prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Miljöförstöringenoch den ökade utarmningen av naturresurser utgör ett 5 FN:s -ett handlingsprogram för hållbar utveckling - måste följas upp med stor kraft. skallockså medverka till att det Prop. 1994/95:100 regionala miljösamarbetetintensifieras. Miljöaspektema måste beaktos i Bilaga 4 allt intemationelltsamarbete. Regeringen har irUett en granskning av hur dessa aspekter i ökadomfattning skall integreras i det internationella utvecklingssamarbetet. Jämstolldhet är en fråga om demokrati och mänskligarättigheter. är jämställdhet en viktig fömtsättning för hållbarutveckling och därmed vår framtida säkerhet. Regeringen skall verka,intemationellt och nationellt, för att stärka kvinnans ställning och hennesmöjligheter att åtnjuta mänskliga rättigheter i samma utsträckning som männen.Undantag med hänvisning till kulturella och religiösa sedvänjor kan inteaccepteras. skall närmast vid FN:s sociala toppmöte respektive 1995 verka för ett förnyat och förstärktpolitiskt åtagande om kvinnors rättigheter och jämstolldhet mellan könen. Kvinnansviktiga roll i utvecklingsprocessen gör det angeläget att utvecklingsinsatserutformas med särskild hänsyn till behovet av att främja kvinnans stollning. En rad konflikter i tredje världen har kommitnärmare en lösning. Framsteg har skett i , ochCentralamerika. har oron för nya konlikter och stoters sönderfallökat på andra håll. Det internationella samfundet har visat sig oförmöget attbemästra en rad inbördeskrig som bottnar i bl.a. etniska motsättningar. För attförebygga konflikter krävs politiska, ekonomiska och sociala framsteg och enrättvis fördelningspolitik. Den internationella samsynen om utvecklingensvillkor har ökat . Det intemationella utvecklingsbiståndet haren central roll att fylla. har en lång tradition av engagemang för enallomfattonde fredsuppgörelse i . Regeringen avser öka Sverigesengagemang i denna process och kommer att fortsätto vara en av de störstobiståndsgivarna till palestinierna på de ockuperade områdena. Medlemskapet i EUger ytterligare möjligheter att påverka utvecklingen i Mellanöstern.Utvecklingssamarbetet med /kommer att intensifieras. EU:s uppmärksamhet på läget vid har påtagligt ökat . En ny medelhavsstrategi utarbetas medpolitiska, handelspolitiska och biståndsrelaterade element. Utöver dehumanitära aspekterna är stabiliteten i detto område av stor betydelse försäkerheten i . kommer att bidra till EU:s gemensamma strategi inomdetta område. avser vidareutveckla formema för samarbetetmed ländema i . Ett viktigt område är insatser för att söka bidratill att trygga och fördjupa det demokratiska styrelseskicket i ochövriga delar av regionen. Utvecklingssamarbetet med kommer attintensifieras. Regeringen avser också att to initiativ som syftor till attsferka säkerheten inom och mellan länderna i regionen. Gmnden för vidgadekommersiella relationer har lagts. Folkmordet i motiverar ett storkt stöd föransträngningarna på hela den afrikanska kontinenten för förebyggande och konfliktlösande 6 åtgärder,där Afrikanska enhetsorganisationen (OAU) har en central Utvecklingen i uppvisar glädjandeinslag, exempelvis Bilaga 4 rörande den demokratiska och ekonomiskautvecklingen. Både i och i har bidragit tillfredsprocessen och demokratiuppbyggnaden bl.a. med FN-personal. Insatser iNicaragua fortgår och följer noggrant utvecklingen i och . Stora delar av genomgår en fortsatt dynamiskutveckling och ägnas ökad uppmärksamhet, såväl av som av EU. Stor viktkommer att läggas vid att ytterligare utveckla handelsförbindelseraa, samtidigtsom arbetet för mänskliga rättigheter och det internationellautvecklingssamarbetet är ett viktigt inslag i förbindelsema. Det överordnade målet för det svenskainternationella utvecklingssamarbetet är att höja de fattiga folkenslevnadsnivå, dvs. deras möjligheter att på ett säkert och fömtsägbart sättkunna livnära sig, att ha god hälsa och tillgång till utbildning och annansocial service. Av avgörande betydelse är också ett demokratiskt styrelseskickoch en samhällsstmktur som garanterar respekt för mänskliga rättigheter. Regeringen kommer att förstorka det långsiktigautvecklingssamarbetet med inriktning på att bekämpa fattigdom. kommeräven att verka för denna inriktning inom ramen för EU:s interaationellautvecklingssamarbete. En ny organisation för det bilaterala samarbetet ärunder uppbyggnad i syfte att främja flexibilitet, tydlighet och effektivitet iutvecklingssamarbetet samt att åstadkomma ett effektivare resursutnyttjande ochskapa bättre fömtsättningar för uppföljning och utvärdering av gjorda insatser. Det stotsfinansiella läget har framtvingatbesparingar. Fr. o. m. 1995/96 föreslår regeringen att resurserna förinternationellt utvecklingssamarbete bibehålles på nominellt oförändrad nivå om13 fram t.o.m budgeferet 1998. Regeringens avsikt äremellertid att, så snart det stotsfinansiella läget tillåter, åter uppnåenprocentmålet. Interaationellt kommer regeringen att fortsatt verka för attFN:s mål om att de industriellt utvecklade länderna skall avsätto 0,7 procentav BNI till biståndssamarbete skall uppfyllas. Som en del av det globala solidaritetsarbetet måsteFN ha en väl fungerande biståndsverksamhet. arbetar mycket aktivt föratt såväl det normativa som det operativa arbetet inom FN:s ekonomiska ochsociala verksamhet skall breddas och effektiviseras. De multilaterala finansieringsorganen -och de regionala utvecklingsbankerna i , ochAsien - utgör de i särklass störsto finansiella källorna för utvecklingsbisfendoch har fått en ökad betydelse i utvecklingspolitiska frågor.En stor del av det svenska interaationella utvecklingssamarbetet kommer ävenfortsättningsvis att bedrivas genom dessa organisationer. Frihandel är en avgörande drivkraft för den globala ekonomiska utvecklingen, inte minst i tredje världen. För det storkt Prop.1994/95:100 utrikeshandelsberoendeSverige är en bevarad och försferkt frihandel en Bilaga 4 Regional integration och regionalt samarbete verkar här isamma riktning som de globala ansträngningarna att riva de ekonomiska Regeringen avser därför att med störsto kraft iEU driva traditionella frihandelslinje. Gemensamt skall vi slå vaktom unionens öppenhet mot omvärlden. kommeratt inriktas på de områden där EU för en mer restriktiv politik änvi själva har fört, t.ex. rörande textilimport och användande av Främjandet av u-länderaas tillträde till deeuropeiska marknaderna och EU:s närmare samarbete med länderna iCentral- och kommer att tillmätas stor vikt. Överenskommelsen om världshandelsorganisationenWorld () och förhandlingsresultotet från den s.k.Uruguay-mndan var en seger för det multilaterala samarbetet och ett bevis föratt den regionala integrationen kompletteras med en allt vidare globalfrihandel. Resultatet är också av stort värde för u-länderaa. Deras möjligheteratt delta i världshandeln har stärkts väsentiigt. För är det enmålsättning att alla länder skall omfattos av detto gemensamma regelverk. Det är av största vikt att den globalahandelsliberaliseringen fortsätter och att de återstående förhandlingarna påtjänstehandeisområdet avslutas. En prioriterad uppgift är också attförbereda förhandlingar om de stora framtidsfrågorna och då främst frågan omhandel och miljö. söker här multilaterala lösningar i syfte attförhindra unilateralism och protektionism. De industrialiserade ländernas traditionellasamarbete inom vidgas. I den fortgående globaliseringen av ekonomierna ärdet naturligt att nya länder knyts till denna krets - har upptagits sommedlem. Parallellt med den samverkan som pågår med ett växande antol ickemedlemsländer, förs förhandlingar om medlemskap med länder i Central-ochÖsteuropa samt Republiken . Somfullvärdig medlem av EU kan to sitt ansvar för globalaengagemang. Detta gäller såväl inom det politiska området som inom ekonomi,bistånd och andra områden. kommer att verka för att det politiskasystemet, i likaväl som globalt, skall balansera marknadskrafternasverkningar. Regeringen avser att som medlem i EU föra kampenför full sysselsättning. vill vidga den sociala dimensionen av deteuropeiska samarbetet, verka för jämstolldhet och förstorka miljösamarbetet ochregionalpolitiken. Vi skall verka aktivt för en generös invandrings- ochflyktingpolitik i . Vi skall, i samarbete med andra europeiska länder,driva en offensiv mot narkotikan och den interaationella brottsligheten. Ökadöppenhet och offentlighet kommer att vara utgångspunkt för svenska strävanden iEU. Ett svenskt deltagande i den inre marknaden var detfrämsto resultatet Prop. 1994/95:100 av . Det är dock först genommedlemskapet i EU som vår Bilaga 4 medverkan vidgas till att omfatto ävenjordbmk och fiske. Först nu kan de svenska företagen konkurrera på helt likavillkor. Väsentligt är också att genom deltagande i kan påverka den framtida utformningen av nya bestommelser. Regeringenavser här att verka för att fortsatt öppna den inre marknaden, inte minst vadavser tillgängligheten för länder i och i tredjevärlden. skall verka för en hög skyddsnivå beträffandebestämmelser rörande miljö, hälsa och säkerhet. Målsättningen är att åstodkommaen gemensam konsumentpolitik, som skall möjliggöra en fungerande marknad.Sverige skall bidra till en försferkning av konsumenternas ställning i Europavad gäller varoraas och tjänstemas pris, kvalitet och säkerhet. Det svenska EU-engagemanget kommer under denärmaste åren i hög grad att innefatto förberedelserna inför EU:s regeringskonferensår . Stora, för framtid avgörande, frågor såsom östutvidgningen,EU:s institutioner och försvarsdimensionen skall behandlas. Regeringen kommeratt i nära samverkan med , och efter en bred debatt med deltagande avfolkrörelser och intresseorganisationer, utarbeto svenska ståndpunkter införkonferensen. Det rivalitet är över sedan flera år.De militära motsättningarna mellan supermakterna har upphört och styrkorna iEuropa har reducerats kraftigt. har demokratin förankratsalltmer i hela . Dessa genomgripande förändringar har skapatfömtsättningar för fred och välstånd. En alleuropeisk ordning för fred och säkerhetbrådskar. Hoten mot vår säkerhet är inte främst av milifer natur uton härrörfrämst ur motsättningar mellan folkgmpper i östra , på och i deonuåden som var en del av det sovjetiska imperiet, förvärrade av detsociala kaos som följt i spåren när tidigare samhällsstmkturer upplösts. Deltogandet i EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetpolitik ger ökade möjligheter att verka för dessa mål. En primär uppgift är att bringa kriget i f d.Jugoslavien till ända. kommer att fortsatt verka för en framförhandladfredlig lösning som bevarar Bosnien sammanhållet och möjliggör mångkulturellsamlevnad. deltar i fredsbevarande insatser, i övervakningsmissioneroch ger humanitort katostrofbistånd till området samt för en generösflyktingpolitik. Förhoppningen är att ansträngningarna snart skall kurma övergåtill insatser för åtemppbyggnaden av det av krig förstörda landet och stöd föratt dess befolkning skall kunna leva ett anständigt liv. EU har en stark och uppenbar dragningskraft påländema i . De uppfattor EU som motorn i arbetet att främja välsfend och säkerhet, och de vill genom en nära EU-anknytning också komma i åtnjutande av den praktiska solidaritet och den gemensamma säkerhet som genom det dagliga samarbetet inom EU växer sig allt storkare. Ettnärmande till EU kan bara bli verklighet för stater som lever i fred med sina grannar och därminoriteter skyddas. EU:s inflytonde och Prop. 1994/95:100 dragningskraft ärav central betydelse för stobilitet i alla de länder i Bilaga 4 somaspirerar på medlemskap, men också i någon mån för de länder som på annat sättsöker en fördjupad relation med EU. sagt inget land i sfer utanfördenna process. För blir det en angelägen uppgift att påskyndaintegrationen. har alltsedan förändringarna i Central- ochÖsteuropa inleddes lämnat stöd till reformprocessen. Det nu löpandetreårsprogrammet för det svenska östsamarbetet avslutos med budgefersskiftet1994/95. Samarbetet med skall vidareutvecklas. För attmöjliggöra en gmndligare genomgång av dess föratsättningar kommer regeringen ifebraari att lägga fram en särskild proposition om ett nytt program för dettasamarbete. kommer genom sitt medlemskap i att få möjlighet attaktivt delto i och påverka Unionens olika program för samarbete med dessaländer. Samordningen av bilaterala och multilaterala insatser måste ägnassärskild uppmärksamhet. har som huvuduppgift att främjademokrati och mänskliga rättigheter i . Organisationen spelar en viktigroll för demokratiseringsprocessen i . Syftet är inte bara att främjademokratiska straktiirer, uton också att aktivt stödja framväxten av verkligarättssamhällen, där respekten för mänskliga rättigheter är fast förankrad i detlegala och politiska systemet. ,, utgör en viktig pelare i det alleuropeiska arbetet. Huvuduppgiften är nuatt förhindra uppkomsten av nya konflikter inom OSSE-området. Självautgångspunkten för arbetet är, liksom i , demokrati, mänskligarättigheter och rättsstatens principer. fortsätter mångårigaarbete för att öka förtroende och säkerhet på det milifera området och attunderstödja genomförandet av det betydelsefulla CFE-avtolet om rastningskontroUav konventionella stridskrafter. Genom Högkommissarien för nationella minoriteteroch ett antol långtidsmissioner verkar konfliktförebyggande. innefattor även och . Här är EU en central aktör ochSverige får genom medlemskapet nya möjligheter att verka. I och krishanterande verksamhet lägger vikt vid attorganisationen utvecklar sin förmåga att planera och genomföra fredsbevarandeverksamhet. milifera alliansfrihet besfer. Den syftartill att vi skall kunna vara neutrala i händelse av krig i vårt närområdesamtidigt som den stärker våra möjligheter att verka för egen, europeisk ochglobal säkerhet. Regeringen avser därför att fortsatt to aktiv del i den debattsom förs om framtida säkerhetspolitiska stmktur. skall verkaför upprättandet av en ny europeisk freds- och säkerhetsordning. Genommedlemskapet i EU, och genom deltagandet i Partnerskap för fred, får Sverigenya möjligheter för ett aktivt engagemang i denna process. Den Västeuropeiska unionen, VEU, har bl.a.utvecklats till ett fomm för säkerhetspolitisk dialog med länderaa i . trebaltiska ländema och ytterligare sex länder i associerade parter i VEU och kan härigenom delto i ett flertol av Prop.1994/95:100 VEU:s möten och dessutom ansluto sig till organisationensaktioner. Bilaga 4 Dessa omfattor fredsbevarande verksamhet, krishantering och räddningsaktioner. För svensk del är det av värde att kunna delto iVEU som observatör. Ett observatörskap i VEU innebär ingaförsvarsförpliktelser. Däremot kan det ge ytterligare insyn i och ökatinflytande över den europeiska omdaningsprocess som pågår. Utvecklingen i är av avgörande betydelseför framtid. En nära och konstmktiv politisk dialog med är numöjlig. Det är av största vikt att med politiska och ekonomiska medel stödja endemokratisk utveckling i landet. kommer att vara pådrivande också inomEU i detto avseende. säkerhetspolitiska stmktur bör byggas upptillsammans med, och inte mot, . Vägen till en ny europeisk freds- ochsäkerhetsordning har två parallella spår, såväl en fördjupning av alleuropeiskastmkmrer som en ökad samverkan mellan de nuvarande västliga organisationema ochländerna i det tidigare . Denna ökade samverkan byggs upp genompraktiskt samarbete inom allt fler områden och leder till att ett nät avkontokter på samhällets alla nivåer flätar samman länderna. Härigenom uppnåsden stobilitet som är en fömtsättning för freden. Detnordiska samarbetet kommer också i fortsättningen att ha stor vikt i ländernaspolitik och för de nordiska medborgama. En omstmkturering av det nordiskasamarbetet har pågått , bl.a. som en följd av den västeuropeiskaintegrationen och EES-avtolet. Det innebär bl.a. att samarbetet nu koncentrerastill framför allt kultur-, utbildnings- och forskningssamarbetet ochmiljöfrågor. Reformarbetet skall fortsätta även efter det att ochFinland har blivit medlemmar i , bl.a. genom en översyn av arbetsformema. Att och nu inträder som medlemmar iEU innebär att det nordiska samarbetet får nya dimensioner och nya villkor. Detre nordiska medlemsländerna i EU kommer på en rad områden att ha gemensammaintressen och värderingar. En av de viktigaste uppgiftema i det nordiskasamarbetet är också att se till att det sker en sådan samverkan, att dessaintressen och värderingar ges störsto möjliga genomslag. , liksom de övriga nordiska medlemsländemasförbindelser med är mycket nära och kommer så att förbli. Inom deneuropeiska integrationen kommer vårt lands samarbete med formellt attbygga på EES-avtolet. kommer som EU-medlem dämtöver att medverka tillett nära samarbete med på alla områden. kommer det nordiskasamarbetet att fortgå och fördjupas, på de villkor som de olika nordiskaländeraas vägval innebär. En ökad uppmärksamhet kommer att ägnas utvecklingen i Vår alltdjupare samverkan med de tre baltiska länderaa Prop. 1994/95:100 ochuppbyggnaden av kontokter med nordvästra är en i ett Bilaga 4 historisktperspektiv unik uppgift. Genom de nordiska medlemmarnas försorg kan lyhördhetenför de baltiska stoteraas behov komma att öka inom EU, vilket också har stor betydelse för i ett säkerhetspolitiskt hänseende. En gynnsam ekonomisk utveckling i de baltiskaländema är avgörande för att förbättra levnadsbetingelserna och den politiskastobiliteten. Europaavtolen inom EU:s ram, med sikte på framtida medlemskap,kommer att vara av störsto betydelse. kommer att fortsatt stödja ekonomiska ochsociala reformer i de baltiska länderna och bidra till att deras sfeUning somoberoende demokratier ytterligare stärks. Stobilitet, säkerhet och demokrati ivårt närområde är övergripande mål för östsamarbetet. Stöd till suveränitetutgör en viktig del av östsamarbetets uppgift att främja säkerheten i regionen.Suveränitetsstödet inriktos på att bygga upp vitala samhällsfurUctionersom polismakt och kustbevakning. ger också stöd till en fortsattintegration av den ryskspråkiga befolkningen i de baltiska stateraa. Dessutomstödjer uppbyggnaden av en gemensam, baltisk fredsbevarande styrka.Dessa svenska insatser bidrar till stabiliteten och kommer att förstorkas genomytterligare insatser inom bl.a. EU:s, och ram. I alleuropeiska engagemang ingår en dialogmed , men också för vår politik i närområdet är denna dialog av störstobetydelse. Genom att främja allsidiga kontakter och samarbete över gränserna ivårt närområde samt mellan och de baltiska länderna, ökar vifömtsättningarna för stobilitet i . Stödet till ochnordvästra är av stor betydelse. De regionala organen, ochBarentsrådet, är uttryck för den allt närmare samverkan som utvecklats med allavåra grannländer. Samarbetet har härigenom nått den praktiska och konkreto nivåsom är en fömtsättning för en fast förankrad samverkan över gränsema. Sverigeövertar ordförandeskapet i . Sverigessamlade bidrag till FN befenkande 1993/94:UU14 framhölls värdet av en samladredovisning av det totola svenska FN-engagemanget. föreslogatt en sådan redovisning skulle ske i budgetpropositionen och attUtrikesdepartementet skulle ha samordningsansvaret. I bilaga 4:1 återfiims enuppsfellning över samlade bidrag till FN. Bilaga 4 Inriktningen av det svenska agerandet ochengagemanget på det utrikespolitiska området har av regeringen ovanredovisats. Möjligheten att uppfylla dessa ambitioner begränsas av det mycketansträngda statsfinansiella läget. Fömtom de mera konkreto förslag tillsparåtgärder som lämnas under respektive verksamhetsområde och anslag, kommerregeringen under det löpande budgeferet att behöva fatto svåraprioriteringsbeslut. Långsiktiga ambitionshöjande åtgärder inom ett område,till följd av förändringar i vår omvärld eller av andra skäl, kommer nämligenatt kräva motsvarande kostnadssänkningar inom andra områden. Regeringen presenterade i proposition 1994/95:25 omvissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. sin avsikt att återkomma tillriksdagen med förslag till konkreto besparingar på utgifter för statligkonsumtion. har godkänt inriktningen och omfattningen av dennabesparing (bet. 1994/95:FiUl). Regeringen föreslår nu att myndighetemasförvaltningskostnader och övrig statlig konsumtion inom Utrikesdepartementetsverksamhetsområde minskas med fram till och med år 1998.För /96 m.inskas de berörda anslagen med sammanlagt 105 miljonerkronor. För en tolvmånadersperiod blir besparingen . Dessa och övriga besparingar som lagts ut på tredjehuvudtiteln sammanfattas i tabellen nedan. Av de totala utgiftsbegränsningarnaunder mandatperioden avser finansiering avEU-medlemskapet. 1995/96 lam (12 mån) (18 mån) Övrigt, inkl. effektivitets- kravet på statlig konsumtion Prop.1994/95:100 Bilaga 4 Utgiftsutvecklingenpå område blir sammantaget följande (): Utgift Anvisat Förslag varav Beräknad Beräknad 1993/94 1994/95 1995/96 beräknat besparing besparing för ' 1998' m.m. 1441,1 1606,3 2731,8 1807,7 -46 -46 Bidrag till vissa intemationellaorganisationer 1 819,1 1 498,8 2 300,2 1570,3 12 881,8 12 457,2 17 141,4 11 427,6 78,0 74,0 105,2 69,1 -2,6 -2,6 F. Nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska fi-ågor m.m. -1,6 -1,6 473,9 996,5 1 216,0' 810,8' 17 467,3 16 974,9 23 944,1 15 982,9 -76,3 -172,2 ' Prisnivå1995/96 - Exklusive avräkningar 902.8miljoner kronor för /95, 2 för budgetåret1995/96 , 1 för och 1 949,8 miljonerkronor för för biståndsändamål under andra anslag ochhuvudtitlar. 1994/95:100 Bilaga 4 Verksamhetsområdetomfattar förvaltningskostnaderna vid och de svenskautlandsmyndighetema (som tillsammans med de Stockholmsbaserade ambassadörernaredovisas i underbilaga 4:2); kostnadema för eventuella kursförluster;honorärkonsuler; svenskt deltagande i det nordiska samarbetet; utredningar;officiella besök samt kostnadema för ekonomiskt bistånd till svenska medborgarei utlandet. Debesparingar som i form av effektivitetskrav på statlig konsumtion åläggsUtrikesdepartementet och utlandsmyndighetema kräver såvälambitionssänkningar på några områden som åtgärder som syftar till atteffektivisera och rationalisera verksamheten. För att möta de förändringar när det gäller krav,befogenhet och ansvar som i ökad utsträclcning ställs på de anställda inomutrikesförvaltningen har vissa stmkturåtgärdervidtagits. Trots att dessa åtgärder lett till attdepartementet börjat närma sig de genomsnittslöner som gäller i övriga delar avregeringskansliet, kvarstår dock alltjämt vissa löneskillnader mellan män ochkvinnor i utrikesförvaltningen. Dessa skillnader förklaras främst av attantalet män som rekryterats varit betydligt större än antalet kvinnor även omen förbättring skett , och att befordringspolitiken,och därmed löneutvecklingen, i hög grad följt senioritetsprincipen. Arbetet förjämställdhet mellan kvinnor och män inom utrikesförvaltningen kommer attintensifieras. Åtgärder kommer bl.a. att vidtas för att andelen kvinnor påchefstjänster skall öka och för att andelen kvinnor och män skall fördelasjämnare mellan och inom olika områden i organisationen. Varje löneförhandlingskall innan den avslutas analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv. Bland andra åtgärder som pågår föratt modernisera verksamheten kan nämnas det arbete som drivs i samarbete med för att per införa ett nytt ADB-baserat ekonomiadministrativt system. Vidare pågår en övergång till en s.k. ny teknisk plattform för ADB och kommunikation. Båda dessa åtgärder syftar till att bedriva verksamheten inom utrikesförvaltningen på ett ur resurs- och kostnadssynpunkt så effektivt sätt som möjligt. Utrikesrepresentationendisponerar totalt ett lokal- och bostadsbestånd på ca 315 000 kvadratmeterUngefar hälften av detta är statligt ägt. 1994/95:100 /95 för lokaler, bostäder och inredning uppgår Bilaga 4 till455 . Jämfört med /94 är det en minskning med14,, vilket utgör en del av det sparbeting som åladesdepartementet. Under /95 har den statsägdaambassadanläggningen i tagits i bmk liksom nya förhyrda kanslilokaler iWashington. Arbetena på ambassadanläggningen i har inletts och denberäknas vara inflyttningsklar .