prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Med dessaländer går vi in i associationsavtel som också syftar tUl men ännu inte resulterat i talludon. De två ländema har dockansökt om medlemskap i . EFTA-ländemasfrihandelsavtol med konuner förSveriges del att vid ett EU-medlemskap ersättas av EG:s i stort likvärdiga frihandelsavtel. Förhandlmgar om ettbredare samarbete mellan och EG har idetts. EG:s handelspolitik mot u-länderär delvis ett resultet av gamla historiska bmdningarmen avspeglar framför allt en önskan om att prioritera defattigaste , s.k. MUL-länder (minst utvecklade länder) och ACP-ländema besteende av flertelet av de fattigaste ländema i söder omSahara, och Stilla havsonuådet (många av dessa ärMUL-länder). Gentemot u-ländema i och tillämpar EG enbartsitt allmänna preferenssystem (GSP). tillämpar i dagsitt GSP-system mot alla , vilket innebär tallfrihet förindusttivaror utom för en rad tekovaror, vissa skor m.m. samt för vissajordbraksvaror Störste förmånerna ger liksom EG tiU MUL-ländema.EG:s omfattande preferensarrangemang utgör en god bas för att utveckla handelmed u-ländema. artangemang med en rad innebär visserligen nyavUlkor för marknadstiUfrädet under ett antelår men problemet minskar genom den Prop. 1994/95:19 förhandlingslösning viuppnått på tekoorarådet. Vid ett svensktraedleraskap skulle särskilt de raer utvecklade u-ländema i LatmaraerUca och genom EG:s GSP-system ivissa delar få sämre villkor på densvenska raarkiteden. EG:s föresteende revidering av sitt GSP-system kandock komma att innebära vissa positiva förändringar. Vid anslutning tUl EG:sarrangemang med u-ländema kommer vi också att medverka i det saraarbete ochbistånd på gemenskapsmvå som är knutet tUl flertelet av dessa. Ett svenskt övertagande av EG:s handelsavtelkommer att ge svenska företeg sammaexportviUkor som EU-företeg i fredje länder De svenska företegen fårhärigenom störte trygghet och fastere ramar för sitt agerande på dessamarknader Det fdctam att blfr del i den gemensammainre marknaden med fria vamrörelser, harmodserade produkticrav och standarderm.m. kommer att göra det lättare och mer atttaktivt för ickeEU-länder att satsa på den svenska marknaden. På jordbraksområdet kommer i åtojutandeav EG:s preferens-arrangemang och kvoter på ttedjelandsmarknaden. Förmåner somär av speciellt mttesse för svenska exportörer är kvoterna för ost påolika marknader och kvotema för nöticött och margarin på östeuropeiskamarknader anför att Sverigeshandelspolitik tUl stöne delen stemraer väl överens med EG:s men att EG:shandelspolitik är mer raångfasetterad och dess regelsystera raerkomplicerat. EG:s avtelsrelationer jämfört medSveriges redovisas nedan regionvis. EFTA-ländema ter nu emot avEU:s totda export till fredje länder och ster för av totelimportendärifrån. De störte EFTA-ländema hör tillgemenskapens viktigaste enskUda handelspartner För EG:s handelsrelationer med samtiigaEFTA-länder utom gäller EES-avtelet baserat på artiklama238 och 228.3 i . Med Schweizhar EG ett frUiandelsavtel från 1970-telet baserat på artikel 113 i cx;h ett antel bilaterala avtelpå specifika onuåden. Man för dessutom samtel ora bilaterala anangeraangpå ytterligare områden. tillämpar EES-avtelet jämte EFTA-konventionenmot övriga EFTA-länder Tre av dessa kan konuna att bli EU-medlemmar raåste sägas upp vid ett EU-medlemskap i edighet med artikel 130 i anslumingsakten. Vid ett svenskt EU-raedlemskap konuner inte relationema till attnämnvärt förändras eftersom både och kvarster som avtelsslutende parter i EES-avtelet. Relationema till vid ett svenskt EU-medlemskap baseras tills vidare på frihandelsavtelet Schweiz-EG. beror relationens utveckling på vilka arrangemang EG och kan konuna överens om. Såväl EG som har avtel someteblerar frihandel med och med Grödand. EG:s arrangemang är baseratpå artikel 113 i . Länder i centrala och östraEuropa och i f.d. EU:s politik gentemot Centrd- ochÖsteuropa och f.d. Sovjetadonen är avraycket stor betydelse för framtid vad gäller stebUitet och ekonomiskutveckling. EU har ett särskUt ansvar härvidlag som dominerande politisk krafti . För EU var det viktigt att efter de politiska förändringama iCentral- och och Sovjetamonens kollaps skapa nya relationer österatvilka syftar till att främja politisk stebUitet och ekonomisk integration. Med Rilen, Ungem, , , Bulgarienoch blev lösningen att de tidigare ingångna handels- cx;hsamarbetsavtelen ersätts av associationsavtel (Europaavtel) som uttryckligenlägger granden för ett framtida medlemskap i . och Ungem har för övrigtredan idämnat ansökan om medlemskap. Avtelen är s.k. blandade avtel, dvs. haringåtts med såväl EG sora dess medlemssteter som parter på den ena sidan.Avtelen med och Ungem har ratificerats och har ttätt i kraft medan dehandelspolitiska delama i de övriga avtelen har frätt i kraft interimistiskt.En liknande lösning förbereds för Slovedens del och har stellts i utsUct för defre baltiska stetema. Europaavtelen,som i huvudtexterna är mycket lUca men som avviker från varandra vad det gäller bilagor och protokoU, spänner över ettbrett område. De innehåller föratom avsmtt om varahandel kapitel ompolitisk dialog, ekonomiskt samarbete påett antel angivna områden, finansieUt samarbete och bistend bl.a. viadet s.k. Phare-programmet, handel raed tjänster, kultarellt samarbete,arbetskraftens rörlighet och vidare flera avsmttmed anknytning till del ekononuska saraarbetet (eteblermgen av företeg,beteldngar, konkurrensregler, immateriafrätt och approximering av lagar). Dehar följaktiigen artiklama 238 och 235 i Rorafördraget sora rättslig grand.Avsnittet ora varahandel tecker såväl mdustti- sora jordbraksvaror Bettäffandeindusttivaror stedgas att ett frihandelsområde skall upprättes edigt en tidtebell där västsidans avttappmng skersnabbare än östsidans (s.k. asyraraettiska avtel). gälleratt EG:s avvecklmg av mllar och kvoterskall vara genomförd utom för och Rumämendär det är som gäller är raed ett par undanteg(teko, stel) EG-marknaden öppen för indusfrivaror från dessa länder som självaskall avveckla sina mllar och kvoter över en tioårspericxl. EG har beviljatdessa länder bilaterala förmåner för ett stort antel jordbraksprodukter antingen inom ramen för kvoter för "känsliga" produkter eller i form av tallförmåner utenkvantitetiva begränsningar för "mindre känsliga" produkter Tullförmånema avser mestedelsreducerade 34§ tallar, endast i ensteka fall hartallfrihet beviljats. på stelområdet motTjeckien och . 1994/95:19 begränsmngar av tekoimporten från kommer att avskaffassenast (se även avsmttet Handelspolitiska skyddsåtgärder). Förnärvarande diskuteras inora EU ett arbetsprogram för Central- cx;h Östeuropavdket syftar tUl att ytterligare bygga ut samarbetet utöver vad som stedgas iEuropaavtelen. har tUlsanunans med övriga EFTA-ländermgått frihandelsavtel med sanuna länder i Centrd- och som EG,vUka till övervägande delen följerfrUiandelsdelen i EG:s avtel men som i övrigt är betydligt merbegränsade. Med de baltbkastatema slöt EG först enkla handels- och samarbetsavtel baserade på artUdama 113 cx;h 235 i . Förhandlmgar omfrihandelsavtel för mdusttivaror ideddes , och resulterade i undertecknandet av sådana avtelraed Estiand, Lettiand och Liteuen. Avtden, som med undanteg för detraed Estiand är asyraraettiska, beräknas fräda i kraft . EGbeviljar de baltiska stetema GSP-behandling. Man har särskilda teko-arrangemang med och Liteuen menuten kvantitetiva begränsningar. Kontekter om mgående av Europaavtel med debaltiska stetema väntes idedas . ingickunder frihandelsavtel med var och en av de baltiska stetema. Saratidigtslöts bUaterda jordbraksavtel. Fleraremissinstanser, däribland centrabtyrebe ochTeko-industrierrui, fäster mycket stor vUct vid ett bibehållande av frihandehimed de baltiska stetema I relation tUlde övriga forna (OSS-12) utenför har EG valt enannan modeU. godkände mimsterrådet ett mandatatt förhandla ora s.k. Partnerskaps- och saraarbetsavtel (PSA) med OSS12 baserat på artUdama 113 och 235 iRomfördraget. Sanuna grundsfrukdr skulle gälla för alla dessa steter. Avtelen avpassas efter respektive land. Avtelenär orafattende och behandlar bådepolitiskt och ekonomiskt samarbete. Åteganden görs om respekt förmänskliga rättigheter och demokrati. På det handelspolitiska onuådet föreskrivsMGN-behandlmg (mest gynnad nation) och förbud mot specifika kvantitetivabegränsningar. EG begränsar dock tills vidare miporten av vissa stelvaror fråndessa länder och har slutit begränsdngsavtel på teko-området (se även avsdttetHandelspolitiska skyddsåtgärder). ger EG OSS-länderGSP-behandlmg. FrUiandel skall avtelas på sUct. PSA-avtel med Ukrama och undertecknadesi jum 1994, avtel med Kazakslan och Kfrgistan paraferades ochavtel med sanuna år. Förhandlmgar har förts medVitryssland. har slutit handelsavtel raed ,, och som ger dessa länder MGN-behandling (mestgynnad nation). De har dock med undanteg för avtelet raed Vitrysslandännu mte ttätt i kraft. Med har EG ingått ettenkelt handels- och samarbetsavtel med artikel 113 i som grand. MGN-behandling och förbud motspecifika kvantitetiva resttiktioner. ger Albaden GSP-behandlmg. Man harett handels- och samarbetsavtel med raed samma bas. EGbeviljar samma handelsförmåner som fanns i det tidigare preferensavteletmed och beviljar dessutom GSP inom jordbraks- och fiskeområdena. förhandlmgar om ettassociationsavtel med Slovemen håller på att Även genteraot , och tillämpas de gamlaJugoslavien-förmånerna varjämte dessa länder ges samma GSP som Slovemen.EG tiUämpar vissa begränsningar på teko-området genteraot länder i detfa område. Handelsförbud råder i förhåUandetUl och i edighet med sanktionsbeslut av FN:ssäkerhetsråd. Med Albaden harockså ingått ett handels- och samarbetsavtel utan preferenser menlandet bevUjas GSP. Med Slovemen har ingåttett handelsavtol. Handelsförbud råder i förhållande tUl och Montenegro.Sverige beviljar övriga länder i f.d. GSP. Associations- och frihandebavtalmed medelhavsländer EGhar raed txe raedelhavsländer - , och Cypem - slutit associationsavtelbaserade på artikel 238 i . EG beviljar full mllfrihet förmdusttivaror och tallförmåner för vissa jordbraksvaror medan motsidan ännu inte genomfört liberaliseringar i motsvarande grad.Avtelen syftar tUl att upprätte en talludon. För del väntas dettekunna bli verklighet . Samarbete och bistånd är del av avtelen. Alla tteländema har ansökt om EU-medlemskap. övervägs Maltes och Cypernseventaella ansluöimg. har tUlsammans med övriga EFTA-ländermgått frihandelsavtel med som utformats med frUiandelsdelen iEG:s avtd som förebild. Avsikten med detteavtel var att ge EFTA-länder samma konkurrensmöjligheter som EU-länderpå den mrkiska marknaden och geökade möjligheter till tallfrihet för tarkiska prcxlukter på EFTA-marknadema.Sverige ger koncessioner mom ramen för ett bilateralt jordbraksavtel. har inte ingått avtel med Malteoch Cypem. har ett frUiandelsavtel medEG baserat på artUcel 113 i . Frihandelsavtelet är föremålför omförhandling. En rad nya elementplaneras ingå såsom tjänstehandel, fria kapitelrörelser, eteblermgsrätt,immaterialrätt, energi och miljöfrågor Avtelet innehåller en hel delmllförmåner på jordbraksområdet varav vissa inom kvoter EG harutfärdat särskilda förordningar rörande förmånsbehandling vid unport av vissapalestmska produkter från och . Tekmskt ochfinansiellt samarbete inklusive bistend är på olika sätt knutet till EG:sarrangemang raed dessa områden. EFTA-ländemahar mgått frihandelsavtel med . Frihandelsavtelet och bUaterala jordbraksavtel innehåUer koncessioner för jordbraksvaror I en särskild regermgsförordning har ensidigt utsfräckt förmånerna tUl att gälla även unport frånVästbanken och . 1994/95:19 Desvenska importförmånema är lUte omfattande som för . Kännetecknande för EG:s handels- och biståndspolitUc motu-länder är fortfarandeen differentiering i behandlingen av olUca länderområden sammanhängande bl.a. med vissaEU-länders kolodala förflutoa och raed önskemålet att ge vissa länder särskildaförmåner. Det var med fornakolomer som EG upprättade sina försfa avtd, som fick sin utfomining under 1960- och70-falen. Detfa gäUer flertelet MedeUtevs-länder samt de s.k. ACP-ländema, dvs. steter i Afrikasöder om samti och StiUahavsområdet. EG:s handels- och samarbetsavtel raed länder i ochLatinaraerUte kan huvudsakligen hänföras till 1980- och 90-tolen. ACP-ländema har inora ramen försuccessiva Lomékonventioner fått den mest gynnade preferensbehandlingen. i Asienoch LatmaraerUca fårenbart preferensbehandlmg edigt EG:s generella system för toUpreferenser för u-länderSedan Portagal och Spaden blev EU-medlemmar har EU fått en avsevärt högre profil gentemot viUcet bl.a. återspeglasi form av utvidgade GSP-förmåner för Cenfralamerika och fyra av de fattigaste sfatema iSydaraerika. Länder i och Asienhar möjlighet att söka bistånd och förmådiga krediter på projektbasis medan olUca former avriktade förmåner(landramar) är knutaa till Lomékonventionema och Medelhavs-avtelen. Krav på åteganden om attrespektera demokrati och mänskliga rättigheter har blivit ett allt vUctigare element i EU:shandelsförbindelser med u-ländema under90-telet. tUlämpar ett och sammasystera för u-landshandelspreferenser mot och har mte slutit några bilateralahandelspreferensavtel meddenna länderkrels. Gentemot numera närmare 50-telet fattiga (s.k. MUL-länder, minstutvecklade länder, eller LDC, Least Developed Countries) gäller tallfrihet vid iraport tillEG liksom till . Biståndspolitiken behandlas utförligare i avsnitt 27. innebär dels tallfrihet på helaindusttivaraområdet i EG dels bistånd uiombUaterala länderramar, i kombmation med speciella stödformer förjordbraksprodukter och gravproduktion (STABEX respektiveSYSMIN-programmen). Vidare mnehåller konventionen tallförmåner frånEG:s sida för ett betydande antel jordbraksprodukter, ibland tallfrihet.Gemensanuna anslag för forskning och tekmskt samarbete mgår Ikonventionen inkluderas en rad områden för samarbete och bistend såsomfiske, energi, tarism, kultarella och sociala frågor 351 Avtel med handelspreferenser Prop. 1994/95:19 saknas. EG har i stort sett identiskahandels- och samarbetsavtd med de tte Maghrebstatema - , ochTunisien - innehållande ensidiga handelspreferenser för såvälindusfri- som jordbraksvaror. Avtden baseras på artiklama 113 och 235 iRomfördraget. Med i förste hand och TUmsien pågår förhandlingar om attersatte samarbetsavtden med frihandelsavtel. EventaeUtkommer härvid särskUda regler att gäUa för teko och jordbruk. EU har slutitavtd med Mashreqstatema - , , och - med i stortsett lika förmådiga EG-preferenser som i Maghrebavfalen. Sverigebeviljar dessa länder GSP. Avtol med handelspreferenser saknas. EG:ssamarbetsavtol raed Yemen (x:h de sex arabiska Gulfstaterruis samarbetsråd,() respektive är baserade påartiklama 113 och 235 i . De innehåller inga handelspreferenserutan har karaktären av övergripande samarbetsavtol. De försto stegen iförhandlingar om frihandelsavtd med GCC togs . Efter ettlängre uppehåll görs försök att återappte förhandlingama. EG beviljar dessaländer GSP-behandlmg. ger dessa länder GSP. Avtd med handelspreferensersaknas. EG har en rad samarbetsavtel medstater i , i regel med artiklama 113 och 235 i som grund. De äldste avtelen gäller och Sri Länka. Vidare har EG senare samarbetsavtel raed , , , , och ASEAN-ländema. Avtelet raed Sri Länka ersattes med ett nytt . Avtelen innehåller inga preferenser men EG ger GSP-behandlmg. Inga finansiella protokoll är knutaa till avtelen men kommissionen ger bistend på projektbasis. EG har en rad bUaterala avtel med dessa länder om handel raed jordbraksvaror EG har på samma sätt mgått avtd med ett stort anfal länder i Latin , i regel raed artiklama 113 och 235 i sora grand. I denna kategori mgår: Andinska pakten,, BrasUien, ChUe, ländema i Cenfralamerika, , samt Uraguay. Alla dessa avtel har karaktären av övergripande samarbetsavtel utan handels preferenser EG ger dock GSP-behandlmg tiU de fattiga ländema på särskilt förmådiga villkor Vidare kan dessa steter söka bistånd för tekmska utvecklingsprojekt och jointventares. EG:s lekobegränsningar gällerfiamför aUt länder i denna gmpp. 1994/95:19 Restriktionema avvecklassuccessivt fiiam tUl . Gentemot tUlänqiar EG tUls vidare autonoma importkvoter även förvissa skor, handskar,leksaker, glas- och porslinsvaror och radiomottagare. Dessutom följsimportatvecklingen av vissa kemiska prcxlukter, vissa livsmedelsindustrivaror, cyklar,speUcort, borstar m.m. genom importlicenser som dcx:k bevUjas automatiskt. Om anslutstill /WTO kommerdetto att påverka den fortsatta tillänniiigen (se vidare under Handelspolitiska skyddsåtgärder). Det är länder i Latinamerikacx:h som är säiskUt utsatfa för antidumpningstullar i EG (se häiom nedan i avsmtt 23.3.2om handelspolitiska skyddsåtgärder). bevUjar dessa länder GSP.Avtd med handelspreferenser saknas. tillänq>ar inga begränsningar eUerantidunningsåtgärder. Varorfiån länder i dessa områden kan därför i vissa feU konuna att möte sämrevillkor för sitt tUlträde tiU svenska marknaden efter ett svenskt EU-medlemskap. EG:s planeraderevision av sitt GSP-system kan möjligenkomma att innebära vissa uppmjukningar. Både EG (x;h har avvecklat hittUlsvaranderestriktioner för handeloch investeringar. Principbeslut har fattats i EG om att tillämpa GSP-ttUlfirihet fr.o.m. . , , , , Endast GATT-reglema styr EG:s handelspolitiska relationermed dessa länder.EU har emellertid gjort vissa s.k. "Gemensamma deklarationer" tUlsammans med , (x:hJapan där man anger vissa målsättningar och ger en formeU ram för handelspolitiska kontakter påolika nivåer EG hardessutom infört vissa specidarrangemang på jordbruksområdet. I samband med undertecknandet avresdtoten fi±i Umguayrundan och beslutet att bilcfaden nya världshandelsorganisationen, , ,träffade och EG ett avtol som utvidgartidigare bUaterda överenskommelser på upphandlmgs- området. Det innebär i korthet en bdansering av de båda ländemas marknadstillfräde. ökar omfattningen av upphandlande enheter på det regionda områdetoch inkluderar upphandling av vissa hamnar cx:h flygplatser samtupphandling inom elsektorn för varor, tjänster och byggentreprenader.EG öppnar i sin tur upphandling på det regionda och lokda planetgentemot (dcxik endast för varor) samt för hamnar. De amerUcanskaåtogandena binds delvis i WTO-avtdet om offentiig upphandling ochkommer de andra avtdspartema tUl del om dessa gör motsvarandeåteganden. Ancfra delar gäUer endast i förhåUande tUl EU-länder.Förhandlmgar fbrtsäöEr bilaterdt. Bristen på samförstånd 353 bl.a. om telekommunikationssektom har tidigare lett tiU beslut om 23Riksdagen 1994/95. 1 saml Nr 19. begränsade handelspolitiskasttidsåtgärder mellan och EG. Prop.1994/95:19 Som avtdspart tUl avtdet om offentiig upphancUmg iWTO får tillgång tUl de av multUaterdiserade åtogandena.Sverige får däremot inte automatiskttUlgång till övriga delar av åtoganden. har dock indikerat attde länder som gör motsvarande åtoganden som EG i förhållande tUl fårtUlgång tUl samdiga delar av avtdet. En EU-anslutnmg skdle däremot automatisktge tillgång tUl samtiiga delar av åtogandena . EG cx;h slötvåren 1992 ett avtd som begränsar europeiskt stöd tiU det europeiska flygkonsortiet Afrbus och reglerar det amerUcanska indfrektestödet tiU flygindustri. Avtdet omfettar endast stora flygplan (mer än100 passagerare). Den svenska produktionen på flygindustriområdetomfettar små cx:h medelstora flygplan samt delar tUl motorer varför detbUaterda avtdet mellan och inte får dfrekto konsekvenser för vidett EU-medlemskap. cx;h EGtvistar tUlbaka om den europeiska audiovisuella sektom. Detstora probleraet ligger i att EG begränsar amerikanskttiUfräde tUl den europeiska marknaden främst genom det s.k. Broadcastingdfrektivet (89/552/EEG), sorareserverar en viss procentsats avmedlemsländemas sändningstid för EG-prcxJucerade program. EU står påUSA:s "priority watch Ibt" för sanktioner edigt den s.k. section 301i den amerikanska handelslagen med adedning av detto direktiv. Hot om åtgärderkan aktuahseras genom att mgen uppgörelse nåddes i Uraguayrandan för denaudiovisuella sektom. Tvisten har dock också rört EG:s subventioner till sinaudiovisuella sektor, som anser är handelsstörande. konuner soraEU-medlera att omfettes av eventaella amerikanska sanktioner mot EU på detteoraråde. EG har ert stortantd antidumpningsåtgärder i kraft, framför allt mot . av varavärdetav handel som berörs av EG:s antidumpningsåtgärder är produkter med urspmng iJapan, främst högteknologi. kommer att omfatfas av dessa. EG har förnärvarande ett exportbegränsningsarrangemang (\bluntary ExportRestraint, VER) i kraft mot , nämligen bettäffande gaffel-tmckar. Uraguayrundansresultet innebär förbud mot att mföra nya sådana s.k. gråzonsåtgärder cx;havveckling mom av åtgärder i kraft. EG får dock bibehålla sitt särskUdaartangemang på bilområdet. innebär attJapan åtegit sig att övervaka exporten av personbUar till mvåer baserade på prognoser förmarknadsutvecklingen. Konsultetioner imder året gör det möjligt att görajusteringar för att te hänsyn tUl förändrmgari den fiUctiska marknadsutvecklmgen. Arrangenttenget, som löper ut år1999, skall mte förlängas. kommer som EU-medlera att orafattes avarrangemanget för japanska bilar men, i lUchet med och , attförbli en öppen marknad. En protokollsanteckning härom har gjorts iförhandlingskonferensens protokoll. EG harambitiösa program för exportfrämjande cx;h industriellt samarbete med ,som mgår som en del i gemenskapens handelspolitik gentemot . 23.3.2 HandelspoBtiskaskyddsåtgärder Prop.1994/95:19 Kvamitativa begränsningar avimport och export; licensövervakning I och med att den inre marknadengenomförts och som en konsekvens av Uraguayrandan antog EG en nygemensam imporfregun mot fredje land som innebär en betydande förenkling ochliberalisering (förorddngar (EG) m 517, 518, 519/94). Alla kvarvarande nationellakvoter (över 4 000) har i och med detta avskaffats (vissa temporära undantoggörs för Spaden CKh Portugd). Huvudregehi är att aU import är fri frånkvantitotiva begränsmngar. Från huvudregeto finns vissa undantog. Dessa gällerteko-produkter från en rad och östiänder, vissa stelvaror frånöstiänder samt skor, handskar, glas- och porslinsvaror, radiomottagare ochleksaker från . De sistnämnda är autonomaimportbegränsningar. På exportsidan gäUer fortfarande en äldre förordmng(EEG) nr 2603/69 som innebär att några gemenskapskvoter inte förekommerMedlemsländema har viss ftihet att uppräfdiåUa nationella exportresfriktionergentemot ttedje land för oljeprodukter och järnskrot. I anslutning tUlarbetet med den nya imporfregimen vUle vissa medlemsländer förstärkamöjlighetema att vidte nya skyddsåtgärder av olUcaslag. Dessa länder hade viss framgång i fråga om reglema för antidumpningsåtgärdermen inte befräffande kvantitetiva begränsmngar. I skyddsklausuleraa iförordmngama ovan gäller att komimssionen, på imtiativ av ett medlemsland ellerpå eget mitiativ, kan undersöka utvecklmgen av viss import/export och beslufaom eventaella gemenskapsåtgärder - i undanfagsfall temporära nationellaåtgärder En medlemsstet kan begära att rådet prövar ett kommissionsbeslut.Rådet beslutar med kvalificerad majoritet.Finns inte något rådsbeslut upphävs kommissionensbeslut. Samma förorddngar ger också rätt tUl åtgärder tUl skydd för hälsa, liv,säkerhet etc. {ordre public). Reglema kommer att ses över som en följd avUraguayrandan. Det handlar då bl.a. om gUtighetstider och åtgärder i brådskandefall. Depreferensavtel EG ingått innehåller föreskrifter som gör det möjligt för EG attvidte begränsningsåtgärder edigt särskUda prcx;edurer Omkrmg avEU:s totola import av textilier och av importen av kläder kommer frånandra medlemsländer av tekoimporten från ttedje land beräknas vara undernågon form av begränsning.