prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — 2. heltidsutbildnmg som den sökande har avslutat efterfyllda är eller som har föregåtts av sammanhängande förvärvsarbete på heltidi mmst , 3. tvångsvård enligt lagen (1988:870) om värd avmissbrukare i vissa fall, 4. fiihetsberövande pä kriminalvårdens område, 5. värd av eget bam eller adoptivbam som inte harfyllt , 6. beslut enligt smittskyddslagen (1988:1472) ellerlivsmedelslagen (1971:511) eller föreskrifter som har meddelats med stöd avsistaämnda lag. Detsamma gäller tid dä sökanden har åtnjutit föräldrapenningförmän enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller varit hindrad att arbeta pä grund av 1. värnpliktstjänstgöring. Detsammagäller tid dä sökanden har fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring eller varit hindrad att arbeta pä grund av 1. tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 2. arbetsmarknadsutbildning, 3. yrkesinriktad rehabilitering, i den mån sådan tidmte enligt 7 § jämställs med tid under vilken förvärvsarbete har utförts. Dentid som mte räknas in i ramtiden fär dock mte överstiga . 1994/95:150 Bilaga10 Underbilaga 10.1 Senaste lydelse 1994:1674. fyllt tvä är. Arbetslös som avses i 1 § 3 skall vid tillämpning av första stycket anses ha fiillgjort arbetsvillkoret Densom i mmst under en ramtid av i anslutaing tillatt han avslutat utbildning pä heltid som omfattar mmst ett läsår och somberättigar till stadiesocialt stöd stått till arbetsmarknadens förfogande somarbetssökande genom den offentliga arbetsförmedlmgen eller förvärvsarbetat ärberättigad till kontant arbetsmarknadsstöd utan att ha uppfyllt arbetsvillkoretVid bestämmande av ramtid mräk-nas mte tid dä sökanden har varit tundrad attstå till arbetsmarknadens förfogande på grund av sjukdom,värnpliktstjänstgöring, havandeskap eller värd av eget bam eller adoptivbam sommte har fyllt tvä år. Densom i mmst under en ramtid av i anslutning tillatt han avslutat utbildning pä heltid som omfattar minst ett läsår och somberättigar till stadiesocialt stöd stått till arbetsmarknadens förfogande somarbetssökande genom den offentliga arbetsförmedlmgen eller förvärvsarbetat ärberättigad till kontant arbetsmarknadsstöd utan att ha uppfyllt arbetsvillkoretVid bestämmande av ramtid mräk-nas inte tid då sökanden har varit hmdrad attstå till arbetsmarknadens förfogande på grund av sjukdom, tjänstgöring enligtlagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, havandeskap eller vård av eget bameller adoptivbam som mte har 1994/95:150 Bilaga10 Underbilaga 10.1 Denna lag ttäder i faaft den 1 Den som före ifaaftträdandet påbörjat enersättningsperiod med dagpenning har rätt till sådan ersättning även efterifaaftfrädandet, dock längst till och med . Detta gäller inteom stödtagaren har uppfyllt villkoren för rätt till ersättaing enligt lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring i dess nya lydelse. 2.Den som före ikraftträdandet påbörjat en ersättningsperiod med dagpenning harrätt till sådan ersättnmg även efter ikraftträdandet, dock längst till och medden . Ersättningen skall bestämmas enligt 17, 20 och 21 §§ lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring. Detta gäller inte om stödtagaren haruppfyllt villkoren för rätt till ersättning enligt lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring i dess nya lydelse. * Senaste lydelse1994:1674. Den som blir arbetslösunder tiden - Prop. 1994/95:150 och dåuppfyller arbetsvillkoret enligt 6 § skall ha rätt till ersättnmg som Bilaga10 bestäms enligt 17, 20 och 21 §§ lagen (1973:370) om arbetslöshetsför- Underbilaga 10.1 säkring i bestämmelsemas lydelse efter , omden sökande varit skyldig att betala avgift enligt lagen(1993:1441) om allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vidarbetslöshet eller sjömansskatt enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt underminst . Detta gäller endast om stödtagaren mte uppfyller villkorenför rätt till ersättaing enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring i desslydelse från . Ersättning som utges med stöd av denna regelfär uppbäras längst till och med . Dennalag ttäder i faaft i fräga om 7, 8 och 9 §§ och i övrigt den 1januari 1996. Förslag till lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring Härigenomföreskrivs att 7, 8 och 20 §§ lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring'skall ha följande lydelse. 1994/95:150 Bilaga10 Underbilaga 10.1 Med tid under vilken en försäfaad enligt 6 § skall ha utfört förvärvsarbete jämställs tid då den försäfaade 1. deltagit i och, om mte särsfalda skäl hindrat det, ftillföljt arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinrifaad rehabilitering för vilken statligt utbildningsbidrag utgått, 2. fullgjort värnplikteller åtnjutit föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, i båda fallen dock tillsammans högst . 3. haft semester, eller 4. eljest varit ledig av annan anledning än sjukdom,värnpliktstjänstgöring eller bams födelse med heh eller delvis bibehållen lön. 2.fullgjort tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt ellerfått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, ibåda fallen dock tillsammans högst tvä månader, 4.eljest varit ledig av annan anledning än sjukdom, tjänstgöring enligt lagen(1994:1809) om totalförsvarsplikt eller bams födelse med helt eller delvisbibehållen lön. Vidbestämmande av ramtid enligt 6 § räknas mte tid dä försäfaad varit hmdrad attarbeta på grund av 1. styrfa sjukdom. 'Lagen omtryckt 1991:1334. ' Senaste lydelse 1994:1673. ' 2. hehidsutbildnmg som den försäfaade har avslutatefter fyllda eller som har föregåtts av sammanhängande förvärvsarbete pähehid , 3. tvångsvård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukarei vissa fall, 4. fiihetsberövande på kriminalvårdens område, 5. värd av eget bam eller adoptivbam som inte harfyllt tvä är, 6. beslut enligt smittskyddslagen (1988:1472) ellerlivsmedelslagen (1971:511) eller föreskrifter som har meddelats med stöd avsistaämnda lag. Detsamma gäller tid dä försäfaad har åtnjutit föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om alhnän försäkring eller varit hindrad att arbeta pä grund av 1. värnpliktstjänstgöring, Detsammagäller tid dä försäfaad har fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring eller varit hindrad att arbeta på grund av 1. tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 2. arbetsmarknadsutbildning, 3. yrkesinriktad rehabilitering, i den mån sådan tidinte enligt 7 § jämställs med tid under vilken förvärvsarbete har utförts. 1994/95:150 Bilaga10 Underbilaga 10.1 Med dagsförtjänst avses en femtedel av den veckomkomst eller, i fråga om försäfaad med månadslön, en tjugotvåendel av den månadsinkomst, som den försäfaade före arbetslöshetens inttäde vanligen åtajöt under arbetstid som var normal för den försäfaade. Som normalarbetstid skall gälla den genomsnittliga arbetstiden antingen i det förvärvsarbete som innebär att arbetsvillkoret uppfylldes, eller, * Senaste lydelse 1994:1673. Dagpenning länmas med 80procent av den försäfaades dagsförtjänst, om inte annat följer av 17 § förstastycket och andra stycket första meningen. Dagpenning till en försäkrad som hartillerkänts ålderspension i form av folkpension, allmän tilläggspension ellerannan pension som lämnas på grund av förvärvsarbete, lämnas avden försäfaades dagsförtjänst, med den begränsning som följer av 17 § förstastycket. Dagpenning länmas med 75procent av den försäfaades dagsförtjänst, om inte annat följer av 17 § förstastycket och andra stycket första meningen. Dagpennmg till en försäfaad som hartillerkänts ålderspension i form av folkpension, allmän tilläggspension ellerannan pension som lämnas pä grund av förvärvsarbete, lämnas avden försäfaades dagsförtjänst, med den begränsning som följer av 17 § förstastycket. omdetta är förmånligare för den försäfaade, i allt det förvärvsarbete som Prop. 1994/95:150 utförts enligt 6 §. Saknasunderlag för beräknmg av dagsförtjänsten enligt andra stycket. Underbilaga10.1 skall som medlemmens dagsförtjänst räknas den i orten vanliga arbetsförtjänstenper arbetsdag för arbetstagare mom samma yrke och med samma arbetsförmåga sommedlemmen. Utanhinder av bestämmelsema i första - ttedje styckena fär dagpenning tillförsäfaad som uppfyllt arbetsvillkoret huvudsafaigen genomarbetsmarknadsutbildning eller yrkesinrifaad rehabilitering för vilken statligtutbildningsbidrag har utgått bestämmas till belopp som motsvararutbildningsbidraget. Atajutermedlem med anledning av arbetslöshet fortlöpande ersättning från annan änarbetslöshetskassa, fär dagpenning utges högst med belopp som motsvararsfallnaden mellan det högsta belopp som fär lämnas enligt första - gärdestyckena och ersättningen. Dennalag ttäder i faaft i fräga om 7 och 8 §§ och i övrigt den 1januari 1996. Bilaga 11 till kompletteringspropositionen Prop. 1 Arkiv, museer och kulturmiljövård 1.1 B 8. Stöd till icke-stafliga kulmrlokaler Frånanslaget betalas bidrag för ny- eller ombyggnad av musei-, teater- ochkonsertlokaler som tillhör någon annan än staten. Bidrag fördelas med högst 30%av kostnadema vid nybyggnad och med högst vid ombyggnad. Stödet fördelasgenom samUngslokaidelegation efter samråd med . Underen följd av år har det av sysselsättningsskäl funnits extta anslag tiUicke-statliga kulturlokaler. För /94 tillfördes 70 miljonerfaonor och /95 beslutade om 50 miljoner faonor att användasför stöd till icke-statiiga kulturlokaler (prop. 1995/95:25, bet. 1994/95:FiUl,rsfa 1994/95:145). I budgetpropositionen 1995 (prop. 1994/95:100 bil. 12 s.4314) föreslog regeringen att för /96 beslut om stöd till vissaicke-statliga kulturlokaler fick meddelas intill ett sammanlagt belopp av 37,5miljoner faonor samt att till stöd till icke-statliga kulturlokaler anvisadesett förslagsanslag på faonor. har beslutat i enlighet medregeringens förslag (bet. 1994/95:BoUI0, rsfa. 1994/95:211). Deextra tilldelningarna via sysselsättningsinsatser tUlsammans med besparingsfaavmotiverade av det statsfinansiella läget innebär enligt regeringens mening attbesparingar kan göras på anslaget för Stöd till icke-statiigakulturlokaler. Regeringen föreslår att beslut om stöd och anslaget tillicke-statiiga kultarlokaler för /96 minskas med vardera 22,5mUjoner faonor. 1. med ändring av beslut (bet.1994/95:BoU10, rsfa. 1994/95:211) medger att beslut om stöd till icke-statiigakulturlokaler får meddelas intill ett sammanlagt belopp av 15 000 000 fa /96, 2. med ändring av beslut (bet.1994/95:BoU10, rsfa. 1994/95:211) till Stöd till icke-statliga kulturlokalerför /96 anvisar ett förslagsanslag på 27 500 000 fa. 1.2 B 17. Kulturstöd vid ombyggnad m.m. Prop. Frånanslaget utgår bidrag till ombyggnad, renovering och underhåll avkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse enligt 2§ förordningen (1993:379)om bidrag tiU kultarmiljövård. Ibudgetpropositionen 1995 (prop. 1994/95:100 bU. 12 s. 58-60) föreslogregeringen bl.a. att för /96 beslut om bidrag tUl kultarstöd vidombyggnad av kulturhistorisk värdefull bostadsbebyggelse m.m. fick meddelasintill ett sammanlagt belopp av 255 miljoner faonor samt att till kultarstödvid ombyggnad m.m, anvisades ett förslagsanslag på faonor.Riksdagen har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 1994/95:BoUlO,rsfa. 1994/95:211). Underde har nybyggnaden av bostäder minskat radikalt.Ombyggnadsverksamheten är fortfarande hög räknat i antalet fastigheter, menombyggnadema är mindre genomgripande än tidigare och därför inte likakostsamma. Detta sammanvägt med det statsfinansiella läget, innebär enligtregeringens mening au besparingar kan göras på anslaget förbidraget till kultarstöd vid ombyggnad m.m. Regeringen föreslår att beslut ombidrag och anslaget till kultarstöd vid ombyggnad minskas med vardera 15miljoner faonor. 1, medändring av beslut (bet. 1994/95 :BoU 10, rskr. 1994/95:211) medger att beslut om bidrag till kulturstöd vid ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse m.m. får meddelas intill ett sammanlagt belopp av 240 000 000 fa för /96, 2. medändring av beslut (bet. 1994/95:BoU10, rskr. 1994/95:211) till Kulturstöd vid ombyggnad m.m. för /96 anvisar ett förslagsanslag på 240 000 000 fa. Bilaga 12 till kompletteringspropositionen 1995 nnaa. (tolfte huvudtiteln) 1 Näringspolitik för tillväxt 1.1 Inledning Underdet efter tiUttädet har regeringen tvingats tiU en mycket sttamekonomisk poUtik för att komma tiU rätta med bud-getanderskottet och därmed detexttemt höga ränteläget. Budgetförstärkningar genom höjda skatter och minskadeutgifter har varit nödvändiga inslag i den akuta krisbekämpningen. Även ombudgetsaneringen mnebär stora påfrestningar för både medborgare och företag ärden nödvändig för att återstäUa förtroendet för den svenska ekonomin. Regeringenhar i avsnitt 5 i den reviderade finansplanen redogjort för debudgetförsvagningar som mttäffat och behovet av åtgärder med anledning avdessa. Regeringen har gjort bedömningen att besparingar behöver göras även inomNäringsdepartementets område. Detta kan göras genom indragningar av reservationersamt nedskämingar av vissa anslag. En genomgång av anslagen underNäringsdepartementet visar att möjUg-heten tiU indragning av reservationer ärmycket begränsad. Regeringen har valt att utifrån en prioritering avverksamheter föreslå anslagsminskningar främst på de verksamheter som ännuinte startat. Totalt uppgår neddragningarna inW. indragning av reservation påNäringsdepartementets ansvarsområde för /96 tiU drygt 256miljoner faonor. Enbartbudgetpolitik räcker emeUertid inte. Ökad sysselsättning är av helt avgörandebetydelse. För att få en långsiktig balans i den svenska ekonomin måstetiUväxten förbättras genom en aktiv näringspoUtik. Regeringen har också underdet gångna halvåret arbetat intensivt med de mera långsiktiga tiUväxtfrågoma.Ett första led i detta arbete har varit att etablera goda och breda kontaktytormed näringsUvet och de olika organisationer som verkar inom näringsUvet.Eftersom näringspoUtiska insatser är långsiktiga och bör präglas av godkontinuitet ("fasta spehegler") måste de också vara väl föranfaadeoch bygga på en bred samsyn. Fömtsättningamaför ett aktivt företagsägande, och en flexibel ägandestmfaur, är av storbetydelse för struktaromvandlingen i ekonomin. På basis avaktiebolagskommitténs betänkande kommer regeringen att analysera hurregelverket kan anpassas för att bereda vägen för mer effektiva ägarfunktioneroch störte utvecklingsfaaft i en aUtmer intematio-naUserad ekonomi. En sttategi kommer ocksåatt presenteras för hur miljöhänsyn kan Prop. 1994/95:150 understödjas somkonkurrensfafaor för att därigenom bidra tiU såväl Bilaga 12 ekonomisktiUväxt som ekologisk balans. Vidarehar regeringen redan i samband med budgetpropositionen (prop. 1994/95:100, bU.13) presenterat ett antal förslag för att förbättra fömtsättningama förtiUväxt, bl.a. i de mindre företagen. I denna proposition tillkommer förslag isamma riktning. HärtiU kommer också förändringar som görs löpande och som intefordrar beslut i . En nackdel med att presentera förslagen efter handsom de är färdigberedda är att helheten inte uppmärksammas. Därför viUregeringen i det följande ge en redovisning av msatsema på ett antalsttategisfa viktiga områden. I denna redovisning beskrivs också kortfattatinriktningen av det arbete som just nu pågår mom regeringskansUet. Desmå och medelstora företagens fömtsättningar och förmåga att växa kommer attvara avgörande för både ekonomisk tiUväxt och sysselsättningsökning. Hittillshar msatsema koncentterats tiU kapitalförsörjningen för små och medelstoraföretag, eftersom brister därvidlag är ett av de största hindren för tiUväxt. - Ramenför lån tiU kvinnUga företagare har utökats väsentUgt. - Fråganom ett riskkapitalavdrag, som anmäldes i prop. 1994/95:100 bU.13, har varit föremål för vidare beredning. Regeringen räknar med att förelägga ett förslag i sådan tid att nya regler kan gälla för dispositioner under innevarande år. - Företagsbeskattningenses över med särsfald inriktning på de små och medelstora företagens sitaation. - Kvittningsrättenför nyföretagare kommer att återinföras. - Föratt underlätta företagens kapitalförsörjning föreslår regeringen nu också att avkastaingsfaaven på resp. Industri- och nyföretagar- fonden sänks så att de i fortsättningen skaU bevara sitt kapital nomineUt intafa. De hittiUsvarande faaven på real avkastning har gjort att riskbe nägenheten bUvit aUtför begränsad. I kombination med bankemas allmänna återhåUsamhet har detta mneburit att många småföretag har haft svårt att låna tiU sin expansion. Med detta förslag bedömer regeringen att utiåningen via och Industri- och nyföretagarfon- den bör kunna öka med 200-300 miljoner faonor. I förlängningen kommer detta också att leda tiU en upplåningsmöjUghet i bank på minst lika mycket. kan i samverkan med erbjuda de små och medelstora företagen en åtkomst tiU den utiåning som sker via Europeiska Investeringsbanken inom EU. -Regeringen avser att återkomma med förslag tiU ytterUgare åtgärder Prop.1994/95:150 mom finansieringsområdet med särskild tonvifa på företag som Bilaga 12 befinner sig i expansiva skeden. Försäljningen av aktiema i Atie ochBure och den i budgetpropositionen föreslagna användningen av dessa medel ärett exempel på detta. Kompetensutvecklingeninom småföretagen kommer att vara av avgörande betydelse förderas möjUgheterattutvecklas. Regeringen avser att återkomma med konfaeta förslag tiU msatser inomdetta område när programmet för det s.k. målområdet 4 presenteras. Regeringenavser också att genom omprioriteringar inom anslaget A 2. Småföretagsutveck-Ungskapa ett utrymme för ett utvecklingsprogram för företagsledare och styrelser imindre företag. 1994/95:161 om regionalpoUtiken har regeringen aviserat dels en översynav de regionalpoUtiska stödformema och antalet inblandade aktörer, dels enförsöksverksamhet med ökad samverkan meUan oUka regionala organ. nyUgen pubUcerad rapport från Expertgmppen för stadier i offentUg ekonomikonstateras att effektema av nuvarande former av företagsstöd är begränsade.Mycket av stöden är enUgt rapporten av defensiv och konserverande natar. Inteminst i ett läge där de ekonomiska resursema är begränsade måste de stöd somsätts in bU väsentUgt mer offensiva och tiUväxtorienterade. Regeringen anserdet angeläget att med ovannämnda utgångspunfaer gå igenom befintUga stödformeräven inom närings- och arbetsmarknadspoUtiken och bl.a. försöka finna bättteformer för en närmare samverkan meUan dessa insatser. Genompropositionen 1994/95:177 har regeringen lagt en gmnd för en offensivtaristpoUtik. Turistaäringen är redan nu expansiv och det finns betydandemöjUgheter att ytterUgare öka volymen och sysselsätöiingen inom dennautpräglade småföretagsbransch. Teknikutvecklingoch produktförnyelse är två områden av sttategisk betydelse för den svenskakonkurrensfaaften. Ett första steg i en satsning på detta område togs i åretsbudgetproposition där regeringen föreslog ett nytt anslag för tekniköverföringtUl små och medelstora företag. Enbetydande del av den svenska industrin har utvecfaats som ett resultat avframsynta teknikupphandlingar. Regeringen kommer att besluta direktivtiU en särskUd uttedare med uppgift att kartlägga möjUghetema tiUteknikupphandlingar från det allmänna. Regeringens ambition är nu attidentifiera nya områden för teknikupphandling exempelvis riktat tiU IT-områdeteUer mUjöområdet. Vidde omfattande kontakter regeringen har haft med forskningsintensivastorföretag har gång på gång vitsordats att dessa har en mängd produktidéer sominte kommersiaUseras eftersom de inte Ugger inom ramen för företagensaffärsidé. Detta tiUstånd förstärks ju tydUgare tendensen blir att företagensatsar på sm kärnverksamhet. Det finns ett uppenbart samhäUsmttesse att ta tiUvara varje möjUghet tiU utveckling av nya företag ochproduktidéer. Kontakter med ett antal störte företag . 1994/95:150 handen att det finns ett mttesse även från deras sida att hitta Bilaga12 lämpUga former för s.k. avknoppningar. Regeringen avser att ta initiativ tiUatt påskynda en sådan utveckUng. ForskningspoUtikenär central för tiUväxten. Genom bl.a. EU-medlemskapet har fömtsättningama förforskningspoUtiken förändrats. Detta kommer att få stor betydelse för denforskningsproposition som planeras . Ur tiUväxtsynpunfa är integrationenmellan forskningspoUtik och näringspoUtik av avgörande betydelse. Dels måste enstörre del av forskningen koncentteras tiU områden som Ugger nära mdustrieUtillämpning. Dels måste samverkan meUan näringsUv och stat utvecklas ochfördjupas. Idet beredningsarbete som pågår ingår en genomgång av insatsema inomexportfaeditområdet där det finns behov av förbättring och effektivisering.Likaså kommer msatser som riktar sig tiU Östersjöstatema och attbehandlas i enUghet med proposition 1994/95:160 om samarbete medCentral- och . Underhösten kommer att lägga fram sina förslag tiU huromställningen av energisystemet skaU genomföras. Regeringen räknar med att enbred enighet skaU kunna näs både kring omställningen som sådan och kring ettkonfaet åtgärdsprogram. Detta är helt nödvändigt för att näringsUvet skaU kunnaplanera för framtiden. Varje beslut om nya investeringar måste bygga påantaganden om priser och andra leveransvillkor för energi, framför aUt på el. Regeringenkommer att lägga stor vifa vid att de kommande energipoU-tiska besluten ges enutformning som bidrar tiU näringsUvets framtida konkurrenskraft i enUghet medde riktlinjer som slogs fast överenskommelse. Medsyfte att underlätta rekonstmktioner av bl.a. bostadsrättsföreningar påobestånd samt minska statens utgifter på gmnd av faeditförluster görs vissaändringar i reglema om statlig kreditgaranti för bostäder Förslaget mnebär attbostadsfaeditaämnden kan medverka tiU ackordsuppgörelser meUanbostadslåneinstitat och bostadsföretag. Samtidigtslopas den kvarvarande koppling för bostadsrätter vad gäUer faktisfa belåningoch bidragsunderlag enUgt system. mnebär att det blir möjUgtatt erhåUa oförändrat räntebidrag även om Prop. 1994/95:150 låneskulden skrivs ned. Sammantagetmnebär detta väsentUgt bättte möjUgheter att minimera faeditförluster vad gäUerde senare bostadsrättsårgångama. Ettinvesteringsprogram för att motverka arbetslösheten och förbättra inomhusklimati bostäder och lokaler där bam och ungdom vistas införs. Förslaget redovisas närmarei regeringens proposition (prop. 1994/95:218) En effektivarearbetsmarknadspoUtik m.m. Programmetinnebär att 2 miljarder faonor avdelas för omfattande investeringsprogram.Åtgärderna berör lokaler där bam och ungdom vistas och flerbostadshus. Programmetomfattar vidare stöd tiU solvärmeanläggningar, instaUation av ackumulatortankari samband med vedeldning, förbättringar av ventUationsanläggningar i allmännasamlingslokaler och olika utveck-lingsprojefa med syfte att utveckla metoderför faetsloppsanpassning, återanvändning av material m.m. Nybyggnationeninom bostadssefaom är av syimerUgen ringa omfattning. Under den senare delenav mnevarande år förväntas ett sänfa ränteläge förbättta fömtsättningama.Risken för brist på bostäder, inte minst på orter med expansivt näringsUv, ärdock överhängande. Medhänsyn tiU detta och behovet av att undvika ytterUgare utslagning avproduktionskapacitet föreslås ett tillfälligt investeringsbidrag för ny produktionav bostäder. Förslaget redovisas i regeringens proposition En effektivarearbetsmarknadspoUtik m.m. Nybyggnadstödet uppgår tiU totalt 2 miljarder faonoroch utgår av arbetsfaaftskosmaden upp tiU ett tak motsvarande 10procent av bidragsunderlaget. Arbetskraftskostnad vid framställning avprefabricerade byggelement fär medräknas. För att bidrag skaU utgå faävs attansökan kommer in före den 1 ofaober 1995 och att projektet är färdigstäUt den1 juU 1997. Bidrag lämnas för arbeten som utförs fr.o.m. den 20 april 1995t.o.m. En fömtsättning är vidare att projektet erhållerbidrag enUgt regler. En möjUghet att byta frän äldre system kommerdock att införas. Genommedlemsskapet i EU måste vårt arbete nu gå in i en ny fas. Efter ett antal årav anpassning måste vi nu sfafta perspektiv. handlar det istäUet om påverkanoch mflytande.