prop · GH03148 · 1994-01-01 00:00:00 — Såsom vi anfört i avsnitt 9 medför inte heller den förlängda rätten till ledighet att socialtjänstlagens principer för bistånd kan frångås. Den som väljer att inte förvärvsarbeta från barnets födelse får alltså inte automatiskt rätt till kompletterande socialbidrag om inkomsterna blir Föräldrarna svarar för underhåll åt barnet efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. När föräldrarnas underhållsskyldighet bestäms skall hänsyn tas till barnets egna inkomster och tillgångar samt till barnets sociala förmåner (7 kap. 1 § FB). En förälder skall fullgöra sin underhållsskyldighet genom att betala under- hållsbidrag till barnet, om föräldern inte har vårdnaden om barnet och inte heller varaktigt bor tillsammans med barnet eller har vårdnaden om barnet gemensamt med den andra föräldern men barnet varaktigt bor tillsammans med endast den andra föräldern (7 kap. 2 § FB). När underhållsbidrag bestäms får den bidragsskyldige förbehålla sig ett belopp för eget eller annans underhåll (7 kap. 3 § FB). Bidragsförskott betalas till barn som inte bor tillsammans med båda sina föräldrar. Bidragsförskottet består av två delar; ett egentligt förskott, som svarar mot fastställt underhållsbidrag, och ett utfyllnadsbidrag, som utgör 33 skillnaden mellan det fastställda underhållsbidraget och bidragsförskottet som är av basbeloppet. Hur barnets behov av underhållsbidrag räknas ut framgår inte av lagen utan principerna har lagts fast i lagförarbeten och praxis. har utfärdat allmänna råd 1989:6 "Underhållsbidrag till barn". Vid beräkning av barns normalbehov upptas följande poster: schabloniserad levnadskostnad, barnomsorgsavgift, merkostnad för handikappat barn, barnets nettolön av varaktig anställning, allmänt barnbidrag - dock ej flerbarnstillägg, studiebidrag, handikappersättning m.m. samt inkomst av kapital som barnet har. Dom eller avtal om underhållsbidrag kan jämkas av domstol, om ändring i förhållandena föranleder det (7 kap. 10 § ). Ett vårdnadsbidrag påverkar föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. bör i sina allmänna råd ge närmare ledning i frågor om hur underhållsbidrag skall beräknas med anledning av reformen om vårdnadsbidrag. Ett vårdnadsbidrag kan således innebära ändrade förutsättningar som kan föranleda krav på jämkning. Konsekvenserna av vårdnadsbidragsreformen i fråga om underhållsbidragen bör lämpligen uppmärksammas i samband med det utrednings- arbete som pågår om de allmänna försäkringskassornas medverkan vid fastställande av underhållsbidrag m.m. Bidragsförskottet utges, som framgår ovan, med högst av basbeloppet oberoende av om underhållsbidrag fastställts och utan begränsning till det fastställda bidragets storlek. Enligt regeringens uppfattning bör bidragsförskottet därför inte påverkas av vårdnadsbidraget. En följd av detta blir att skillnaden mellan ett underhållsbidrag som grundar sig på föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga och bidragsförskottet kan komma att öka som vårdnadsbidraget utges vilket i sin tur medför motsvarande högre kostnader för staten. Detta beror på att den förälder som har hand om barnet får ökad ekonomisk förmåga genom vårdnadsbidraget, vilket leder till att föräldern kan täcka mer än annars av barnets behov av underhåll. Detta medför i sin tur att barnets behov av bidrag från den andre föräldern kan komma att minska. De nuvarande reglerna om studiestöd innebär att vårdnadsbidrag och barnomsorgskostnader kommer att beaktas på samma sätt som i skattereglerna. Familjebidrag för värnpliktiga m.fl. Rätt till bl.a. familjepenning och bostadsbidrag har värnpliktiga m.fl. enligt familjebidragsförordningen (1991:1492). Vid bestämmande av familjepenning och bostadsbidrag skall från summan för månad av högsta belopp avräknas beräknad in- komst före skatt för månad som belöper . Bland inkomster räknas makes/makas inkomst av arbete samt sociala förmåner, barns inkomst i form av underhållsbidrag, sociala förmåner samt den tjänstepliktiges inkomst av arbete som han utför under fritid eller övningsuppehåll samt sjukpenning som träder i stället för sådan inkomst (13 § familjebidragsförordningen,1991:1492). Barnbidrag ingår inte i den beräknade inkomsten. Vårdnadsbidraget är att anse som en social förmån och kommer följaktligen att ingå i beräkningen av familjebidragen för värnpliktiga m.fl. Avdrag bör då få göras för vid beskattningen avdragsgilla barnomsorgskostnader. 1994/95 Nytt anslag (Förslag) 3 700 000 000 Bruttokostnaden för ett vårdnadsbidrag kombinerat med en avdragsrätt för styrkta kostnader för barnomsorg som inte får offentligt stöd kan beräknas till . Skatteintäkterna kan beräknas till . Förslaget att avskaffa de tre månaderna med ersättning enligt garantinivån i föräldraförsäkringen innebär en besparing på . Nettokostnaden för reformen blir därmed . En närmare redovisning av beräkningsförutsättningarna återfinns i bilaga 5. Förslaget har finansierats genom budgetförstärkningar i den framlagda budgetpropositionen. Reglering mellan staten och kommunsektorn De ökade skatteintäkterna för kommunerna föranleder en reglering mellan staten och kommunsektorn. Förslaget avses träda i kraft varför en reglering för kommer att göras i samband med kompletteringspropositionen 1994. Genomförandekostnader för och försäkringskassorna samt skatteförvaltningen För administrationen av vårdnadsbidrag som skall utbetalas måste ett tillfälligt ADB-system byggt på befintliga register skapas. Kostnaderna härför, inklusive konstruktion av separata aviseringsrutiner, kan beräknas till , varav avser innevarande budgetår. Kostnaderna för blanketter, porto samt information beräknas till sammanlagt . Även dessa kostnader belastar innevarande budgetår. För den löpande administrationen, bl.a. månatlig information till nytillkommande bidragsberättigade samt portokostnader, beräknas kostnader till ca per budgetår. måste ett autonomt ADB-system för vårdnadsbidrag skapas. Kostnaderna härför beräknas till . För utvecklingsarbete under /95 bör anvisas. För administrationen av vårdnadsbidraget vid försäkringskassorna beräknas kostnaden för /95 till . Övergångsreglerna för garantidagarna inom föräldraförsäkringen innebär att samtliga berättigade försäkrade måste ta ut kvarstående garantidagar mellan och . Det ökade resursbehovet för utbetalning av garantidagar beräknas till för vardera /95 och 1995/96. För skatteförvaltningen innebär reformen administrativa merkostnader i första hand vid deklarationskontrollen beträffande avdrag för barnomsorgskostnader. Beräknad årlig merkostnad uppgår till . 13.1 Förslaget till lag om vårdnadsbidrag 1 § Enligt 1 § skall vårdnadsbidrag lämnas som bidrag till vård av barn i enlighet med bestämmelserna i denna lag. 2 § Frågor om vårdnadsbidrag skall enligt denna paragraf handläggas av och de allmänna försäkringskassorna. 3 § Första stycket föreskriver för vilka barn vårdnadsbidrag lämnas. Samma princip som i fråga om allmänt barnbidrag föreslås gälla. Bidraget lämnas för barn som är svenska medborgare och bosatta i . Bidraget lämnas också för ett i bosatt utländskt barn, om barnet eller någon av dess föräldrar vistas i . Kravet på att man skall vara bosatt i anses uppfyllt först när uppehållstillstånd har beviljats. Lämnas därefter dagbidrag enligt lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. så skall, enligt 6 §, inte vårdnadsbidrag utges . I förtydligande syfte har vissa redaktionella ändringar gjorts i förhållande till förslaget i lagrådsremissen. I enlighet med vad Lagrådet förordat har i ett andra stycke införts en upplysning om att kravet på föregående vistelse här i landet inte gäller om något annat är särskilt föreskrivet. Upplysningen är tillkommen med tanke på att kravet på en vistelsetid inte kan göras gällande mot medborgare i ett EES-land som omfattas av artikel 7.2 i förordning (EEG) nr 1612/68 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen som blivit gällande i genom lagen (1992:1163) om arbetskraftens fria rörlighet inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Dessa regler kräver likabehandling av EES-ländernas medborgare i fråga om sociala förmåner. 4 § I vissa fall skall ett barn som lämnar fortfarande anses bosatt här. Det gäller dels om vistelsetiden är avsedd att vara längst , dels medföljande barn till den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbetsgivarens räkning, dels medföljande barn till en person som i annat fall är anställd i utlandet av , ett trossamfund, ett organ som är knutet till ett sådant samfund eller en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Bestämmelsen skiljer sig endast lagtekniskt från vad som gäller för barnbidrag. Någon skillnad i sak är inte avsedd. 5 § I paragrafen föreskrivs att fullt vårdnadsbidrag är . Om barnet har plats inom barnomsorg eller enskild barnomsorg som får bidrag av en kommun är vårdnadsbidraget om platsen avser och om platsen avser men . Om barnet har en sådan plats som avser mer än utges enligt bestämmelsen inget vårdnadsbidrag alls. 6 § Under tid då en utlänning har rätt till bistånd för sin dagliga livsföring (dagersättning) enligt den i prop. 1993/94:94 föreslagna lagen om mottagande av asylsökande m.fl. utges enligt första punkten i denna paragraf inte vårdnadsbidrag. Det förslag till lag som det, på Lagrådets inrådan, hänvisas till är tänkt att fr.o.m. ersätta den nu gällande lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. Dagersättning, liksom dagbidrag enligt 9 § i nu gällande lag, skall tillförsäkra den enskilde en skälig levnadsnivå och täcka barnets levnadskostnader i sin helhet. Barnbidrag utges inte heller i dessa fall. Enligt andra punkten utges vårdnadsbidrag inte heller för tid när ett barn vårdas i ett hem för vård eller boende inom . Det ligger inte i linje med vårdnadsbidragets syfte att betala ut bidrag i dessa situationer, eftersom bidraget i det fallet bara skulle bidra till att betala kommunens kostnader för vården. 7 § I första stycket anges att vårdnadsbidraget utges från och med månaden efter den då barnet har fyllt till och med den månad under vilken barnet fyller . Då bidraget skall börja utges eller upphöra av andra skäl, eller vid ändring av bidragets storlek, gäller enligt andra stycket som huvudregel att ändringen i fråga om bidraget skall gälla från och med den månad som kommer efter den då förhållandena ändrades. Om de ändrade förhållandena inträffat den 1 (barnet börjar t.ex. på en förskola ) skall ändringen vad gäller rätten till eller storleken av vårdnadsbidraget dock gälla från och med den månaden (vårdnadsbidrag utgår inte för september). 8 § Denna paragraf föreskriver vem som är bidragsmottagare. Rätten att uppbära vårdnadsbidraget tillfaller den som uppbär allmänt barnbidrag för barnet, se närmare om dessa regler i den allmänna motiveringen avsnitt 5. Detta medför att samma förälder alltid uppbär barnbidraget och vårdnadsbidraget. Det finns alltså inte möjlighet att ha olika mottagare av barnbidrag och vårdnadsbidrag. Utbetalning kan dock undantagsvis ske till annan, se 14 §. Det är administrativa och ekonomiska skäl som är motivet till denna ordning. Om barnbidraget t.ex. utbetalas till en familjehemsförälder skall även vårdnadsbidraget utges till denne. Vårdnadsbidraget tillkommer således föräldern eller annan person som har rätt att uppbära vårdnadsbidraget enligt denna paragraf och inte barnet. 9 § Ärenden om vårdnadsbidrag prövas enligt denna paragraf av den försäkringskassa hos vilken den bidragsberättigade är eller skulle ha varit inskriven om åldersvillkoret varit uppfyllt. Med bidragsberättigad avses enligt 8 § den som uppbär det allmänna barnbidraget för barnet. Frågan om vårdnadsbidrag skall börja utges eller höjas tas upp av kassan när en anmälan inkommit enligt 10 §. En lagteknisk ändring i förhållande till förslaget i lagrådsremissen har gjorts på Lagrådets inrådan. 10 § Den som vill uppbära vårdnadsbidrag skall enligt första stycket inge en skriftlig anmälan till den försäkringskassa som enligt 9 § har att pröva frågan. Om man önskar det högre bidragsbeloppet, och tidigare haft den lägre, krävs en ny anmälan. Vidare föreskrivs att anmälan skall innehålla vissa uppgifter om barnomsorg liksom andra uppgifter som behövs för att skall kunna bedöma om rätt till vårdnadsbidrag föreligger, och i så fall med vilket belopp bidraget skall utges. Uppgifterna skall enligt andra stycket lämnas med en på heder och samvete avgiven försäkran om dess riktighet. I tredje stycket begränsas den tid för vilken vårdnadsbidrag retroaktivt kan utges före den månad då anmälan gjorts. Paragrafen har lagtekniskt utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 11 § Enligt denna paragraf kan , om det finns sannolika skäl därtill, besluta om att hålla inne eller minska en utbetalning till dess slutligt beslut i frågan fattats. I förhållande till förslaget i lagrådsremissen har första och andra styckena strukits. Regeringen delar därvid Lagrådets synpunkt att behov av sådan reglering, som gällde provisoriska beslut om att vårdnadsbidrag skall betalas ut, knappast finns. 12§ I första stycket föreskrivs att den som uppbär vårdnadsbidraget till skall anmäla om barnet fått plats inom sådan barnomsorg som anges i 5 §, om det antal timmar som barnets plats inom sådan barnomsorg avser har utökats så att rätten till eller storleken av vårdnadsbidraget påverkas liksom andra omständigheter som innebär förändringar i fråga om rätten till eller storleken av vårdnadsbidraget, t.ex. att man avser att flytta till ett annat land än . Anmälan skall enligt andra stycket göras så snart den bidragsberättigade får kännedom om omständigheten. Det innebär t.ex. att en person vars barn skall börja på en förskola som är , eller som får bidrag av en kommun, skall anmäla det till så fort den planerade barnomsorgen är bestämd. Detsamma gäller om antal timmar som barnomsorgen omfattar skall öka så att något vårdnadsbidrag inte längre skall utgå. Såsom anförts i den allmänna motiveringen, avsnitt 5, kan det annars bli fråga om återbetalningsskyldighet enligt 16 §. Paragrafen har i förhållande till förslaget i lagrådsremissen justerats redaktionellt i enlighet med Lagrådets synpunkter. 13 § Paragrafen anger tidsintervallet för utbetalning. Vårdnadsbidraget utbetalas således . I förhållande till förslaget i lagrådsremissen har orden "genom " strukits såsom onödiga. Att i lagtexten slå fast vilken myndighet som skall ombesörja utbetalningen är också opraktiskt om ändrade rutiner skulle anses önskvärt. 14 § Första stycket. I likhet med vad som gäller för barnbidrag kan, om det finns synnerliga skäl, bidrag på framställan av socialnämnd betalas ut till den av föräldrarna som inte uppbär bidraget med stöd av 8 § eller annan lämplig person eller till nämnden. Det är fortfarande den som har anmält önskemål om vårdnadsbidrag och fått beslut om rätt till bidraget (dvs. en person som avses i 8 §) som skall anses uppbära bidraget och som skall beskattas för det osv. Paragrafen reglerar endast frågan om utbetalning. En situation som avses här kan t.ex. vara att det är klarlagt att vårdnadsbidraget används för att finansiera missbruk av alkohol eller narkotika eller att mottagaren drabbats av psykisk sjukdom. Med hänsyn till att prelimärskatt skall dras från vårdnadsbidraget (se förslaget till ändring i uppbördslagen) torde detta normalt inte medföra några skattemässiga konsekvenser för den formella mottagaren. Det säger sig självt att det vid längre tids psykisk sjukdom e.d. är lämpligt att den andre föräldern ser till att han själv får barnbidraget, och därigenom också vårdnadsbidraget. bör i första hand pröva om inte bidraget kan betalas ut till någon barnet närstående person, som kan förväntas använda bidraget till barnets bästa, till exempel den andre av barnets föräldrar eller en nära släkting. Finns inte någon sådan person kan bidraget lämnas till användas för barnets bästa. Enligt andra stycket skall bidrag som betalas ut enligt första stycket användas för barnets bästa. En motsvarande regel finns i 5 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. 15 § Paragrafen innehåller en preskriptionsbestämmelse i fråga om lyftande av vårdnadsbidrag som överensstämmer med vad som gäller för barnbidrag. 16 § Paragrafen innehåller en föreskrift om återbetalningsskyldighet i vissa fall om bidrag betalats ut felaktigt eller med för högt belopp. Bestämmelsen har 28 § andra stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag som förebild. Liknande bestämmelser gäller också för barnbidraget och olika socialförsäkringsförmåner. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Det innebär i förhållande till förslaget i lagrådsremissen, förutom vissa mindre redaktionella ändringar, att orden "dra av ett skäligt belopp som återbetalning av det felaktigt utbetalade beloppet" ersatts med orden "hålla inne ett skäligt belopp i avräkning på vad som lämnats för mycket". Anledningen är att det förra uttryckssättet kan tolkas som att det belopp som dras av skall anses utgöra full återbetalning av det utbetalade, vilket inte är avsikten. 17 § I denna paragraf regleras omprövnings-, ändrings- och besvärsförfarandet i fråga om försäkringkassas beslut om vårdnadsbidrag. Vidare finns en bestämmelse om att socialförsäkringsnämnd i vissa fall skall ompröva beslut om 18 § Med hänsyn till syftet med vårdnadsbidraget upptas i denna bestämmelse ett förbud mot överlåtelse och utmätning av rätten till vårdnadsbidrag. Detsamma gäller bl.a. rätt till barnbidrag. Det innebär att fordran på ersättning som innestår hos eller inte får utmätas. Ersättningen får inte heller överlåtas innan den är tillgänglig för lyftning. 19 § I paragrafen föreskrivs att de bestämmelser om uppgiftsskyldighet för statliga och kommunala myndigheter, arbetsgivare och försäkringsinrättningar som gäller enligt 20 kap. 9 § lagen om allmän försäkring också skall gälla i ärenden om 20 § Av denna paragraf framgår att skall utöva tillsyn över försäkringskassornas hantering av vårdnadsbidragsärenden. 21 § I paragrafen bemyndigas regeringen att träffa överenskommelser med andra länder om vårdnadsbidrag. Den föreslagna bestämmelsen överensstämmer med 20 kap. 15 § lagen om allmän försäkring och 19 § lagen om allmänna barnbidrag. har slutit ett antal socialförsäkringskonventioner med andra länder. Regeringen har enligt bestämmelsen rätt att träffa överenskommelse med främmande makt både om utsträckt tillämpning av lagen om vårdnadsbidrag och om undantag i vissa fall från vad i lagen är stadgat. Bestämmelsen är i första hand avsedd att skapa rimliga effekter för dels medföljande barn till arbetstagare som utsänts av svenska arbetsgivare för att utföra arbete i ett konventionsland dels barn som medföljer arbetstagare som av en arbetsgivare i ett konventionsland sänds till för att arbeta här. I båda fallen har målsättningen, när konventioner slutits, regelmässigt varit att det utsändande landets lagstiftning skall fortsätta att gälla och det andra landets lagstiftning skall vika. 13.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 4 kap. 3 § I första stycket har antalet dagar som berättigar till föräldrapenning sänks . Ändringen är föranledd av att de som berättigar till ersättning enligt garantinivån slopas i 4 kap. 6 § tredje stycket. Enligt andra stycket sänks antalet dagar som berättigar till ersättning vid flerbarnsbörd per barn . 6 § I första stycket har garantinivån höjts till för att vara mer i nivå med vårdnadsbidraget. I tredje och fjärde styckena har, i konsekvens med ändringen i 3 §, de som berättigar till ersättning enligt garantinivån slopats. Ändringen får till följd att all föräldrapenning utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning. Vidare har i klargörande syfte orden "för varje barn" strukits och ersatts med i tredje stycket. Annars kan det uppfattas som att en förälder vid flerbarnsbörd för varje barn erhåller enligt detta stycke, förutom enligt fjärde stycket. I förtydligande syfte har slutligen i tredje stycket ordet "resterande" lagts till före "180". 7 § Vissa redaktionella ändringar har gjorts i klargörande syfte. Upprepningar av sådant som regleras i 6 § har strukits. Hänvisningen till 6 § görs tydligare. 21 kap. 1 § Eftersom den högsta nivån för den frivilliga sjukförsäkringen inte skall höjas motsvarande vad som föreslås beträffande garantinivån inom föräldraförsäkringen har kopplingen till 4 kap. 6 § i denna paragraf tagits bort. Den högsta nivån för den frivilliga sjukförsäkringen är således även fortsättningsvis . I förhållande till lagrådsremissen har endast en mindre redaktionell ändring För barn som inte kommer i åtnjutande av vårdnadsbidrag eller som vid reformens ikraftträdande har rätt till vårdnadsbidrag i mindre än medför reformen en försämring så till vida att de går miste om föräldrapenningdagar utöver utan rätt till vårdnadsbidrag i stället. För dessa barn har därför i andra punkten införts en tidsbegränsad övergångsbestämmelse. Den innebär att de gamla reglerna om antal dagar med garantinivå fortsätter att gälla för dem som inte alls får del av vårdnadsbidraget, dvs. barn mellan tre och . Den som endast får vårdnadsbidrag en månad får behålla (dvs. dagar som uteslutande kan tas ut enligt garantinivån) enligt de gamla reglerna och den som får vårdnadsbidrag får behålla . Har sådana garantidagar inte tagits ut är de dock förverkade. I förhållande till förslaget i lagrådsremissen har på Lagrådets inrådan, i förtydligande syfte, tillagts att de dagar man talar om är de som uteslutande kan utges enligt garantinivån. Efter lagrådsgranskningen har vidare en tredje punkt lagts till i syfte att ge föräldrar till de barn som är mellan ett och vid ikraftträdandet och som det inte utges något vårdnadsbidrag för (de har exempelvis en heltidsplats inom barnomsorg) lite på sig att ta ut de "garantidagar" man har 13.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. 3 § I andra stycket har som en konsekvens av införandet av vårdnadsbidrag införts den ändringen att rätten till hel ledighet för vård av barn förlängs från 18 månader till . Adoptivföräldrar har dock, liksom tidigare, alltid rätt till hel ledighet under från tidpunkten då föräldrarna fått barnet i sin vård. Det har endast gjorts en redaktionell justering i den bestämmelsen. Rätten till förkortning av arbetstiden gäller som tidigare enligt tredje stycket till dess barnet har fyllt eller vid den senare tidpunkt då det har avslutat det första skolåret. Enligt övergångsbestämmelserna krävs en ny anmälan enligt 7 § för ledigheter som pågår vid ikraftträdandet, om man vill ha längre ledighet i enlighet med den nya bestämmelsen. Bestämmelsen har i förtydligande syfte formulerats något annorlunda än förslaget i lagrådsremissen. 13.4 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 33 § I 1 mom. har ett nytt femte stycke införts. Det föreslagna tillägget innebär att avdrag från intäkt av tjänst i vissa fall får göras för barnomsorgskostnad som avser ett barn för vilket vårdnadsbidrag uppburits . Avdrag medges enligt bestämmelsen i den omfattning som framgår av punkt 8 av anvisningarna. Det är endast den av föräldrarna som uppbär vårdnadsbidraget som får göra avdrag för barnomsorgskostnader. Om den andra föräldern betalat barnomsorgskostnaden föreligger ingen rätt till avdrag för dessa kostnader. I 2 mom. anges att avdrag för barnomsorgskostnad får ske utan den begränsning som gäller enligt huvudregeln. Det innebär att avdrag får göras för barnomsorgskostnader även till den del kostnaden inte överstiger , se närmare om motivet för detta i avsnitt 7. Anvisningarna till 32 § 12 I andra stycket av denna anvisningspunkt har tillagts att vårdnadsbidrag skall räknas till skattepliktig intäkt av tjänst. Den som uppbär vårdnadsbidraget enligt 8 § lagen om vårdnadsbidrag är alltså skattskyldig för beloppet, som räknas som intäkt av tjänst.