsovård som tidigarefmansierats inom ramen för jordbmksprisregleringen bör anvisas 31,2 miljonerkronor, vilket är en ök- ningmed för att förstärka kanslifunktionen i häsdconttollen. Övriga Prop.1994/95:100 medelskall disponeras för arbetet med djurhälsovård hos Svensk husdjurs- Bilaga10 skötsel cxh hos samt för djursjukdata, fårhälsovärd och stöd till biodlingen. Enligtverksamhetsmålen skall säkerställa genomförandet av de skärptadjurskyddskraven cxh verka för ett gott hälsotillstånd bland husdjuren.Regeringen anser att insatser för att ta fram altemativa inhysningssystem förhöns är mycket viktiga mot bakgmnd av att förbudet mot att inhysa värphöns ibur ttäder i kraft . De fortsatta insatsema bör finansierasinom ramen för befintliga resurser. Regeringenberäknar anslaget för /96 tUl . tillDjurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder för /96 anvisarert reservationsanslag pä . 1993/94Utgift 5 878 269 1994/95Anslag 5 613 000 1995/96Förslag 10 110 000 varav5 770 000 beräknat för beslutade vären 1988 (prop. 1987/88:93,bet. 1987/88:JoU22, rskr. 1987/88:327) om Centrala försöksdjursnämndens (CFN)roll som myndighet uppgifter framgår av förordningen (1988:541) medinstmktion för . De övergripande målen förmyndigheten är att samordna och planera frägor som rör försöksdjur Nämnden harbl.a. till uppgift att verka för att användningen av försöksdjur begränsas genomatt främja utvecklingen av altemativa metoder samt svara för planeringen avförsöksdjursverksamheten och företa ätgärder för att förbättra situationen inomförsöksdjursomrädet sammanstäUa statistik över försöksdjursförbmk-ningen samtfölja de djurförsöksetiska nämndemas arbete cxh bedömning av frägor omanvändning av försöksdjur. CFN har i sin årsredovisning i de delar som avserresultattedovisningen redogjort för resultaten inom de tre omräden i vilkaverksamheten kan indelas. I fräga om finansiellt stöd och initiering avforskning kring altemativa metoder till djurförsök har insatsema inriktatsfrämst mot sädana forskningsområden som bedömts som särskilt viktiga för attnå försöksdjursbesparande effekter. De områden som prioriterats är bl.a.toxikologi och farmakologi. genomfördeCFN en internationell kongress om immunotoxi-kologi bl.a. för att initieraforskning inom allergiområdet i syfte att kunna ersätta djurtester. Deforskningsrön som presenterades vid symposiet har publicerats. Utvärderingen avCFN:s forskningssatsningar åren 1988 1992, som genomförts av en extem expert,sluöedovisades för CFN . I forskningsutvärderingen framhållsbl.a. att CFN i huvudsak har använt de begränsade ekonomiska resursema pä ettriktigt och effektivt sätt.