prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Filminstitutetskall inom ramen för sin filmkulturella verksamhet främja en aktiv filmkultur,bevara och levandegöra det svenska filmkulturella arvet samt delta i detinteraationella samarbetet på det filmkulturella området. ansvar för den filmkulturellaverksamheten fömtsätter att institutet förbättrar sin redovisning avverksamheten i förhällande till statUga mäl. Regeringen avser nära följa dettaförändringsarbete och kommer, om det anses behövligt, att företa ytterligareprövningar av formeraa för det statliga filmkulturella arbetet. Regeringenkommer i särskilda direktiv för Filminsti-titutets anslagsframställning för år1997 specificera krav på redovisning och mål, metoder och finansieringsformersom bör gälla för det filmkulturella omrädet. Medlen för filmkulturellt arbete bör fördelas påföljande anslagsposter, enligt nedanstående uppställning, i huvudsakligöverensstämmelse med de indelning av verksamheten föreslagit isin översyn. Regeringens g:, ,9 förslag1995/96 (varav ) svenskfilm 24 482 000 Visnings- och publikarbete med tyngdpunkt på bara och ungdom samtområden utanför storstäderna 43 720 000 3.friteraationeUtarbete 4 416 000 4.Filminstitutets ledning,administration m.m. 14 864 000 5.Konstnärsnämndens filmstöd 3 297 000 (2228 000) Under anslagsposten 2 bör ifortsättningen åter kunna ta upp viss import av vuxenfilm, föratsatt attverksamheten svarar mot de tre kriterier för den statliga filmkulturellaverksamheten som uppställts i proposition 1992/93:10 om film- och videoavtaletoch statens stöd till filmkulturell verksamhet. För denna verksamhet har beräknats. skall under anslagsposten 3 i fortsättningenäven svara för kostnader som kan uppkomma inom ramen för EU:s MEDIA 95-programoch andra interaationella program pä filmområdet. Institutet skall såledeskunna fördela bidrag till anordnande i av .seminarier, kurser,reseverksamhet etc. i den mån dessa kostnader inte täcks av de gemensammamedlen. Under anslagsposten 4 har beräknats medel även för viss skötsel avfastigheter m.m. Konsmärsnämndensfilmstöd bör kvarstå oförändrat. tillStöd till filmkulturell verksamhet för /96 anvisar ettreservationsanslag på . C 31.Stöd till fonogram och musikalier 1993/94 Utgift 12 377 000 Reservation 4 991736 1994/95 Anslag 10 918 000 1995/96 Förslag 19 107 000 (varav10 918 000 beräknat för ) Statenstöder fonogramverksamhet i under två anslag. Under det här behandladeanslaget utgår stöd enligt förordningen (1982:505) om statsbidrag förframställning och utgivning av fonogram. Bidraget fördelas av Statenskulturråd. Under anslaget till Svenska rikskonserter (anslag C 11. Svenska Rikskonserterunder denna huvudtitel) beräknas för innevarande budgetår 4,7 miljoner kronorgå till produktion av fonogram. Underanslaget utgår också bidrag till för notutgivning aväldre svenska tonsättares verk. Vidare finns under anslaget medel förinformation och utgivning av noter samt till distribution av fonogram.Distributionsstödet regleras i avtal mellan staten (Kulturtådet) och distributionsföretag. 1994/95:100 BiL 12 Regeringens förslag 1995/96 (varav ) 13 178 000 (7 530 000) 1939 000 (1 108 000) Stöd till utgivning av äldre svenska 665 000 (380 000) Svenska tonsättares interaationella musikbyrå () - Svensk Musik för information cx;h utgivning av noter 3 325 000 (1900 000) Statensstöd till utgivning av fonogram och musikalier har betydelse, främst därför attde mindre svenska fonogrambolagens fortsatta närvaro på marknaden ocksåinneburit ett stöd till mångfald och valfrihet i utbudet. Stödet tillmusikalieraa har betydelse för bevarande av det svenska musikaliska kulturarvetoch för kunskapen om svensk musik utomlands. till Stöd till fonogram och musikalier /96 anvisar ett reservationsanslag på . Dagspress och taltidningar Prop. 1993/94 Utgift 4 226 129 1994/95 Anslag 5 266 000 1995/96 Förslag 7 922 000 varav5 266 000 beräknat för har enligt förordningen (1988:673)med instmktion för i huvudsak till uppgift att fördela detstatUga stödet till dagspressen i enlighet med presstödsförordningen(1990:524). Nänmden disponerar anslagen C 5-C 9. har enligt förordningen(1988:674) med instraktion för taltidningsnämnden i huvudsak till uppgift attfördela det statUga stödet till radio- och kassettidningar i enlighet medförordningen (1988:582) om statiigt stöd till radio- och kassettidningar.Nämnden prövar enligt sin instmktion bl.a. även frågor om tillstånd att sändaradiotidningar i randradiosändning och om återkallelse av sådant tiUstånd.Nämnden disponerar anslaget C 10. De två nämnderaas förvaltningsuppgifter fullgörs avPresstödsnämndens kansli. har i sin årsredovisning i dedelar som avser resultatredovisningen redovisat verksamheten i delområdenapresstöd och taltidnings-stöd. Anslagssparandet uppgår till , vilketutgör av det tilldelade anslaget. RRV:srevisionsberättelse innehåller inte nägra invändningar. Deövergripande mål som gäller för verksamheten för perioden /94- 1995/96 börligga fast. Myndigheten omfattas av regeringens sparkrav påutgifter för statlig konsumtion. /96 har anslaget räknats nedmed . Regeringen föreslår att beviljas en låneram i på . Sammanlagdläneram uppgår till . till och /96 anvisar ett ramanslag pä . Driftsstöd till dagspressen Prop. 1993/94 Utgift 425 816 518 '' 1994/95 Anslag 410 700 000' 1995/96 Förslag 827 000 000 varav414 000 000 beräknat förjuU 1995-juni 1996 'Beräknadeutgifter enligt : 411 553 831 Anslaget disponeras av i enlighetmed bestämmelsema i presstödsförordningen (1990:524). Anslaget får överskridasav nämnden. För beviljades 79 dagstidningardriftsstöd med sammanlagt . Anslaget överskreds därigenom med . Förändringen beror i huvudsak pä att fem stödberättigade tidningartillkom i systemet . har t.o.m. november månad 78dagstidningar beviljats sammanlagt i driftsstöd. Ytteriigarestöd för föratses inte av nämnden. Nämnden konstaterar att dagstidningsföretagensekonomiska resultat för är 1993 var i nivå med resultatet för år 1992.Prishöjningar följda av måttiiga upplageminskningar samt återhållsamhet påkostnadssidan ligger bakom att tidningsföretagen uppvisar relativt godaresultaten trots lågkonjunkturen. Lågtäckningstidningama är fortfarande i höggrad beroende av driftsstödet för sin existens. För dessa tidningar svararpresstödet för av utgivningskostnaderaa. Driftsstöd avser tidningsföretagens verksamhet perkalenderår. Stödet betalas ut efter den det kalenderår stödet avser ochbelastar det statiiga anslaget för det budgetår som inleds den I juli samma år.Omläggningen till kalenderårsbudget medför att medel i 1995/statsbudgetbör anvisas för båda kalenderåren 1995 och 1996. Mot denna bakgrand och medutgångspunkt från att nuvarande regler i övrigt kommer att vara oförändrade,beräknar att anslagsbehovet för /96 kommer attvara . Under förutsättning att stödet för skallbetalas ut pä året som kan medelsförbmkningen enligt nämnden beräknas till 414 miljoner kronoroch för perioden till . Regeringen biträdernämndens förslag till anslagsberäkning för /96. till Driftsstöd till dagspressen för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på . Utvecklingsstöd till dagspressen Prop. 12 Reservation 6 182702 Anslaget disponeras av i enlighetmed bestämmelseraa i presstödsförordningen (1990:524). Under /94 fördelades sammanlagt 8,3miljoner kronor till 13 olika investeringsprojekt. Vid det senaste budgetärsskiftetvar nämndens resurser för utvecklingsstöd i princip uttömda. Av redan fördelademedel kommer ca att betalas ut under kommande budgetår. Iavvaktan på förslag frän -94 är regeringen inte beredd attföreslå att några nya medel tillförs anslaget. De reservationer som finns kvarunder anslaget vid utgången av innevarande budgetår bör disponeras av nämndenäven under nästa budgetår. till Utvecklingsstöd till dagspressen /96 anvisar ett reservationsanslag på I . Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti tilldagspressen Anslaget disponeras av förinfriande av statliga garantier i enlighet med bestämmelserna ipresstödsförordningen (1990:524). Anslaget får överskridas av nämnden. Nämndenfår bevilja kreditgarantier till dagspressen i sådan omfattning att det sammanlagdabeloppet för utestående garantier uppgår tiU högst 300 miljoner kronor.Förluster till följd av infriade garantier minskar det tillåtna rambeloppet imotsvarande mån. Det sammanlagda beloppet för utestående garantierär oförändrat jämte räntekostnader. För /96föratser nämnden ingen belastning pä anslaget. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. f ,0 , Bil. tillTäckande av förluster vid statlig kreditgaranti till dagspressen för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag pä . 1993/94 Utgift 73 071806 1994/95 Anslag 73 000 000 1995/96 Förslag 109 500 000 varav73 000 000 beräknat för Anslaget disponeras av i enlighetmed bestämmelseraa i presstödsförordningen (1990:524). Anslaget får överskridasav nämnden. Under /94 utbetalades sammanlagt i distributionsstöd för 974 miljoner samdistribueradetidningsexemplar. För /95 beräknar nämnden ett utfall påanslaget som ligger inom ramen för det belopp som förts upp i statsbudgeten. Med utgångspunkt frän gäUande regler beräknarnämnden att anslagsbehovet för /96 kommer att vara oförändratoch fördela sig lika över det förlängda budgetåret. Regeringenbiträder nämndens förslag till anslagsberäkning. till Distributionsstöd till dagspressen /96 anvisar ett förslagsanslag pä . Stöd till radio- och kassettidningar 1993/94 Utgift 99 732 777 1994/95 Anslag 114 367 000' 1995/96 Förslag 191700 000 varav119 200 000 beräknat förjuU 1995-juni 1996 'Beräknadeutgifter enligt : ca 120 000 000 Anslaget disponeras av ienlighet med bestämmelser na i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. Anslaget får överskridas av nämnden. . . Denövergripande målsättningen för statens stöd till radio- och kassettid- Prop.1994/95:100 ningar är att förbättra tillgängen till innehåUet i dagstidningarför synskadade Bil. 12 och sådana funktionshindrade som inte förmår hälla ieller bläddra i en tidning. /94 förbrukades totalt 99,7 mkrunder anslaget. Av de förbmkade medlen avser bidrag tilltidningsföretagen för utgivningen av redigerade och intalade radio- ochkassettidningar. Resterande belopp avser inköp av analoga och digitalaradiotidningsmottagare, sändningskostnader, utgifter för utbildning ochutveckling samt ersättning till för service m.m. För innevarande budgetår räknar Taltidningsnämndenmed ett utfall pä anslaget på ca . Det innebär ett det belopp somförts upp i statsbudgeten kommer att överskridas med ca . Bakom detförändrade utfallet ligger i första hand en kraftig ökning av ersättningen tilltidningsföretagen. Denna kostnadspost kommer enligt nämndens prognos idecember 1994 att uppgå till . Inför det 18 månader länga /96beräknar nämnden att det totala medelsbehovet kommer att uppgå till 205,7 mkr.Därav utgör kostnader för ersättningen till tidningsföretagen. I kalkylenför /96 ingår bl.a. också beräknade investeringskostnader på23,. Därav avser ett extra tillskott för köp av ytterligare 1 500analoga radiotidningsmottagare som i första hand skall ersätta mottagare aväldre modell. Nänmden föreslår även en ändring i stödordningen såatt stöd kan lämnas för RATS-abonnemang (radiosända talsyntestidningar försynskadade) som tecknas av institutioner, organisationer och vårdinrättningarsom betjänar synskadade. Målsättningenför verksamheten med radio- och kassettidningar formulerades i huvudsak avriksdagen är 1988 (prop. 1987/88:145, bet. 1987/88: KU39, rskr. 1987/88:291).Bland de delmål som eftersträvades fanns att minst 50 dagstidningar skulle kommaatt ges ut som taltidning. I den fördjupade prövning av verksamheten medradio- och kassettidningar som gjordes i 1993 ärs budgetproposition (prop.1992/93:100, bet. 1992/93:KU27, rskr. 1992/93:239) slog regeringen fast att demål som sattes upp i huvudsak hade uppnåtts. Taltidningsnämndensresultatanalys visade bl.a. att 60 dagstidningar hade beviljats ersättning förtaltidningsutgivning. Mot bakgmnd av att i det närmaste samtliga regioneri då hade tillgång till någon lokal medel- eller högfrekvent taltidning, föratsåg att den dittills snabba utbyggnadstakten av antalet taltidningar skulle komma att minska kraftigt /94-1995/96. Regeringen drog slutsatsen att stödet till radio-och kassettidningar skulle Prop. 1994/95:100 bibehållas oförändrat vad gällergrandema för stödet . 12 Även den övergripandemålsättningen för verksamheten föreslogs vara oförändrad. Eftersom utbyggnadenredan då hade nått långt, och utbyggnadstakten därmed kunde förväntas avta,var det enligt regeringen ofrånkomligt att det på några punkter mera skullekomma att handla om att försvara uppnådda resultat och mindre om att expanderaytterligare. Något nytt mäl uttryckt i antal tidningar föreslogs därför inte.Riksdagen anförde inte nägra invändningar mot vad regeringen hade anfört pådessa punkter. visar utvecklingen att antalet taltidningarfortsätter att öka i snabb takt. Vid utgången av /94 fanns 73dagstidningar tiUgängliga som taltidningar. Därav var 69 redigerade ochintalade radio- eller kassettidningar, två var RATS-tidningar, medan tvåtidningar gavs ut både som radiotidning och som . t.o.m. beviljat sändningstillstånd och fastställtpreliminär ersättning för ytteriigare sju radiotidningar. Under budgetåret1995/96 räknar nämnden med att tre-fem radiotidningar tillkommer i systemet.Ytteriigare två-tre tidningar kan komma i RATS-verison. Med det ökade antalet taltidningar har statenskostnader för verksamheten stigit kraftigt . Den största ochsnabbast växande utgiftsposten är ersättningen till tidningsföretagen förutgivning av redigerade och intalade radio- och kassettidningar. Densnabba utbyggnaden av verksamheten med radio- och kassettidningar är på flerasätt mycket glädjande och väl i överensstämmelse med de mål som satts upp. har blivit tillgängliga för de synskadade och antaletprenumereranter ökar och i det närmaste hela landet täcks av någonradiotidning. Utbyggnaden har nått så längt nu att värdet av en fortsatt utbyggnadinte kan sägas stå i rimlig proportion till de ytterligare ökade kostnaderdetta skull medföra för staten. Mot denna bakgmnd och med tanke pä det rådandestatsfinansiella läget är det enligt regeringens uppfattning nödvändigt attredan nu se över stödet till radio- och kassettidningar så att kostnaderaa förverksamheten inte fortsätter att öka. Utgångspunkten bör vara att statens utgifter för stödtill radio- och kassetttidningar under nästa budgetär skall förbli på sammanivå som för innevarande budgetår. Det bör ankomma på attgöra den närmare fördelningen av medlen inom denna kostnadsram och i enlighetmed de av tidigare angivna målen för verksamheten. Regeringen är avstatsfinansiella skäl inte heller beredd att tUlföra några extra medel utövervad som redan anslagits för investeringar i nya radiotidningsmottagare (jfrprop. 1993/94:100 s. 135-138). Motbakgmnd av den återhållsamhet som bör prägla kostnadsutvecklingen för stöd till radio- och kassettidningar föreslår regeringen att anslagetövergår till att bli reservationsvis betecknat. De olägenheter som följer av att medelför '23 investeringar för närvarandeanvisas över ett förslagsanslag bör därvid också Prop. 1994/95:100 beaktas. I övrigt bör stödordningen ändras så att stöd ävenkan lämnas för RATS-abonnemang som tecknas av institutioner, organisationer ochvårdinrättningar som betjänar synskadade (jfr prop. 1990/91:100 s. 334). Denbrist på RATS-mottagare som låg till gmnd för den nuvarande begränsningenföreligger inte längre. till Stöd till radio- och kassettidningar /96 anvisar ett reservationsanslag på . D. Radiooch television m.m. Prop. 12 Under denna mbrik behandlas denavgiftsfinansierade radio- och TV-verk- Dessutomredovisas de statliga myndigheteraa inom radio- och TV-området, statensinsatser för TV-utbyte med , samt anslaget förforskning och dokumentation om medieutvecklingen m.m. Föratsättningama för radion och televisionenpåverkas av de stora tekniska förändringar som sker inom massmedieområdet.Förbättrade distributionsmöjligheter innebär att de kapacitetsbegränsningarsom har bestämt villkoren får mindre betydelse. I gengäld kan hinder iform av oförenliga tekniska system eller kommersiellt betingad monopolisieringskapa nya problem. Regeringen har för avsikt att inrätta ettråd för mångfald inom massmedierna. Rådets uppdrag skall innefatta att utredafrågan om lagstiftning mot skadlig maktkoncentration inom massmedieraa, attaktivt följa medieutvecklingen och att delta i och stimulera debatt ochopinionsbildning när det gäller frågor om mångfald och maktkoncentration inommassmedierna. Rådet skall svara för initiativ över ett brett fält för attkartlägga och analysera problem på området samt att lägga förslag tillåtgärder, genom egna insatser eller genom samverkan med andra. Rådet kommerockså att ha till uppgift att undersöka möjligheterna till frivilligaöverenskommelser på mediemarknaden för att upprätthåUa och stärka konkurtensoch mångfald i mediema. skall många beslut fattassom är viktiga för radions och televisionens framtid. Det gäller frågan om eneventuell fjärde marksänd TV-kanal. Ett förslag om regler och villkor för nymarksänd TV har remissbehandlats och frågan bereds inomregeringskansliet. Det gäller också villkoren för public service-företagenSveriges Television, och efter den nuvarandeavtalsperiodens slut. Också i denna fråga finns ett stort material av remissyttrandenoch andra synpunkter med anledning av en skrift som sänts ut avKulturdepartementet. Även frågan om villkor kommer att behöva tas upp isamband med ställningstagande till en eventuell uppsägning av avtalet mellanföretaget och staten. Regeringen kommer också att fatta beslut medanledning av uttalande om en uttedning om lokalradion. Sedan åtminstone har vi tillgång tillutländska radio- och TV-sändningar via satellit. Genom gällerskyldigheten att iaktta reglema i EG:s direktiv (89/552/EEG) omtelevisionssändningar över gränseraa mellan och de övriga länder somingått . När blir medlem i EU förbättras våra möjligheteratt påverka utvecklingen av det gemensamma europeiska regelverket förTV-sändningar. Radion och televisionen står inför stora tekniskaförändringar. Genom digital distributionsteknik kommer antalet programkanaleratt kunna flerdubblas. Om den digitala distributionstekniken slår igenomkommer många av de nuvarandeföratsättningama för radion cx:h televisionen att ändras. Planema på digital distribution har kommit längst ifråga om ljudradion. 1994/95:100 ochSveriges har anmält att de Bil. 12 önskar inleda digitalaljudradiosändningar frän marksändare i , och /96. Förettädare för radiobranschen har uttryckt önskemål om attregeringen skall medverka vid ett samråd om föratsättningama för att införadigitala ljudradiosändningar. Regeringen ser det som angeläget att digitalamarksändningar av ljudradio kommer igång sä snart det är praktiskt möjligt.Regeringen kommer därför att inbjuda olika intresserade gmpper, t.ex. företag,branschorganisationer och myndigheter, att delta i ett fortlöpande samrädrörande digital ljudradio. I det sammanhanget bör man kunna ta upp vilkavillkor som bör gälla för en försöksverksamhet med digitala marksändningar avIjucfradio. Det gäller t.ex. frekvensfrågor, frågor om hur man får tillgångtill den nya tekniken samt ekonomiska frågor. Regeringen kommer också att tainitiativ till att användningen av ny teknik på radio- och TV-området förs uttill en diskussion i vida kretsar. Budgetförslagetsammanfattas i följande tabell. Utgift Anvisat Förslag varav Beräknad Beräknad 1993/94 1994/95 1995/96 beräknat besparing besparing för juli 1997I i99gl 95-juli 96 D.Radio och television 44,8 67,3 77,8 51,6 -0,7 -0,7 'Prisnivå1995/96 Vid sidan av de ändamål som finansieras överstatsbudgeten finansieras radio och TV i allmänhetens tjänst medTV-avgiftsmedel. För föreslås att ca (huvudsakligen prisläge) anvisas för verksamheten. Regeringen föreslär att samma besparingskrav somskall gälla för den statliga konsumtionen skall ställas på deavgiftsfinansierade radio- och TV-sändningama. Resursema bör vara lägre ifasta priser än enligt beslut för . Minskningen börfördelas jämnt över åren med början . Värdesäkringen enligt detsärskilda SR-indexet påverkas inte av förslaget. betalas de koncessionsavgifter somerläggs av in till det s.k. mndradiokontot, dit ocksä inkomsteraa avTV-avgifter förs. I syfte att förstärka statsbudgeten bör de avgifter sombetalas in efter i stället redovisas på statsbudgetensinkomstsida. Budgeteffekten är beroende av hur reklamintäktema för TV 4utvecklas. Om intäkteraa t.ex. uppgår till utgöravgiften ca . Genomdet besparingskrav som ställs på de avgiftsfinansierade radio- och TV-sändningarnakan höjningar av TV-avgiften begränsas. föreslår att avgiften höjsmed till I Prop. 1994/95:100 1996.Höjningen motsvarar knappt den ökning som fömtses för konsument- Bil. 12prisidex under är 1996. Om ett positivt balanserat resultat irundradiorörelsen uppstår bör det i huvudsak kunnaanvändas för utveckling av ny teknik inom radio- och TV-området. Regeringenavser att återkomma till i frågan. Denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten Prop. Allmännariktlinjer för den avgiftsfinansierade radio- och T V-verksamheten Genom1992 års riksdagsbeslut (prop. 1991/92:140, bet. l99l/92:KrU28, rskr.1991/92:329) lades riktlinjer för public service-verksamheten fast för enfyraårsperiod. Regeringen har ingått avtal med programföretagen , och om derasverksamhet - . De treprogrambolagen ägs av tre för ändamålet bildadeförvaltningsstiftelser. Verksamheten regleras främst genom radiolagen(1966:755), lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefri-hetsgrandlagens områden och förordningen (1994:728) med instmktionför och TV. Av betydelse i sammanhanget är ocksålagen (1989:41) och förordningen (1989:46) om TV-avgift. Regeringen har meddelat programföretagen tiUståndenligt 5 § radiolagen att - den 31 december 1996sända radioprogram i randradiosändning. Som villkor för sändningsrätten gälleratt de avtal som träffas mellan staten och företagen alltjämt är i kraft.Närmare bestämmelser om programverksamheten finns i radiolagen och i avtalen. och TV övervakar genomefterhandsgranskning att programföretagen utövar sändningsrätten i enlighetmed bestämmelseraa i radiolagen och avtalen. () är huvudmanför randradionätet. skall ge sändningsberättigade programföretagtillgång till sändamätet på likvärdiga villkor. Verksamheten regleras i avtalmellan och public service-företagen. Public service-företagen utgör tillsammans medGranskningsnämnden den s.k. randradiorörelsen. I avtal som träffats mellan staten ochprogramföretagen respektive regleras vidare verksamheten under krigeller vid krigsfara. Public service-verksamheten, inklusive RadioSwedens programverksamhet för utlandssändningar, finansieras med medel somriksdagen anvisar från randradiorörelsens resultatkonto (randradiokontot).Utbetalningen av medlen värdesäkras med utgångspunkt i ett särskiltkompensationsindex. Staten tillhandahåller genom detrörelsekapital randradiorörelsen behöver om avgiftsmedlen inte räcker till.Även verksamhet finansieras från mndradiokontot. Sponsring får i begränsad omfattning förekomma iSveriges Televisions och sändningar. Radiotjänst i () ansvarar förTV-avgiftsuppbörden och avgiftskontrollen. Medlen förs till mndradiokontot. RIKAB ägs gemensamt av de tre programföretagen. I avtal som träffades mellan staten och Radiotjänst i regleras bolagets upp gifter 128 Tillrandradiokontot förs även de koncessionsavgifter som betalar. Prop.1994/95:100 Influtna TV-avgiftsmedel placeras på mndradiokontot hosRiksgäldskontoret. 12 ansvarar för förvaltningenav mndradiomedlen enligt ett avtal som trädde i kraft ochgäller tills vidare. Enligt riksdagsbeslut skall public serviceföretagen tillsammans få en reformram om ,sammanlagt (prisläge). Vidare ställs ettrationaliseringskrav pä public service-företagen om för vart och ett avåren 1993 och 1994. De medel som frigörs genom ytterligare rationaliseringarfår behållas för reforminsatser.