prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Det finns en uppenbar risk för att viktigautbildningar, framför allt sådana utbildningar som inte har en naturlig plats ide nya programmen, kan komma att anordnas sista gängen /95.1 en delfall handlar det också om att utbildningama i och för sig kan komma attanordnas inomramen för de nationella programmen, i vissa fall som en nationell Prop.1994/95:100 eller lokal gren, men att dessa ännu inte är fullt utbyggda i allaårskurser Bil. 9 i kommunema. Till detta bör läggas att kommunema endast ivarierande grad erbjuder gymnasial vuxenutbildning och inte heller ännu harbyggt upp påbyggnadsutbildningar inom komvux. Övergängen till den nya gymnasieskolan ochöverförandet till komvux av eftergymnasiala påbyggnadsutbildningar och övrigapåbyggnadsutbildningar, som riktar sig enbart till vuxna, överensstämmersåledes av olika skäl inte med upphävandet av de gamla specialkursema (inkl.på-byggnadsutbildningama) i gymnasieskolan. Möjligheten att anordna sådanautbildningar inom komvux är inte reell. En betydande del av elevemakommer från andra kommuner än anordnarkommunen och dessa är som regel inteberedda att betala interkommunal ersättning för gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning. Det är inte realistiskt att tro attanordnarkommunema är beredda att ta pä sig kostnader för elever frän andrakommuner. Regeringenföreslär därför att - i avvaktan på förslag från utredningen -bestämmelsen i fjärde stycket ipunkten 6 i den ovan nämnda övergångsbestämmelsen får tillämpas ytterligareett år, dvs. att intagning till specialkurser får ske även /96. Ävende regler som gäller -och som hör samman medanordnandet av specialkurser -r i form av skyldighet för kommunema att bekostasådan utbildning bör därmed också fortsätta att gälla. Ändringen av den berördaövergångsbestämmelsen bör träda i kraft den . Det finns dock ingetsom hindrar att kommuner som anordnar specialkurser med verkan från dentidpunkten fattar beslut om exempelvis intagning och mottagandetill kurserna. Någon särskild övergångsbestämmelse av den innebörden kan inteanses erforderlig. Våra förslag till ändringar i skollagen finnssamlade under anslaget A 8. Särskilda insatser på skolområdet. 4.1 Ärendet och dess beredning Regeringenuppdrog genom beslut åt att - eftersamråd med () och -göra en översyn av systemet med riksrekryteran-de idrottsgymnasier. Översynenskulle göras mot bakgmnd av bl.a. de stora förändringar som skett inom skolansområde; ny ansvarsfördelning, decentralisering, möjligheter att lokaltprofilera utbildningsutbudet inom gymnasieskolan och inte minst det tilltagandeintresset för profileringar inom idrott. En sammanfattning av förslag och ensammanställning över remissyttrandena finns i bilaga 9.4. Skolverketpekar på att såväl idrottsrörelsen som kommunema framhållerriksidrottsgymnasiemas stora betydelse för berörda elevers utveckling och förelitidrotten i landet. framhåller vidare att mänga kommuner sermöjligheter att inom den nya gymnasieskolan profilera sig mot idrott genom attskapa lokala och regionala idrottsgymnasier utan riksrekrytering och att dettaför en del idrotter kan ersätta riksidrottsgymnasier. Skolverketföreslär att kostnaderna fördelas så att hemkommunen betalar vanlig ersättningför utbildningsprogrammet och eventuell kostnad för inackordering/resekostnad.Idrottsrörelsen betalar specialidrottsdelen ur det statliga verksamhetsstödettill idrotten. Vidareinnebär förslaget att regeringen skall besluta om en totalram (uttryckti kronor) för riksidrottsgymnasier och om tillstånd för kommuner att anordnasådana, om intagningsvolym på respektive ort samt om deltagande idrotter.Beslutet skall utgå från förslag från RF som skall ha sanuått med och berörda kommuner. RF:s medverkan vid ansökan, urval ochintagning skall regleras i förordning. Prop.1994/95:100 Bil. 4.3 Ny reglering av riksidrottsgymnasier Regeringensbedömning: Idrottsgymnasier bör även fortsättningsvis i begränsad omfattningkunna anordnas med riksintagning för vissa specialidrotter med en medvetenelitidrottsprofil. Skäl för regeringens bedömning: Riksrekryteringenoch därmed möjligheten att söka och tas in på riksidrottsgymnasium i den egnaspecialidrotten betyder mycket för den enskilde eleven, dennes idrottskarriäroch personliga utveckling i övrigt. Det finns också i vårt land ett stortintresse och engagemang för idrott. Detär viktigt att idrouande ungdomar ges möjlighet att kombinera studier medidrottsutövning. Den nya gymnasieskolan ger också utrymme för detta genom attdet i timplanen finns särskild timtid för individuellt val. Många kommuner har,ofta i samarbete med idrottsrörelsen, börjat utveckla lokala och regionalaaltemativ till riksidrottsgymnasier. Detta är naturligtvis bra. Enligtregeringens uppfattning bör det normala vara att kommunerna även inomidrottsomrädet anordnar idrottsutbildning inom gymnasieskolan i egen regi ellergenom samverkansavtal med andra kommuner. På så sätt kan mångaidrottsintresserade ungdomar erbjudas att till viss del utöva sin idrott inomgymnasieskolan. Kommunema kan med fördel inrätta lokala och regionalaidrottsgymnasier. För vissa idrotter kan sådana gymnasier ersättade nuvarande riksidrottsgymnasiema och väl fylla de syften dessa har. Idrottsgymnasiermed riksintagning skall framgent endast få anordnas inom vissa specialidrotter,där det ställs särskilda krav på gemensam träning och där som nation ärberett att göra en särskild satsning. I det sammanhanget är det viktigt attframhålla att även om riksidrottsgymnasiema anordnas integrerade i engymnasieutbildning så motiveras denna form av idrottssatsning främst avelitidrottens särskilda behov. Detta innebär att ansvarsfördelningen mellanstat, kommun och idrottsrörelsen måste bli tydligare. Enligtregeringens bedömning måste en icke obetydlig reducering av antaletriksidrottsgymnasier och antalet intagningsplatser ske. Vi har beräknat aUantalet intagningsplatser till riksidrottsgymnasiema kan minskas /97. Prop.1994/95:100 Bil.9 Regleringav verksamheten med riksidrottsgymnasier Regeringensförslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutarvilka kommuner som skall få anordna riksidrottsgymnasier, vilka idrotter detskall gälla samt antalet intagningsplatser på respektive ort. Skälför regeringens förslag: har föreslagit att regeringen ävenfortsättningsvis skall, efter förslag frän RF, besluta om vilka idrotter somskall få bedrivas vid riksrekryterande idrottsgymnasier. Regeringen vill förriksdagens information redogöra för hur vi har tänkt att systemet skallfungera. Enligt regeringens uppfattning bör regeringen besluta om en medelsramsom bidrag till verksamheten. Det bör ankomma på att besluta ivilka kommuner riksidrottsgymnasier skall finnas och vilka idrotter detta skallgälla. Vidare skall verket besluta om hur många platser det skall vara förvarje idrott och kommun. RF bör i dessa frågor ge förslag till efterdet att förbundet har förhandlat med berörda kommuner så att god kvalitet tillett lågt pris kan nås. Besluten bör normalt gälla . Detta innebär iprincip en återgång till vad som gällde när verksamheten med idrottsgymnasierurspmngligen övergick från försöksverksamhet till reguljär verksamhet inomgymnasieskolan. Bestämmelsema i 5 kap. 9 och 14 §§ skollagen (1985:1100) börändras så att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer färbesluta om riksrekryterande utbildning samt om hur många platser som den skallomfatta. RFskall ge förslag på elever som kan komma i fråga till ett riksidrottsgymnasium.Själva intagningen till utbildningen sker dock av den anordnande kommunen. Detär givetvis viktigt att staten inte reglerar mer än vad som är nödvändigt.Eftersom riksidrottsgymnasiema - av skäl som vi har redovisat - är ettspecialfall måste dock verksamheten till viss del regleras, t.ex. bör det avförordning framgå RF:s ansvar och medverkan i urvalet av studerande tillriksrekryterande idrottsgymnasier. Prop.1994/95:100 Bil. Regeringensbedömning: En särskild medelsram avsätts för bidrag till specialidrotten. RFdisponerar denna ram och fördelar medel till de kommuner som anordnarriksidrottsgymnasier. Regeringen bestämmer omfattningen av den interkommunalaersättningen för ordinära utbildningskostnader vid riksidrottsgymnasiema. Skäl för regeringens bedömning: Det är viktigt atten tydlig gränsdragning görs mellan skolhuvudmännens ansvar och idrottsrörelsens.Enligt regeringens uppfattning bör kostnadema för elevens gmndutbildning, dvs.en normal treårig gymnasieutbildning betalas av elevernas hemkommuner. Tillnormala kostnader för en kommun får också anses höra eventuella bidrag lillinackordering/resebidrag. Det bör observeras att i den vanliga programkostnadeningår också det timutrymme som finns för individuellt val och lokalt tillägg,vilket innebär att hemkommunema kan sägas betala en schablonersättning även förde timmar under skoltid som används för specialidrotten. För ämnet specialidrott har som regel - vilketutredningen visar -anordnarkommunema detiiterat hemkorrununema omfattandeextraavgifter. Någon separat redovisning av vad som skulle kunna anses liggainom ramen för de extrakostnader som ett dyrt individuellt val somspecialidrott i många fall innebär och vad som är elevernas träning på fritideninom idrotten har inte gjorts i kommunema. Med stöd av bestämmelsema i 5 kap. 26 § skollagenkan regeringen besluta att ersättningen från hemkommunerna tillanordnarkommunema skall begränsas till att avse en schabloniserad ersättningför utbildningskostnadema. Regeringenanser att en särskild ram för specialidrotten bör avsättas fr.o.m. läsåret1996/97. RF bör ansvara för fördelningen av medel ur denna ram. Regeringenföreslår i bilaga 14 () till denna proposition hur stor dennaram föreslås bli, samt lägger där ett förslag till lag om överlämnande avförvaltningsuppgifter. Eftersom den nya ordningen inte kan genomföras /97 och denna budgetproposition även avser förhållandena hösten1996 kommer hälften av detta belopp att avsättas . Samtliga nuvaranderiksidrottsgymnasier upphör fr.o.m intagning till /97 då den nyaordningen för riksidrottsgymnasiema kan börja gälla. Om det för någon elev -på gmnd av de krav som ställs pä idrottsträningen - skulle behövas en längrestudietid än de normala tre studieåren i gymnasieskolan får detta avtalasseparat mellan RF och berörd anordnarkommun. De elever som redan påbörjat utbildning vid ettriksidrottsgymnasium enligt nu gällande ordning bör få gå kvar och slutförautbildningama enligtde regler som gäller i det fall deras utbildning inte konuner Prop.1994/95:100 att finnas med bland de nya idrottsgymnasiema. Regeringensbedömning: RF har ett särskilt ansvar för uppföljning och utvärdering avspecialidrotten. När det gäller gymnasieutbildningen har liksom förannan gymnasieutbildning ett ansvar för uppföljning och utvärdering. Skäl för regeringens bedönming: Det är viktigt attmarkera att har det nationella uppföljnings- ochutvärderingsansvaret även för dessa utbildningar. Den speciella satsningen påelitidrotten kräver dock dessutom i den delen ett särskilt uppföljnings- ochutvärderingsansvar frän RF. Regeringens förslag till ändringar i skollagenfinns samlade under anslaget A 8. Särskilda insatser på skolområdet. Förslagenpä skolonnrådet medför förändringar av den statliga ersättningen till kommunemaunder perioden den enligt följande: - Minskning av den garanterade undervisningstiden i gymnasieskolan (avsnitt3.1). - Höjning av ersättningen från hemkom munema för specialskolans elever, varvid de ökade intäktema enligt finansieringsprincipen förs till kommunbidraget(avsnitt 3.2). - Ändrad finansiering för riksidrotts gymnasiema fr.o.m. . Medel förs över frän kommunbidraget till anslag (avsnitt4). - Enligt beslut skall fr.o.m. hemkom munema betala bidrag till fristående särskolor. Överföring av nuvarande statsbidrag till kommunbidraget från anslaget Bidrag till driften av friståendeskolor (anslaget A 15). Den totala förändringen innebärsåledes att det kommu- Prop. 1994/95:100 nala utjämningsbidraget skallminskas med sammanlagt 42,2 miljoner Bil. De tekniska frågomabehandlas av , som avser au återkomma till dessa vid senaretillfälle. 'Prisnivå 1995/96 Fönlag varav beräknat för Beräknad Beräluiad juli 95-juni 96 besparing 1997' besparing1998' I 667 -13 -8 1582 1993/94 Utgift 192 256 892 1994/95 Anslag 242 922 000 1995/96 Förslag 364 409 000 Prop.1994/95:100 Bil. arbetsuppgifter och organisation framgår av förordningen (1991:1121)med instmktion för . är centralförvaltningsmyndighet för det offentliga skolväsendet med undantag för destatliga specialskoloma. Som statlig sektorsföreträdare på skolområdet skallStatens skolverk genom uppföljning, utvärdering, tillsyn ochutvecklingsinsatser verka för att de mål och riktlinjer för skolan somriksdagen och regeringen har fastställt förverkligas. skall därvidprioritera frågor om kvalitet, nationell likvärdighet och den enskildesrättssäkerhet. totala verksamhet uppgår kostnadema för de fem huvudprogrammentill , varav på Uppföljning, pä Utvärdering, påUtveckling, på Forskning och pä Tillsyn. I jämförelse med tidigareår innebär det att den andel av resurser som används förutveckling minskar och att den andel som används för tillsyn ökar En ny fältorganisation har införts den I september1994. inrättades en central enhet för tillsyn. () som revisorer har under /94granskat verksamhet, granskningar som har varit av betydelse förverkets omorganisation. Myndigheten har redovisat ett anslagssparande om för /94. RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar. m anfal t ning De övergripande målenbör ligga fast. Resurser 1995/96 9 årsredovisning visar attverksamheten i stort genomförts i enlighet med regeringens prioriteringar. Närdet gäller roll som tillsynsmyndighet för skolväsendet kan dockföljande konstateras. Under verksamhetsåret har varit föremålför två utvärderingar. Dels har RRV gjort en effektivitetsgranskning av (Rapport 1994:14 - central myndighet i en ny roll), dels harRiksdagens revisorer granskat tiUsyn av skolan (Rapport 1993/94:7Tillsyn av skolan) och lämnat förslag till med anledning avgranskningen (1993/94:RRl 1). I utbildningsutskottets betänkande 1994/95:UbUlföresläs att gör ett tillkännagivande till regeringen om utökad ochmer aktiv tillsyn av skolan. Regeringen ser det som en gmndläggande fömtsättningför mäl- och resultatstyming av skolan att en huvudman som inte lever upp tillnationella mål blir uppmärksammad på detta av tillsynsmyndigheten. Detta kanske på tlera sätt. Tillsynen är skarpaste kontrollinstmment. Detbör användas med urskiljning och kraven på kvalitet och enhetlighet ibedömningama skall vara stränga. Det kan diskuteras hur länge en tillsynsmyndighetbör avvakta med åtgärder mot huvudmän som inte reagerar på den informativastyrning som sker genom nationella uppföljnings- och utvärderingsresultat. Enkonsekvens av den gällande ansvarsfördelningen mellan stat och kommun och avdet nya styrsystemet är att förändringar som initieras av statens informativastyrning som regel tar än när staten själv fattar beslut meddirektverkan på verksamheten. Syftet är dock att slutresultatet skall bli avhögre kvalitet och vara bättre anpassat till lokala förhållanden. Regeringen kan konstatera att tillsynsverksamhetenunder /94 har ökat i omfattning från 1,till och att denenligt /verksamhetsplan kommer att öka till . Som den sistalänken i en kontrollkedja är det naturligt att tillsynsfunktionhittills varit blygsam. I regleringsbrev för /95 har regeringenlagt fast att skall prioritera insatser för ökad tillsyn över detoffentliga skolväsendet. Detta bör resultera i att en större andel avSkolverkets resurser än tidigare kommer att användas för tillsyn. Regeringen finner det vidare naturligt med en vissminskning av insatser för utveckling eftersom arbetet med defrivilliga skolformernas kursplaner och betygskriterier i stort sett kommer auha slutförts . Som vi inledningsvis anfört finns dock i allaskolformer ett stort behov av pedagogisk förnyelse och stimulans som ställerkrav på insatser. Även den kontinuerliga kursplaneutvecklingenkommer att innebära insatser för att bredda och fördjupa skolans innehåll. 9 Sammantaget innebär bedömningen att deövergripande mål som fastlagts för - med detyngdpunktsförskjutningar som angetts -bör gälla även för budgetåret1995/96. InomUtbildningsdepartementet görs en översyn av arbete, ansvar ochkompetens mellan skolans myndigheter samt mellan dessa och departementet. Dennaöversyn görs dels med några ärs erfarenhet av det nya styrsystemet ochstmkturen, dels mot bakgmnd av förändrade behov och krav i ett EU-perspektiv. Effektivitetskravet pä statliga myndigheter innebärför del en nedskäming av anslaget med . En besparingom kommer att tas ut under vardera budgetåren 1997 och 1998. 1. till för /96anvisar ett ramanslag pä . 1993/94 Utgift 93 720 762 1994/95 Anslag 106 966 000 1995/96 Förslag 167 407 000 varav109 925 000 beräknat för Arbetsuppgifteroch organisation för i skolan ()framgår av förordningen (1991:1081) med instmktion för förhandikappfrågor i skolan. De övergripande målen för myndigheten är attunderläUa skolgången för elever med handikapp i skolan genom att ge hjälp ochstöd till kommunema och till de fristående skolor som står under statligtillsyn. Institutet skall, som en särskild uppgift, utveckla, framställa ochdistribuera läromedel för synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/döva ochutvecklingsstörda elever. Institutet är central förvaltningsmyndighet förspecialskoloma och Tomtebodaskolans resurscenter. SIHhar i sin årsredovisning redovisat verksamheten bl.a. inom delområdenaspecialpedagogisk rådgivning och stöd samt läromedelsutveckling och produktion. Resultatredovisningenindikerar att de av regeringen uppsatta målsättningama för verksamhetsgrenamai stort sett har uppnätts. Myndigheten menar dessutom att det bör vara möjligtatt ytteriigare öka tidsandelen för specialpedagogiskt stöd och råd genom bl.a.en effektivare användning av modem teknik. Enligt harläromedelsproduktionen ökat för att tillgodose efterfrågan. Myndighetenpåpekar emellertid att det råder en brist på läromedel i bl.a. särskolan. Detfinns också bristområden i läromedelsproduktionen för synskadade. handikappkompenseran-de läromedel, läromedel för synskadade medytterligare funktionshinder och synskadade invandrarelever. Myndighetenhar redovisat ett anslagssparande om för budgetåret. RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Prop.1994/95:100 Bil. Deövergripande målen för verksamheten bör ligga fast. Resurser 1995/96 Ramanslag167 visar att de verksamhetsmål som lagts fast för verksamheten istort sett har uppnåtts. Redovisningen visar också att en flexiblareanvändning av resursema för den specialpedagogiska konsulentverk-satnheten harpåbörjats, vilket regeringen ser som mycket positivt. Regeringen anser att SIHunder kommande budgetår bör vidareutveckla redovisningen av bl.a. motiven tillden fördelning av konsulentresurser som görs. Resultaten när det gällerläromedelsframställningen är svåra att ta ställning till då redovisningen ännuinte erbjuder möjlighet till jämförelse över tiden, vilket myndigheten ocksåpåpekar. 9 Sammantaget innebär bedömningen att de övergripandemålen för SIH:s verksamhet bör ligga fast, Arbetet med att vidareutvecklautvärderingsbara verksamhetsmål bör dock fortsäua. I det arbetet bör även ingåatt utarbeta verksamhetsmål för SIH:s funktion som centralförvaltningsmyndighet för specialskoloma. omfattas självklart av krav på effektiviseringav verksamheten. Regeringen har emellertid lagt eU lägre besparingskrav på SIHinför /96, med hänsyn till att verksamheten i så hög grad ärinriktad på stöd och rådgivning som skall komma funktionshindrade elever tilldel. Anslaget har minskats med , dvs. Regeringen fömtsätteratt myndigheten fortsätter arbetet med att effektivisera verksamheten ochminimera kostnadema. Enligtinstmktionen för skall det inom myndigheten finnas fyra läromedelsenheter.Av SIH:s årsredovisning framgår att institutet har inrättat en femteläromedelsenhet - Datapedagogen/Handisoft, har godkäntde riktlinjer för de centrala förvaltningsmyndighetemas inre organisation somregeringen föreslagit i propositionen 1993/94:185 Förvaltningsmyndighetemasledning, och som innebär att myndighetema själva i normala fall skall fåbestämma sin inre organisation (bet. 1993/94:Ku42, rskr. 1993/94:381).Regeringen konuner aU anpassa bestämmelsema om SIH:s inre organisation . Regeringen har fört över medel motsvarandelönekostnader för tre anställda frän anslaget A 3. Skolutveckling ochproduktion av läromedel för elever med handikapp, till detta anslag. Inom görs för närvarandeen översyn av fördelning av arbete, ansvar och kompetens mellan skolansmyndigheter samt mellan dessa och departementet. Denna översyn görs dels mednågra ärs erfarenhet av det nya styrsystemet och stmkturen, dels mot bakgmnd avförändrade behov och krav i ett EU-perspektiv. 2. till iskolan för /96 anvisar ett ramanslag på . Skolutveckling och produktion av läromedel förelever . 1994/95:100 med handikapp Bil. 1993/94 Utgift 14 286 377 Reservation 1 765 845 1994/95 Anslag 17 712 000 1995/96 Förslag 30 405 000 varav20 127 000 beräknat för juH 1995 - Uranslaget betalas dels bidrag enligt förordningen (1991:978) om statsbidragtill produktion av vissa läromedel, dels kostnader för utveckling ochproduktion av samt information om läromedel för elever med funktionshinder.Från anslaget finansieras även kostnader för arvoden till extemaläromedelsproducenter och annan expertis samt köpta tjänster för dennaverksamhet. Vidare bekostas av anslaget olikautvecklingsinsatser enligt bedönming av iskolan (). Avgiftsinkomster för försäljning av läromedeluppgick under /94 till . föreslär att myndigheten ges rätt att inomanslaget anställa personal för order, lager, försäljning och infonnation i denutsträckning som arbetet kräver. Syftetmed anslaget är att bekosta utveckling och produktion av läromedel. Anslagetär inte avsett för att bekosta fasta anställningar. Regeringen avstyrker därföratt får använda medel från anslaget för detta ändamäl. Regeringen hartidigare medgivit att myndigheten, under deUa anslag, får beräknalönekostnader motsvarande tre anställningar vid för arbete medläromedelsproduktion. Regeringen anser emellertid nu att medel för dessaanställningar bör beräknas under SlH:s förvaltningsanslag. Inför budgetåret1995/96 har därför medel motsvarande tre anställningar förts från detta anslagtill anslaget A 2. Det är ()som arvoderar yrkesvalslärare i särskolan och specialskolan. Yrkesvalslärarevid dessa skolformer har utfört vissa arbetsuppgifter i arbetsförmedlingenstjänst och har för detta arvoderats enligt ett särskilt avtal. Regeringenföreslår att övertar AMV:s uppgifter att betala ut dessa arvoden.Regeringen har beräknat för arvodering av yrkesvalslärare isärskolan och specialskolan, varvid förts över från detunder tionde huvudtiteln uppförda anslaget A 1. förvaltningskostnadertill detta anslag. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. 3. till Skolutveckling och produktion av läromedelför elever med handikapp för /96 anvisar ett reservationsanslagpå . Stöd för utveckling av skolväsendet 1993/94 Utgift 62 648 052 Reservation 20 741245 1994/95 Anslag 76 728 000 1995/96 Förslag 106 235 000 Uranslaget bekostas utvecklingsinsatser enligt bedömning av Statens skolverk.Häri ingår även bidrag till kostnader för sorrunarkurser i teknik för flickor.Från anslaget länmas vidare bidrag för särskilda utvecklingsinsatser förfinskspråkiga elever, för insatser för skolans jntemaljonalisering samt bidragtill vissa organisationer och för intemationella projekt. Enligt årsredovisningen har strävatefter att göra statens roll i utvecklingen av skolverksamheten tydligare ochkoncentrera insatsema till sådana områden som är strategiska ur ett nationelltperspektiv. Regeringendelar bedömning om vikten av att koncentrera de statliga insatsematill sådana områden som är av betydelse för att främja nationellt fastställdamål.