prop · GH0344 · 1994-01-01 00:00:00 — 16.2 Ta vara på resurser * Utnyttja resurser som genom minskning i den obligatoriska kontrollbe- siktningen frigörs hos för fordonskontroll på väg (122). * Genom på registerhållningsavgiften kan personal medverka vid minst 300 000 fordonskontroller på väg (123). * Den utvidgade fordonskontrollen på väg planeras genom trepartssamverkan mellan , trafikpolisen och (124). 16.3 Förslag till organisationsmodell och avtal för samverkan med * Ett långsiktigt trepartsavtal om kontroll av fordon på väg träffas mellan , och AB (125). * I länsstyrelsernas årliga fördelningsbeslut avseende trafikpolisen anges vilka särskilda resurser som disponeras för fordonskontroll på väg (126). * Trafikpolisen i länet svarar inom givna ramar för den löpande beställningen av tjänster från stationschefer (127). 16.4 De nuvarande bilinspektörernas uppgifter och framtida ställning * De av TSV:s bilinspektörer som i huvudsak ägnar sig åt fordonskontroll på väg förs över till polisen efter avvecklingen av TSV (128). 17 Aktivt samarbete med och kommunerna som väghållare (s. 167-182) 17.1 Väghållningsansvaret _ trafiksäkerhetsansvaret * Samarbetet aktiveras mellan trafikpolisen och de trafiksäkerhetsansvariga väghållarna _ för det statliga vägnätet och kommunerna för tätortsvägarna (129). 17.2 Förslag till fördjupad samverkan med * Höga krav skall ställas på en effektiv samverkan mellan polisens trafik- övervakning och (130). * och träffar överenskommelse om fortlöpande samverkan för trafiksäkerheten och om vägverksresurser för särskilt riktade trafikövervakningsinsatser (131). * Regionalt byggs upp praktiskt fungerande samverkansformer mellan länspolismästare och vägdirektör, innefattande både planeringssamverkan och ett fortlöpande växelspel i den löpande verksamheten ända ut på det lokala planet (132). * Samverkan i den länsövergripande trafikövervakningen anknyts geografiskt till väghållningsregioner (133). * Regionala undersökningsgrupper för större trafikolyckor organiseras under öppen medverkan av , sjukvården och polisen och med geografisk anknytning till väghållningsregionerna (134). 17.3 Samverkan kring databank och statistikfrågan * och polisen utnyttjar i ökad omfattning databank för analys och planering med syfte att åstadkomma en mer målinriktad trafikövervakning (135). * Ny datateknik utvecklas för samverkan mellan och polisen (136). * , kommunerna och bör i samråd med polisen gemensamt se över trafikolycksfallsstatistiken för att göra den mer enhetlig och åtgärdsinriktad och då även heltäckande (137). * programråd för trafiksäkerhetsstatistik utökas med en representant för (138). 17.4 Samverkansformerna med kommunerna * verkar för att det bedrivs ett aktivt trafiksäkerhetsarbete i samtliga kommuner i länet (139). * Kommunernas lokala trafikföreskrifter utformas så att de kan övervakas och så att de kan accepteras av trafikanterna (140). * Besluten om lokala trafikföreskrifter föregås av ett fördjupat samråd mellan kommunerna och polisen (141). * Övervakningen av de lokala trafikföreskrifterna anförtros ordningspolisen (142). 17.5 Frågan om väghållningsavgift * Kommunerna måste ha råd att leva upp till sitt väghållningsansvar och sitt trafiksäkerhetsansvar på tätortsvägarna (143). * Regeringen bör därför överväga kommunförbundets förslag om rätt att ta ut en väghållningsavgift (144). 17.6 Förnyelse i den lokala trafikövervakningen * Den lokala trafikövervakningen görs till en prioriterad uppgift för ord- ningspolisen (145). * Polisen inriktar övervakningen av tätortstrafiken på de platser och de tra- fiksituationer som är förknippade med de största olycksriskerna (146). 17.7 De kommunala parkeringsvakterna * En försöksverksamhet med samverkan i trafikövervakningen mellan de kommunala parkeringsvakterna och polisen genomförs i (147). * Polisens befattning med felparkeringsavgifter upphör i enlighet med förslag från (148). 17.8 Samverkan med beträffande transporter av farligt gods * Polisens tillsyn av transporter av farligt gods skall vara en del i den tra- fikövervakande verksamheten (149). * Kontrollen av farligt gods ställer krav på en väl fungerande samverkan över länsgränserna (150). * Kontrollerna av farligt gods ökas (151). * En löpande kompetensutveckling säkras för de polismän som arbetar med farligt gods (152). 18 Öppna verksamhetsformer _ trafikanternas attityder (s. 183-189) * Trafikanterna har en positiv attityd till polisens trafikövervakning _ mot den bakgrunden är det viktigt att man i polisens trafikövervakning alltid har ett öppet sinne för öppna verksamhetsformer (153). * Vid utformningen av polisens arbetsformer för trafikövervakningen bör man se trafikanterna mera som en resurs och möjlighet än som enbart ett problem (154). * Trafikpolisen i varje län bör ta initiativ för att ytterligare utveckla kon- taktformerna med lokalradion liksom med massmedia i övrigt (155). * Nya friska tag i polisens medverkan i skolornas trafikundervisning _ alla i den unga generationen får lära att trafikpolisen är deras vän på vägen och vid övergångsstället... (156). * Trafikpolisens samverkansformer i förhållande till NTF och andra in- formationsinriktade organisationer bör vidareutvecklas så att blir något av en kampanjvecka (157). * Kraftsamlingen för polisens trafikövervakning bör kombineras med en bred informationskampanj om trafikanternas egen medverkan i kampen mot trafikdöden (158). 19 Samlade resurser målstyrs av regeringen (s. 191-202) * Utredningens förslag har utformats på ett sådant sätt att de ger regeringen möjlighet att budgetproposition lägga fast målangivelser och riktlinjer för polisens trafikövervakning för den då aktuella budgetperioden /94 _ 1994/95 (159). * Startsignal för att påbörja genomförandet av åt- gärdsförslagen i kapitlen 13 _ 18 (160). * Utredningens förslag till utformningen av regeringens riktlinjer för po- trafikövervakning innebär att trafikövervakningen blir en högpriori- terad uppgift vid dispositionen av polisens samlade resurser (161). * Effektuppföljningen skärps för att få en tydlig bild av hur polisen lever upp till de angivna kraven på trafikövervakningens effektivisering (162). * En tillfredsställande kostnadsredovisning för trafikpolisens verksamhet genomförs (163). * Länsstyrelserna skall vid den årliga dispositionen av länsramarna för po- lisväsendet besluta om vilka medel som skall avsättas för trafikpolisen i länet _ den nuvarande kostnadsramen för trafikpolisorganisationen beräknas till i runt tal (164). * Länsstyrelserna skall med utgångspunkt i regeringens övergripande mål- sättningar ange riktlinjer med konkreta resultatmått för trafikpo- verksamhet i länet och likaså för ordningspolisens medverkan i trafikövervakningen (165). * För att kunna genomföra den föreslagna förnyelsen och utvecklingen av polisens trafikövervakning är det särskilt viktigt att länsstyrelserna vid resursfördelningen avsätter tillräckliga medel till trafikpolisen för perso- nalutbildning och utrustningsanskaffning (166). Remissinstanserna _ Trafikpolisen mer än dubbelt bättre (SOU 1992:81) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av Riksåklagaren (), (), , , , , , , , , , , , , i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , Kommittén med uppdrag att göra en översyn av bestämmelserna om grovt rattfylleri och sjöfylleri (Ju 1992:03), , , Före- ningen polischefer, samorganisation, Aktiebolaget , , Kungl. automobilklubben, , , , , i , , Akademikers () och . Därtill har yttranden inkommit från , i , Föreningen , i , och . 1 Förslag till Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 3 kap. 7 och 8 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som av oaktsamhet Den som av oaktsamhet orsakar annans död, dömes förorsakar annans död, döms vållande till annans död för vållande till annans till fängelse i högst två årdöd till fängelse i högst eller, om brottet är ringa,eller, om brottet är till böter. ringa, till böter. Är brottet grovt, dömes Är brottet grovt, döms till fängelse, lägst sex till fängelse, lägst och högst . månader och högst . Har gärningen begåtts i samband med motortrafik skall vid bedömande av om brottet är grovt särskilt beaktas om gärningsmannen varit påverkad av alkoholhaltiga drycker eller något annat medel och detta har bidragit till gärningen. Åsamkar någon av Åsamkar någon av oaktsamhet annan person oaktsamhet annan person sådan kroppsskada eller sådan kroppsskada eller sjukdom som ej är ringa, sjukdom som ej är ringa, dömes för vållande till döms för vållande till kroppsskada eller sjukdom kroppsskada eller till böter eller fängelse isjukdom till böter eller högst . fängelse i högst sex måna- der. Är brottet grovt, dömes Är brottet grovt, döms till fängelse i högst två år.till fängelse i högst . Har gärningen begåtts i samband med motortrafik skall vid bedömande av om brottet är grovt särskilt beaktas om gärningsmannen varit påverkad av al- koholhaltiga drycker eller något annat medel och detta har bidragit till gärningen. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott Härigenom föreskrivs att 7 lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 [5] Ett fordon som har Ett fordon som har använts vid brott använts vid brott enligt enligt denna lag får förklaras förverkat, denna lag får förklaras om det behövs för att förebygga fortsatt förverkat, om det är sådan brottslighet och förverkande inte uppenbart att detta behövs är uppenbart oskäligt. för att förebygga fortsatt sådan brottslighet och förverkande inte är oskäligt. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [5] Senaste lydelse 1987:281. Förteckning över de instanser som inbjudits till hearing över promemorian Ansvar för grovt vållande till annans död, m.m. samt Förverkande av fordon. Ytterligare åtgärder mot de grova trafiknykterhetsbrotten Följande instanser hade inbjudits till hearing : ombudsmän, ), i , i , (), () (), Hovrätten för Nedre , , , Kammarrätten i , Länsrätten i , (), vid , , och . Vid hearingen närvarade representanter från _ förutom och _ Riksåklagaren, i , i , , Hovrätten för Nedre , , , , och . Skriftliga yttranden över promemorian har avgivits av och . Därutöver har muntliga yttranden, vilka antecknats i ärendet, avgivits av lagmannen vid Länsrätten i och professorn vid . 2.1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 3 kap. 7 och 8 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som av oaktsamhet Den som av oaktsamhet orsakar annans död, dömes förorsakar annans död, döms vållande till annans död för vållande till annans till fängelse i högst två årdöd till fängelse i högst eller, om brottet är ringa,eller, om brottet är till böter. ringa, till böter. Är brottet grovt, dömes Är brottet grovt, döms till fängelse, lägst sex till fängelse, lägst och högst . månader och högst . Har gärningen begåtts vid förande av motorfordon skall vid bedömande av om brottet är grovt särskilt beaktas om gärningsmannen varit påverkad av alkohol eller något annat medel. Åsamkar någon av Åsamkar någon av oaktsamhet annan person oaktsamhet annan person sådan kroppsskada eller sådan kroppsskada eller sjukdom som ej är ringa, sjukdom som ej är ringa, dömes för vållande till döms för vållande till kroppsskada eller sjukdom kroppsskada eller till böter eller fängelse isjukdom till böter eller högst . fängelse i högst sex måna- der. Är brottet grovt, dömes Är brottet grovt, döms till fängelse i högst två år.till fängelse i högst . Har gärningen begåtts vid förande av motorfordon skall vid bedömande av om brottet är grovt särskilt beaktas om gärningsmannen varit påverkad av alkohol eller något annat medel. Denna lag träder i kraft . Härigenom föreskrivs att 4 a och 7 lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 a [6] Är ett brott som avses i Är ett brott som avses 4 första eller andra i 4 första eller andra stycket att anse som stycket att anse som grovt, skall föraren dömas grovt, skall föraren dömas för grovt rattfylleri till för grovt rattfylleri fängelse i högst . Vidtill fängelse i högst två bedömande av om brottet är år. Vid bedömande av om grovt skall särskilt brottet är grovt skall beaktas om särskilt beaktas om 1. föraren har haft en 1. föraren har haft en alkoholkoncentration som alkoholkoncentration som uppgått till minst 1,5 uppgått till i hans blod eller promille i hans blod per liter i eller per hans utandningsluft, liter i hans utandnings- luft, 2. föraren annars har varit avsevärt påverkad av alkohol eller något annat medel, eller 3. framförandet av fordonet har inneburit en påtaglig fara för trafiksäker- heten. 7 [7] Ett fordon som har Ett fordon som har använts vid brott enligt använts vid brott enligt denna lag får förklaras denna lag får förklaras förverkat, om det är förverkat, om det behövs uppenbart att detta behövs för att förebygga fortsatt för att förebygga fortsatt sådan brottslighet och sådan brottslighet och förverkande inte är förverkande inte är oskäligt.uppenbart oskäligt. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [6] Senaste lydelse 1990:149. [7] Senaste lydelse 1987:281. Härigenom föreskrivs att 325 a sjölagen (1891:35 s. 1) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 325 a [8] Är ett brott som avses i Är ett brott som avses 325 att anse som grovt, i 325 att anse som skall dömas för grovt grovt, skall dömas för sjöfylleri till fängelse i grovt sjöfylleri till högst . Vid bedömandetfängelse i högst . Vid av om brottet är grovt bedömandet av om brottet skall särskilt beaktas om är grovt skall särskilt beaktas om 1. gärningsmannen varit avsevärt påverkad av alkohol eller något annat medel, 2. den uppgift som gärningsmannen haft att fullgöra varit särskilt krävande med hänsyn till fartygets egenskaper eller andra omständigheter eller 3. framförandet av fartyget inneburit en påtaglig fara för säkerheten till sjöss. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [8] Senaste lydelse 1991:668. Härigenom föreskrivs att 2 lagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 [9] Alkoholutandningsprov får Alkoholutandningsprov rutinmässigt tas på får, med de särskilda 1. förare av motordrivet villkor som anges i 3 fordon som stoppas vid andra stycket, även i beordrad trafikkontroll, andra fall tas på förare 2. den som kan antagas av motordrivet fordon. under förande av Detsamma gäller förare av motordrivet fordon ha, med maskindrivet spårfordon på eller utan skuld, haft del järnväg, tunnelbana eller i uppkomsten av spårväg. Bestämmelsen gäller trafikolycka, inte förare av motor- 3. den som kan misstänkasdrivet fordon, som är för att under förande av avsett att föras av motordrivet fordon ha gående. begått brott enligt 1-3 lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott eller sådan enligt väg- trafikkungörelsen (1972:603) straffbelagd förseelse som avser a. färdhastighet, b. skyldighet att stanna fordon, c. skyldighet att ha föreskriven lykta eller strålkastare tänd. Bestämmelserna i första stycket om förare av motordrivet fordon gäller i tillämpliga delar även förare av maskindrivet spårfordon på järnväg, tunnelbana eller spårväg. De gäller ej förare av maskindrivet fordon, som är avsett att föras av gående. Denna lag träder i kraft . **Fotnot** [9] Senaste lydelse 1989:393. Härigenom föreskrivs att 30 järnvägssäkerhetslagen (1990:1157) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 30 Den som för ett maskindrivet spårfordon på järnväg eller tunnelbana efter att ha förtärt alkoholhaltiga drycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen under eller efter färden uppgår till i hans blod eller per liter i hans utandningsluft döms till böter eller fängelse . Till samma straff döms också den som för ett sådant fordon och då är så på- verkad av alkoholhaltiga drycker att det kan antas att han inte på ett betryg- gande sätt kan föra fordonet. Detsamma gäller om föraren är lika påverkad av något annat medel. Är ett brott som avses i Är ett brott som avses i första eller första eller andra stycket andra stycket att anse som grovt, att anse som grovt, skall skall föraren dömas till fängelse i högst föraren dömas till fängelse . Vid bedömande av om brottet är högst . Vid bedömandegrovt skall särskilt beaktas om av om brottet är grovt 1. föraren har haft en alkohol- skall särskilt beaktas om koncentration som uppgått till minst 1. föraren har haft en i hans blod eller 0,50 alkoholkoncentration som milligram per liter i hans utand- uppgått till minst 1,5 ningsluft, promille i hans blod eller per liter i hans utandningsluft, 2. föraren annars har varit avsevärt påverkad av alkohol eller något annat medel, eller 3. framförandet av fordonet har inneburit en påtaglig fara för trafiksäker- heten. Den som utan att föra Den som utan att föra fordon som fordon som avses i första avses i första stycket vid järnväg eller stycket vid järnväg eller tunnelbana fullgör tjänst, i vilken ingår tunnelbana fullgör tjänst, iuppgifter av väsentlig betydelse för vilken ingår uppgifter av säkerheten och då är så påverkad av alkohol väsentlig betydelse för eller något annat medel att det kan säkerheten och då är så antas att han inte kan utföra dessa påverkad av alkohol eller uppgifter på betryggande sätt döms till något annat medel att det böter eller fängelse i högst . kan antas att han inte kan utföra dessa uppgifter på betryggande sätt döms till böter eller fängelse i högst . I fråga om den som för spårvagn finns bestämmelser i lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott. Denna lag träder i kraft . Lagrådet Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: hovrättspresidenten , justitierådet , regeringsrådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde , varvid statsrådet varit föredragande, har regeringen för lagrådets yttrande överlämnat förslag till lag om ändring i lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott m.fl. Förslagen har inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorerna och . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslaget till lag om ändring i lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott I syfte att skärpa kampen mot trafikonykterheten föreslår regeringen i lagråds- remissen flera olika åtgärder. Bl.a. skall enligt förslaget gränsvärdet för grovt rattfylleri sänkas från 1,5 till i blodet och maximistraffet för grovt rattfylleri höjas från ett till fängelse. Vidare förordas en ändring av påföljdsbedömningen som innebär att en återgång görs till vad som tillämpades års ändring i trafikbrottslagen och att därmed icke frihetsberövande påföljd väljs endast om det finns särskilda skäl och villkorlig dom används med mycket stor restriktivitet. Förslagen föranleder till en början lagrådet att ta upp två mera övergripande synpunkter. Det är enligt lagrådets mening ett väsentligt intresse att strafflagstiftningen visar ett betydande mått av stabilitet. En "vislig tröghet" gagnar allmänhetens respekt för straffsystemet och rättsväsendets hantering av detta. Det är därför angeläget att undvika återkommande ändringar i samma brottsbeskrivningar och kast i påföljdsreglerna. Sett ur detta perspektiv är det inte bra att trafiknykterhetslagstiftningen efter en ganska ingripande reform så sent som nu skall göras till föremål för väsentliga ändringar, särskilt som dessa i ett viktigt hänseende innebär en återgång till vad som gällde före den förra reformen. De föreslagna ändringarna i fråga om promillegränsen och straffmaximum avspeglas i lagtext. Däremot förväntas domstolarna lägga om kursen beträffande påföljdsvalet med stöd av förarbetsuttalanden. I och med att dessa uttalanden görs med anledning av ändringar i straffbudet torde tillvägagångssättet visserligen vara förenligt med vedertagen uppfattning om vad som är rättskällor för domstolarna. Lagrådet vill likväl ifrågasätta metodens lämplighet. Kravet på förutsebarhet i straffrättskipningen, som bär upp kravet i regeringsformen på lagform för föreskrifter om brott och rättsverkan av brott, legalitetskravet, är illa tillgodosett genom denna form av "motivlagstiftning". I just detta fall innebär det rekommenderade sanktionsvalet dessutom en ganska speciell tillämpning av de allmänna grunder för val av påföljd som infördes 1988. Det kan också noteras att den motivstödda ändringen syftar till en skärpning i påföljdsvalet i förhållande till nuläget. Enligt lagrådets mening bör det åtminstone för framtiden övervägas att i berörda straff- bestämmelser ge anvisningar för påföljdsvalet, när tanken är att detta skall avvika från generella bedömningsnormer. Endast så kan allmänheten få en rättvisande bild av kriminaliseringens konsekvenser. En mera kallsinnig hållning till styrning genom lagmotiv kan f.ö. aktualiseras genom det närmande till synsättet i andra jämförbara europeiska länder som torde vara på gång i vårt land. Med de nu redovisade synpunkterna för ögonen övergår lagrådet härefter till att granska de tre tidigare nämnda förslagen till åtgärder för att motverka alkohol i trafiken. Från de synpunkter som lagrådet har att bevaka saknas skäl till gensaga mot förslaget att sänka gränsvärdena för grovt rattfylleri till alkohol i blodet (och per liter i utandningsluften). Även om de undersökningar som åberopas inte är nya i detta lagstiftningsärende ger de uppenbarligen stöd för att olycksrisken ökar påtagligt när en förare har en al- koholhalt av i blodet. Möjligen hade det varit att föredra att i den nordiska rättslikhetens intresse stanna vid en sänkning till . Däremot kan lagrådet inte se att det finns tillräckliga skäl att höja maxi- mistraffet för grovt rattfylleri. Rent allmänt borde det vara en strävan att undvika straffskalor som är så vida att deras övre del nästan aldrig kommer till användning. Någon allmän nivåhöjning av straffen för grovt rattfylleri åsyftas inte genom remissförslaget. Det är svårt att tänka sig enstaka fall av enbart grovt rattfylleri som har så högt straffvärde att den nuvarande ettårsgränsen behöver överskridas. De särskilt straffvärda fallen torde vara antingen sådana där föraren har begått flera rattfylleribrott eller sådana där hans framfart utgör även annat brott, t.ex. grov vårdslöshet i trafik eller vållande till annans död eller till kroppsskada. I båda typfallen kan straffet för gärningarna redan nu sättas högre än (jfr nedan beträffande förslaget till lag om ändring i ). Den nuvarande skalan för grovt rattfylleri ger också tillräckligt utrymme för _ den i och för sig önskvärda _ nyanseringen av straffen för rattfylleribrott med olika straffvärden. Som nämnts förut förordar regeringen återgång till den påföljdspraxis som rådde års lagändringar och som bl.a. innebar en mycket restriktiv användning av villkorlig dom. Det torde redan ha framgått att lagrådet är skeptiskt till ett sådant "trendbrott", särskilt som det åstadkoms genom mo- tivuttalanden. Det framgår av redogörelsen i remissen att det är fullt möjligt att vissa kategorier rattfyllerister kan komma att dömas till en påföljd med intensivövervakning med elektroniska hjälpmedel i stället för till fängelse och att en försöksverksamhet med intensivövervakning f.n. planeras. Introduceras en ny påföljd för rattfyllerister _ något som det kan finnas goda skäl för _ uppkommer nya svårigheter för allmänheten att orientera sig i sanktionssystemet. Detta förstärker skälen för att avstå från att nu lägga om riktlinjerna för påföljdsvalet. Remissförslaget utgår uppenbarligen från att fängelse en månad skall vara normalpåföljden för grovt rattfylleri redan vid en promillehalt alkohol i blodet om 1,0. Man kan under sådana omständigheter förutse en relativt stel till- lämpning där en månads fängelse döms ut i ett ganska brett band av fall.