prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — UtrikespolitiskaInstitutet, anslag 15 579 000 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse, reservationsanslag 5 248 OCX) Samarbete med ländema i Central- och ,reservationsanslag 855 999 000* Täckande aveventuella förluster i anledning av statligagarantier till länder i Central- och ,förslagsanslag 1 000* Avsättning förförlustrisker vad avser garantier förfinansiellt stöd och exportkreditgarantier, reservationsanslag 360 000 000* Summakr 23 944 183 000 Prop.1994/95:100 Bilaga 4 Gemensam säkerhet ochglobal solidaritet............. 4 Enfri handel.................................................... 7 i ............................................... ...... 8 engagemang iNorden och 11 samlade bidragtili FN............................ ..... 12 Budgetförslaget............................................... ..... 13 Nordisktsamarbete............................. ..... 20 Utredningarm.m................................. ..... 20 Officiellabesök................................... ..... 20 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet 21 Bidrag till vissa intemationellaorganisationer... 23 Förenta nationema............................. 25 ()................................................ 30 Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA) 31 Organisationer för internationellhandel och råvaru samarbete m.m...................................... ..... 32 Internationellråvarulagring................... ..... 34 Övrigaintemationella organisationer m.m. ..... 34 Fredsbevarandeverksamhet.................. ..... 35 Organisationenför säkerhet och samarbete i ()................................................ 36 Den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken Internationellt utvecklingssamarbete.... 38 Regeringens politik............................................ 38 Utvecklingssamarbete i enföränderlig värld........... 38 Ensammanhållen utvecklingspolitik för solidaritet, säkerhetoch demokrati........................... 38 Utvecklingeni världen - framsteg men ökande orättvisor 41 Mäl och medel i detsvenska utvecklingssamarbetet 42 Huvudmåletoch de biståndspoUtiska målen - de fattigas räUtill utveckling................................... ..... 42 Medeli kampen mot fattigdomen............... ..... 43 Minskade resurser och ökad koncentration...... Mottagarens ansvar och givarens roll.............. Det svenska samhället i utvecklingssamarbetet De viktigadelfrågorna - biståndets roll......................... Mänskliga rättigheter, demokrati och en fungerande stat... Satsningar på mänskliga resurser: hälsa och utbildning Jämställdhet som mål och medel...................... Stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnader Stöd till jordbruk, infrastruktur och näringsliv... Sysselsättning och sociala skyddsnät.............. Bistånd för gemensam säkerhet....................... En hållbar utveckling......................................... Effektivitetoch organisation inom utvecklingssamarbetet Organisationen av den svenska biståndsförvaltningen EU:s intemationella utvecklingssamarbete....... Globalt samarbete genom multilaterala institutioner Biståndets anpassning till hållbar utveckling.... Utvidgade insatser för demokratisk uppbyggnad av utvecklingssamarbete (KAU) Demokrati och fria val....................................... WHO-anknuten högskola för medicinsk teknisk förvalt ning till ................................................... Övrigt utrednings- och analysarbete................ 45 45 46 47 48 48 50 51 52 54 56 56 58 59 60 60 61 63 6567 67 68 69 71 Prop.1994/95:100 Bilaga 4 Bidrag till intemationella biståndsprogram........ FN:s ekonomiska och sociala verksamhet......... Övrigt multilateralt samarbete.......................... Utvecklingssamarbete genom den nya myndigheten Bistånd till demokrati, mänskliga rättigheter och konflikt lösning.............................................................. Tekniskt samarbete och kapacitetsutveckling... Katastrof- och flyktingbistånd samt stöd till återuppbygg nad m.m............................................................ Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisa tioner................................................................ Stöd till ekonomiska refomier och skuldlättnad. Krediter för utveckling....................................... Kostnader för fältpersonal................................ 135 138 140 142 c 2.11 Information. Den nya myndigheten ochStyrelsen för u-landsutbildning i ()...................... 144 Bidrag till EG:sgemensamma bistånd.......... 150 Utredningar m.m.................................... ... 155 Gäststipendie- ochutbytesverksamhet genom Stiftelsen Övriga insatser...................................... ... 156 1994/95:100 Bilaga 4 D. Infonnation om i utlandetm.m. Övriginformation om i utlandet E. Utrikeshandel och exportfrämjande..... .... 162 Exportfrämjande verksamhet................. 169 , täckande av vissautgifter för skade ersättningar.......................................... .... 171 Krigsmaterielinspektionen...................... .... 176 Europainformation m.m......................... .... 178 Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning avseende exportav fartyg m.m.............................. .... 180 Ersättningför extra kostnader för förmånlig kreditgivning till ........................................... .... 181 Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor Utredningaroch andra insatser på det utrikespolitiska Information och studier omsäkerhetspolitik och fredsfräm jande utveckling..................................... 183 Bidragtill intemationella fredsforsknings institut ()...................................... 184 Forskningtill stöd för nedrustning och internationell Forskningsverksamhetav särskild utrikes- och säkerhets politisk betydelse................................... 187 Samarbete med Central-ochÖsteuropa 189 Prop. Samarbete med ländema i Central-och 189 Bilaga 4 Täckande av eventuella föriuster i anledning av statliga garantier till länder i ... 189 Avsättning för förlustriskervad avser garantier för finan siellt stöd och exportkreditgarantier................ 190 Bilaga 4.1 samlade bidrag till FN..................... 191 Bilaga 4.2 Förteckning överSveriges utlandsmyndigheter samt ac krediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadö rerna per den .......................... 195 Bilaga 4.3 Deltagande med .svenskpersonal i FN:s fredsbevarande operationer, FN:s och sanktion.sävervakning. långtidsmissioner m.m. per ............................................................... 198 gotab 47522, 1994 Bilaga 5 till budgetpropositionen 1995 Försvarsdepartementet 1994/95:100 (fjärde huvudtiteln) g TiUgrand för denna proposition Ugger 1992 ärs totalforsvarsbeslut, 1992 årsstobiUseringsproposition samt de besparingsmål som anges i propositionen omvissa ekononusk-poUtiska åtgärder, m.m. (prop. 1994/95:25). Den i 1992 årstotalförsvarsbeslut beslutode inriktningen skaU därvid i aUt väsentUgt följas. Den intemationella utvecklingen befäster de i FB 92redovisade och for svenskt vidkommande gynnsamma säkerhets- ochfSrsvarspoUtiska fömtsättningama. Likväl finns osäkerheter rörandeförhållandena på lång sUct. Arbetet med att förbereda nästo långsiktigatotalförsvarsbeslut är därför av stor vUct. ekonomisk-poUtiska situation är sådan attdet måste anses nödvändigt att se över de finansiella föratsättningama för denåterstoende delen av försvarsbeslutsperioden. Det är också regeringensbedömning att den säkerhetspoUtiska situationen medger reduceringar avförsvarsanslagen. Vid utformningen av de besparingsåtgärder som redovisas ipropositionen har utgångspunkten varit att så långt möjUgt undvUca åtgärder sommverkar på den långsiktiga handlingsfriheten. Således redovisas i denna propositionbesparingsåtgärdemas inverkan och storlek för /96 inom de olikaUttera som ingår i Försvarsdepartementets verksamhetsområde. Däremot, för att inteföregripa det kommande totalförsvarsbeslutet, anger regeringen för budgetåren1997 och 1998 enbart om&ttningen i stort av besparingsåtgärdema. Ett genereUt besparingskrav åläggs myndighetemainom Försvarsdepartementets område. Vidare föreslås vissa rationaUseringsåtgärder.En reducering av kraven på närtida beredskap, liksom senareläggning av vissmaterielanskafFiiing, har befunnits vara motiverad. 1 1994/95. Nr /OO. Kraven på svenskt deltagande i intemationeUtkonfliktförebyggande Prop. 1994/95:100 samarbete mom hela det poUtiska, ekonomiska och miUtära fältet Bilaga 5 kvarstår. MultinationeUkrishantering och intemationella iiedsfrämjande samt humanitära insatser fären allt viktigare roU. Förmågan att medverka vid sådana msatser är därförviktig. Merparten av besparingar inom Försvardepartementetsområde föreslås bU genomförda inom det miUtära försvaret. Besparingama föreslåsså långt möjUgt ske som en genereU besparing mom verksamheten. Häratöver kan,mot bakgrand av nuvarande säkerhetspoUtiska läge, kraven på insatsberedskap ochkrigsdugUghet temporärt medges nedgå. Vidare minskas ambitionema något avseendekrigsorganisationens materiella fömyelse. Inom materielområdet kommer senareläggningar eUerreduceringar att göras för vissa byggnationsobjekt samt vissa materielprojekt,såsom pansarskott, mörkerriktmedel för , modifiering avrobot 70 samt spaningskapsel till JAS. GmndutbUdningen av vämpUktiga föramfibieförband och områdesbundna KA-förband vid marinkommandogenomförs ej efter . Regeringen är därutöver inte beredd attmedge några besparingar mom verksamhetsområdet . På det civila försvarets område föreslår regeringenatt särskild uppmärksamhet ska ägnas åt sådana åtgärder som långsUctigt stärkerförmågan att motstå krigstida stömingar i elförsörjning, telekommunikationeroch ADB-system. En nännare analys av de hot som bör dimensioneraberedskapsåtgärdema skaU genomföras. I propositionen redovisas oUka förslag för attförfoättra statsmakternas styming av det civila försvaret. a. föreslås, attplaneringen koncentreras på de verksamheter som är särskUt väsentUga församhäUet i krig. Regeringen föreslår vidare att ambitionen föruppföljning och utvärdering ytterUgare höjs. Detta bör främst åstadkommas genomatt Överstyrelsens för civU beredskap uppgifter på området tydUggörs. Förberedelsema inför ett nytt långsiktigttotalförsvarsbeslut pågår. Regeringens avsikt är att beslutet bereds och &ttas i två etapper. Den första etappen bör om&tta statsmakternas ställningstagande tiU säkerhetspoUtiken, målen för totalförsvaret, vissa övergripande principiella frågor om totalförsvarets utformning samt ekonomin. Den andra etappen bör om&tta ställningstaganden tiU den kvantitativa och kvaUtativa inriktningen av det miUtära försvarets krigsorganisation, det miUtära försvarets gmndorganisation i hred samt den kvantitativa och kvaUtativa inriktningen av det civUa försvarets verksamhet i krig och fred. 1 Utgångspunkter och inriktning Prop. 1.1 Det säkerhetspolitiska läget Idetta avsnitt redovisas vissa utgångspunkter rörande den intemationellasäkerhetspoUtiska utvecklingen med bäring på totalförsvaret under de närmasteåren. Regeringen avser att återkomma med en mer utförUg och långsUctigbedömning i samband med nästa totalförsvarsbeslut. Den säkerhetspoUtiska miljön i och iSveriges närområde har från svenska utgångspunkter stabiliserats ytterUgarejämfört med då det nu gäUande totalförsvarsbeslutet &ttades . Bl.a.har förhandlingama om återdragande av de ryska tmppema från de baltiska statemaslutförts och trupperna har återvänt tUl . Vidare har underhösten såväl som med foUcomröstningar bekräftat sitt respektiveuiträde som medlem i Europeiska Unionen (EU) . Nästan av kaUt krig meUan öst ochväst med permanent miUtär uppladdning på ömse sidor om järnridån har upphört.Sovjetunionen har sönderfeUit i ett stort antal stater med varierande mresäkerhet. Huvudarvtagaren har förbUvit en kämvapen-supermakt menkommer i övrigt endast att spela en regional stormaktsroU. Kännetecknande för den säkerhetspoUtiskautvecldingen i de närmaste årens perspektiv är således, trots instabiUteten istora delar av östra , de gynnsamma förändringarna i vårt närområde.Utvecklingen i ett längre tidsperspektiv är svårfönitsägbar. Säkerhet måste nu sökas i en dynamisk processsnarare än i ett statiskt tillstånd. Det kaUa krigets säkerhetspoUtiskabegreppsbUdning, som väsentUgen utgick från miUtära styrkevärderingar, måsteförändras och vidgas. E>et tidigare dominerande hotperspektivet somgrundades på storkrigsscenarier saknar aktuaUtet i dagens . I ställetriktas uppmärksamheten mer mot de risker som sammanhänger med uppdämdahistoriska, etniska och reUgiösa spänningar fiämst inom . Det fortsatta kriget i det tidigare harmedfört en ökad insUct om &ran av att underskatta sprängkraften i sådanakonflikter. De mer långsUctiga efiektema kan äimu inte överbUckas. I långt större utsträckrung än tidigare kretsar därmed de Prop. 1994/95:100 säkerhetspoUtiska ansträngningama iEuropa kring konfliktförebyggande BUaga 5 samarbete inom hela det poUtiska,ekononuska och miUtära faltet. Inom det militära området fär multinationeUkrishantering och fredsfrämjande insatser en aUt viktigare roU. En ny världsordning, byggd på gemensamma foUcrättsUgaprinciper, är ett långsUctigt mål för världssamfundet. kvarstårsvårighetema att leva upp tiU föresatserna, både vad gäUer att förebyggakonflikter och att ingripa vid flagranta brott mot intemationeU rätt ochmänskUga rättigheter. Ett ökat samförstånd meUan och efterdet slut har medfört nya poUtiska möjUgheter. Även omsamförståndet skuUe bestå, är detta dock i sig otillräckUgt för att ge FN reeUamöjUgheter tiU kraftfiiUt och effektivt agerande. Mycket talar för attefterfrågan på intemationeU konflUcthantering kommer att förbU hög under långtid. Det poUtiska och resursmässiga stödet till FN för dess mtemationeUakonflUctförebyggande, fredsfrämjande och humanitära msatser förbUr därmed avcentral betydelse. - Organisationen för säkerhet och samarbete iEuropa (tidigare ESK) - om&ttar alla stater i och decentralasiatiska ländema från det tidigare samt och Kanada.Som ett regionalt säkerhetsorgan utgör ett huvudelement i formandet av enny europeisk säkerhetsarkitektur. Det breda deltagandet erbjuder unikakontaktmöjUgheter mellan aUa stater i vår del av världen men gör samtidigtbeslutsfettandet tungrott. säkerhetspoUtiska betydelse har främst legatpå det allmänpoUtiska, förtroendeskapande och konflUctförebyggande planet. De västiiga samarbetsorganisationema har under desenaste årens förändringar uppvisat en betydande flexibUitet. Existerandesamarbete har genom successiva beslut vidareutvecklats och anpassats tiU nya ramaroch uppgifter. EU fär en utvidgad säkerhetspoUtisk betydelse somcentralt mstiument för att utsbäcka det västeuropeiska samarbetet östemt. NATO har utgjort och utgör aUtjämt ett vUctigtbidrag till stabUiteten i och en manifestation av den ti:ansatlantiskalänk som är ett viktigt inslag i den europeiska säkerheten. Denna roU ochdärmed det nordamerikanska engagemanget i är fortsatt vUctigt även undernya fömtsättiiingar. NATO har vidgat sin poUtiska roU, vUket Ulustiierassåväl av NACC () som PFP-initiativet (Partnerskap för fred). Initiativen utgör tydUga tecken på NATO:s sOävan att aktivt bidra 4 tiU att skapa gynnsamma fömtsättningar för firamtida aUeuropeisk Prop.1994/95:100 säkerhet. Den transatlantiska relationen mellan och deeuropeiska NATO-statema före&Uer att successivt utvecklas mot ett merjämbördigt parmerskap. ser positivt pä att de europeiskaNATO-medlemmama inom Västeuropeiska unionen (VEU) påtar sig en större roU inomalliansen. VEU:s potentiella betydelse som brygga mellan EU och NATO samt sombärare av en eventueU framtida gemensam försvarspoUtik inom EU blir därmedtydUgare. Utvecklingen i det tidigare , och inteminst i , präglas aUtjämt av betydande poUtisk instabUitet och storaekonomiska problem. Den ekonomiska nedgången har bUvit både djup och utdragen.Även om framsteg på vägen mot upprättandet av en fungerande marknadsekonomi hargjorts, torde en märkbar tillväxt inte kunna väntas förrän om tidigast ett parår. Den ekonomiska utvecklingen tyngs även av mUjöförstöring, försämradfoUchälsa, betydande kriminaUtet och poUtisk osäkerhet. En ny rysk miUtärdoktrin har formulerats iövergripande termer. De långsiktiga målen för krigsmaktens utveckling pekar moten firamtida styrkestruktur om&ttande ungefar en och en halv mUjon man.Käman avses utgöras av strategiskt rörUga styrkor med hög kvaUtet. Målet synesvara att den nya strukturen skaU vara införd . Den ryska kämvapenstrategiska utvecklingen befästerbedömningen att , med angränsande havs- (Kh landområden, från ryskhorisont re&tivt sett kommer att öka i strategisk betydelse. Kolaområdetförblir därmed ett dominerande inslag i det nordiska områdets säkerhetspoUtiskasituation. Även torde i det nya läget iEuropa vara av miUtärstrategisk betydelse för . Området representerar nu gränszon mot EU-statema i väst. Petersburgsområdet har fått ökad betydelse inte minst som endautskeppningsväg till fiån själva . Inom större delen av Oberoende staters samväldefirms en tendens till närmare samarbete. Drivkraftema är främstekonomiska. Intressemotsättningar mellan medlemsstatema gör dock den fortsattautvecklingen mycket svårbedömd. IDe baltiska statemas självständighet harsuccessivt konsoUderats. För dessa stater har samhörigheten med Västeuropamycket stor säkerhetspoUtisk betydelse. En förstärkning av förmågan att hävdaden territoriella kontroUen och integriteten i fired framstår som central. De nordiska ländemas säkerhetspoUtik präglas bådeav kontinuitet Prop. 1994/95:100 och av förändring. och Finlandbetonar den bestående karaktären 5 av de ryska strategiska intressenai norra och vidmakthåller bl.a. därför en i huvudsak oförändrad satsningpå försvaret. har genomfört en omläggning avsin säkerhetspoUtik. Detta bekräftas av EU-medlemskapet. Norsk säkerhetspoUtUc baseras liksom tidigare påden transatlantiska länken till inom NATO. finns en ambition attutveckla de direkta säkerhetspoUtiska banden med övriga . I en situation där tidigare miUtära hot heltförsvunnit har den danska säkerhetspoUtUcen i ökande grad mriktats mot attfortsatt föra in i ett multinationeUt miUtärpoUtiskt samarbete. Enuttalad satsning på förmåga att deltaga i intemationella operationer är därviden vUctig del. Den förändrade internationella situationen efterdet slut har möjUggjort långtgående överenskommelser ommstningskontroU vad avser såväl kärnvapen (x;h kemiska vapen som konventionellavapensystem. Kämvapenfrågoma har dcKk haften relativt undanskymd roU. Inte desto mindre kvarstår kämvapendimensionen somett fundamentalt element i den säkerhetspoUtiska mUjön. Inom de erkändakämvapenmaktema och då i synnerhet i och sker om&ttandekvantitativa reduktioner och kvaUtativa förbättringar av kämvapenarsenalema.Det finns inget som pekar mot att någon av dessa stater under överskådUg tid ärberedd att helt avstå från kärnvapen. Spridning av massförstörelsevapen utgör enkälla tiU påtagUg oro. Ett betydande antal länder har förmåga att sätta sammankärnvapen liksom att utveckla vapenbärare med medellång räckvidd. Mycket talarför att förhandlingar om förlängning av icke-spridningsavtalet kommeratt bU kompUcerade. Avtalet om konventionella miUtära styrkor i (CFE) har varit i kraft under . Genom sina om&ttandeåtaganden både vad gäUer öppenhet och begränsning av tung krigsmateriel haravtalet fortsatt stor betydelse för den säkerhetspoUtiska situationen i . Samman&ttningsvis befästs de i 1992 årstotalförsvarsbeslut redovisade gynnsamma fömtsättningama i vårt närområde under återstoden av försvarsbeslutsperioden. Till detta skaU läggas att enUgt beslut inträder som medlem i EU och dänned deltar i EU:s gemensamma utrikes- cx;h säkerhetspohtiska samarbete. För innebär ett medlemskap i en nettofördel, ett 6 Med hänvisning tiU det anförda bör desäkerhetspoUtiska mål och Prop. 1994/95:100 uppgifter som &ststäUdes i1992 års totalförsvarsbeslut Ugga &st (med Bilaga 5 de kompletterandepreciseringar som framgår av prop. 1993/94:100, bU. 5, bet. 1993/94 FöU9, rskr.1993/94:295). Den beskrivna säkerhetspoUtiska utvecklingeninnebär emeUertid att det är möjUgt att göra vissa avsteg från nu gällandeoperativa krav pä förmåga och msatsberedskap. Konferensenom säkerhet CKh samabete (ESK) inledde sitt arfoete i . Denom&ttar alla stater i och det tidigare samt ochKanada. TiU änmen som foehandlas inom ESK-processen hör säkerhetsfrågor avmiUtär (x;h poUtisk art. Konferensen har ändrat namn tiU Organisationen försäkerhet och samarbete i (). Som en följd härav bör 1 § i lagen(1992:1153) om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands ändras, se bUagaS.l. /96 genomförs en del av de återstående besparingsåtgärder om 600mUjoner kronor med aiUedning av statsmaktemas beslut enligt 1992 ärsstabiliseringsproposition (prop.l992/93:50, bU.2). Besparingsåtgärdema berörfrämst Försvarsmakten, och motsvarar cirka 300 nuljoner kronor under detförlängda /96. StafoUiseringspropositionens besparingsåtgärdergenomförs slutUgt . Inom Försvarsdepartementets verksamhetsområdegenomförs /96 ytterUgare besparingsåtgärder. Målet är enUgtregeringens proposition 1994/95:25 Vissa ekonomisk-poUtiska åtgärder m.m. attminska försvarsutgiftema med 2 mUjarder kronor t.o.m. och - omdet säkerhetspoUtiska läget tillåter det -ytterUgare minst 2 mUjarder kronort.o.m. har godkänt inriktningen och om&ttningenav denna besparing (bet.l994/95:FiUl). De förslag till besparingar i enUghet medproposition 1994/95:25 Vissa ekonomisk-poUtiska åtgärder m.m. som regeringen nuföreslår för verksamheterna under Försvarsdepartementet baseras på de genereUa duektivsom regeringen beslutat om. För /96 minskas de berördaans&gen med sammanlagt 1 950 mUjoner kronor. För en tolvmånadersperiod blirfoesparingen 1 300 mUjoner kronor. Ett allmänt effektivitetshöjande krav på -inom delar av verksamhetsområdet - har stäUts på myndighetemasförvaltiiingskosbiader. Därutöver kommer vissa strukturrationaUseringar attgenomföras. SlutUgen kommer minskningar att genomföras av verksamheten för attuppfyUa besparingsåtagandet. TabeU1: Sammanställning över foesparingar inom Qärde huvudtiteln Budgetår 1995/96 (12 mån) 1 950 <' *' Varav 300 mUjoner kronor avser statsmaktemas beslut enUgt 1992 årsstafoUiseringsproposition. De besparingsåtgärder som föreslås i propositionenkommer på samma sätt, som när det gäUer verksamheter som tidigare avvecklats,att föranleda sådana åtgärder att berörd personal ges stöd och råd för att sökaoch erhålla nytt arbete. I detta sammanhang är det viktigt attjämstäUdhetsaspekten beaktas. I det förs&g som regeringen nu föreläggerriksdagen får det civila försvaret bära en proportioneUt sett mindre del avbesparingama än det militära försvaret. 1994/95:100 BUaga 5 1994/95:100 1.4 Sammanfattning av budgetförslaget och anslagsstruktur Bilaga 5 TabeU: SammanstäUning över A. FärevBremaktan m.m G. övrig verksamhet 1) Motsvarar tidigare anslag inom littera B till E samt F1, , och del av F 7, K2, och Kl 3. Motsvarar tidigare enslag inom littera F; F2, F4, F6, samtK 9. 3) Motsvarar tidigare anslag inom littere G samt del ev anslaget K 2. 4) Motsvarar tidigare anslaginom littera H; H 1, H 2, H3, och H4. S) Motsvarar det tidigare enslaget I 1. och del av K 13. 6) Motsvarar tidigare anslag inom littera J. 7) Motsvarar tidigare anslag inom littera K exklusive K 9,, och del av K 2, K 13. Motsvarar även F 5, H 7 och del av F 7, H 5 samt H 6. 8) Anslagsmedel enligtregleringsbrev 1994. Förändringari anslagsstrukturen medför att beloppen i kolumnerna "Anvisat1994/95" och "Förs&g 1995/96 juU 95 -juni 96" inte är heltjämförbara. I samband med att myndigheten inrättas den1 juU 1995 och att myndighetema och Vapenfnstyrelsen avvecklasmåste anslagsstrukturen förändras inom De nuvarande ans&gen på statsbudgeten B 4. Prop.1994/95:100 och D 5. Vapenfristyrelsen utgår och ett nytt ansUg BUaga5