prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Det är angeläget attprogrammet initierar aktiviteter av olika slag för att minskakoldioxidutsläppen. bör därför sfräva efter att öka andelen energieffektiviseringsprojekt. Regeringenanser att en god kunskapsuppbyggnad när det gäUer Prop. 1994/95:100 möjUghetertiU t.ex. gemensamt genomförande skaU kunna erhåUas ttots BU. 13 att åtgärderaaminskar i omfattning. För att säkerstäUa att så blfr faUet avser regeringen attanpassa : s verksamhet så att erfarenhetema från programmet skaU kunnaanvändas som underlag vid bl.a. de intemationeUa förhandlingaraa inom ramen förklimatkonventionen. Detta mnebär också att kraven på rapportering och uppföljningökar. av utvecklingssamarbete harnyUgen lämnat en utvärdering tiU regeringen av hela det svenska samarbetet medÖst- och , bl.a. den klimafrelaterade programverksamheten vidNUTEK (Ds 1994:134). Regeringen avser att i en särskUd proposition våren 1995redovisa ett samlat förslag om stöd tiU . mUjösamarbete har ihöst lämnat sitt slutbetänkande till regeringen om gemensamt genomförande (SOU1994:140). håUs den första s.k. partskonferensen inom ramen förklimatkonventionen. Konferensen kommer bl.a. behandla frågor om åtaganden efterår 2000 och kriterier för gemensamt genomförande. Frågan om den framtidaenergipoUtiken utreds av EnergUcommissionen. De svenska åtagandena enUgtklimatkonventionen är en vUctig faktor i komissionens överväganden. Regeringen avser att återkomma tUl närdet gäUer inrikmingen av de energfrelaterade klimatpoUtiska insatser iBaltikum och . Anslagsfrågan behandlas under anslaget Ell.Åtgärder för energieffektiviseringar m.m. i bl.a. och . Affärsverketsvenska kraftnät () driver och förvaltar det svenska storkraftnätet för el, inklusive de StatUgt ägda utiandsförbmdelsema (prop. 1990/91:87, bet. I990/9I:NU38,rskr. 1990/91:318). EnUgt mstmktionen för (1991:2013)har verket bl.a. tifl uppgift att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva ochutveckla ett kosmadseffektivt, driftsäkert och mUjöanpassatkraftöverföringssystem. skaU därvid bl.a. främja konkurtensmom elöverfö-ringsområdet, främja forskning och inom sitt verksamhetsområdesvara för den operativa beredskapsplaneringen under kris- eUer krigsförhåUanden.Svenska kraftnät skaU bedriva sm verksamhet på ett sådant sätt att det bidrartill att öka konkurrensen på elmarknaden. beslutade om ytterUgareriktlinjer för verksam heten (prop. 1991/92:133, bet. 1991/92:NU30, rskr. 1991/92:322). skaU enhgt beslutet ansvara för driften av storkraftnätet, den löpande momentana elbalansen och det svenska kraftsystemets övergripande driftsäkerhet. 1995att vara s.k. systemansvarig myndighet enUgt lagen (1994:617) om ändring i lagen (1902:71 s.l), mnehåUande vissa bestämmelser om Prop. 1994/95:100 elektriska anläggningar (eUagen). För den ekonomiska stymingen av Svenska kraftnäthar hittUls tiUämpats samma principer som tidigare gäUde för Statens vattenfallsverk.Verkets drift och mvesteringar finansieras med inkomster från verksainheten ochmed upplåning genom . Investeringama belastar således intestatsbudgeten. Regeringen avser att delvis förändra den ekonomiska stymingen avverket, som närmare beskrivs under avsnitt 3.2. Staten är genom delägare med 25 %av aktiema i () som är ettforskningsbolag för starksfröm där övriga delägare är ABB ochVattenfaU AB av aktiema. Vidare förvallar för sfaten25 % av aktiema i ett branschforskningsorgan. Svenska Elföretagens Forsknings-och Utvecklingsaktiebolag (), som har tiU uppgift att samordna ocheffektivisera branschens forsknings- och utveckUngsmsatser. Övriga delägare iElforsk AB är , ochVattenfaU AB. är nätansvarig enhet enhgt dets.k. Eltransiterings-dfrektivet (EG-dfrektiv m 90/547/EEC) som avser attunderlätta gränsöverskridande eUiandel mom EU och med omgivande länder. 3.2 Sänkt avkastningskrav för , m.m. RegeringenfaststäUde ett nytt avkasttiingskrav för ,definierat som på justerat eget kapital, i samband med en omfattandeöversyn av principema för verkets finansieUa styming (prop. 1987/88:87, bet.1987/88:NU41, rskr. 1987/88:376). Syftet med den nya finansieUa stymingen varatt så långt möjUgt ge VattenfaU samma ekonomiska fömtsättningar sommotsvarande verksamhet mom andra kraftförelag. Det avkastningskrav somfaststäUdes med detta syfte beräknades på den affarsrisk som fanns inom helaVattenfaUskoncemens verksamhet, dvs. tiU allra största delen kraftproduktion,men tiUämpades på aUa verksamhetsdelar. När den del av verksainheten som avsågöverföring på storkraftnätet avskiljdes och lades i detnybUdade faststäUdes frUedningsvis samma avkastningskrav förSvenska kraftnät som tidigare hade gäUt för . Avkasmingskravethar behåUits oförändrat. Det nuvarande avkastningskravet kan dock anses varaför högt i förhåUande tifl den relativt låga affärsrisken i Svenska kraftnäts verksamhet, som i aUt väsentUgt avser överföring av el på storkraftnätet. Den låga affarsrisken beror på att Svenska kraftnäts verlcsamhet utgör ett namrUgt monopol. Ett omotiverat högt avkastningskrav på får en kosmadshöjande effekt på aU överföring av kraft över storkraftnätet som dels slår igenom som ökade kosmader för samtUga elförbmkare inom industri och annan verksamhet, dels kan få spridnings effekter i kosmadsnivåema för underUggande nät. Avkastningskravet på bör därför sänkas. 9 1994/95. 1 samL Nr 100. Regeringensbedömning är att det nuvarande avkasmingskravet Prop. 1994/95:100 börkunna sänkas tiU , att gäUa från . 13 ankommerpå regeringen att fatta beslut om en sådan sänkning av avkasmingskravet.Svenska kraftnät ges därmed möjUghet att sänka sina avgifter med ca 100 - 150mUjoner kronor , vilket fiiUt ut skaU slå igenom i sänkningar avtariffema. Att en ändring av Svenska kraftnäts avkastningskravinte har genomförts beror främst på att överläggningar omstamnätsavtalets tiUämpbarhet har förts meUan staten och övriga parter iavtalet , och först nu avslutats. Denna fråga redovisas närmareunder avsnitt 3.3. I sin freårsplan beräknarSvenska kraftnät att utdelningen tiU statsverket, med nuvarandeberäkningsprinciper, blfr 285 nuljoner kronor . Åren 1996 och 1997beräknas utdehiingen tiU 296 respektive 316 mUjoner Icronor. Regeringen kommerav statsfinansieUa skäl art höja utdehiuigskravet med 50 mUjonerkronor . bedöms kunna behåUa en tiUfredstäUandesoliditet även med det högre utdelningskravet och det redovisade sänktaavkastningskravet. Dendel av storkraftnätet som Ugger söder om kallas stamnätet.Verksamheten på stamnätet reglerades genom det s.k. stamnätsavtalet somttäffades meUan staten genom och elva kraftföretagsom umyttjade stamnätet, de s.k. Gamla transitörema. Avtalet avser åren 1981 -2004. När bolagiserades och Affärsverketsvenska kraftnät inrättades ttäffade staten och Gamlatransitörema ett nytt avtal - kraftnätsavtalet - som under åren 1992 och 1993ersatte stamnätsavtalet. ttäffades ett nytt kraftnätsavtal avseende året1994. Regleringen enUgt stamnätsavtalet är svår attförena med den reformering av elmarknaden som behandlats i avsnitt IEnergipoUtiken. har, för att lösa denna fråga, överläggningarom stamnätsavtalets tiUämpbarhet förts meUan staten och de Gamla transitörema.Bl.a. har de ekononuska effektema för partema av art frångå stamnätsavtaletsbestämmelser ufretts. Någon enighet meUan partema om fömtsättningama föravtalets frångående eUer upphörande har dock hittiUs mte kunnat nås. De rättsUga fömtsättningama för stamnätsavtaletstiUämpbarhet ändrades när den nuvarande konkurtenslagen (1993:20) frädde ikraft den 1 juU 1993. har avslagit en ansökanfrån kraftföretagen om ert s.k. icke-frigripandebesked enUgt 20 §konkurtenslagen avseende stamnätsavtalet, med hänvisning tiU att avtalet inteär förenUgt med konkurrenslagens bestämmelser. Sedan beslutet överklagats harStockholms tingsrätt faststäUt beslut.Tmgsrättens beslut har överklagats hos . SedanSvenska kraftnät bUdades har den tidigare tiUämpningen av Prop. 1994/95:100stamnätsavtalet tiUfälUgt ersatts av andra avtal, de s.k. kraftnätsavtalen. 13 Avtalen innebär vissa justeringar av de villkor som anges istamnätsavtalet. Justeringama har varit nödvändiga med hänsyn tiU bl.a. deformeUa förändringar som inttäffade när upphörde. Mot bakgmnd av de stäUningstaganden som har gjortsav och Tingsrätt måste, även om tingsrättensbeslut numera har överklagats tiU , stamnätsavtaletsförenUghet med nuvarande konkurrenslagstiftning anses tveksam. Svenska kraftnätkan inte tiUämpa ett regelsystem som tiU någon del strider mot gäUandekonkurtenslag. avser att från tiUämpa ettnytt tariffsystem med viUkor som är enhetUga för hela storkraftnätet och somhar utarbetats i samråd med branschen. I detta sammanhang har regeringens under avsnittet3.2 redovisade avsUct att nu ändra avkastningskravet för Svenska kraftnätbetydelse. Genom slamnätsavtalet tiUförsäkrades de Gamla transitörema som koUektiven viss nivå för överföringskosmadema på stamnätet, som är lägre än den nivåSvenska kraftnät kan erbjuda med statens nuvarande avkastningskrav på verket.Med den sänkning av avkastningskravet som regeringen nu kommer att genomförabedöms kunna sänka tariffema tiU i huvudsak den nivå som skuUeha varit faUet med fortsatt tiUämpning av stamnätsavtalet. Därigenom kan deGamla tiansitörema inte anses någon ekonomisk skada av att Svenska kraftnätfrån tiUämpar ett annat regelsystem än det som anges istamnätsavtalet. Den ordning som här har redovisats och som kommeratt gäUa umebär att överföringsvUlkoren på storkraftnätet blfrförenUga med konkurtenslagens krav och att de ekonomiska vUUcoren för kraftföretagenbUr jämförUga med de villkor som de kan anses tidigare ha tiUförsäkrat siggentemot staten genom stanmätsavtalet. 3.4 Investeringar - 1997 Svenskakraftnät har tiU regeringen lämnat förslag tiU investerings- ochfinansieringsplan för perioden - 1997. Verkets investeringar underperioden avser storkraftnätet och viss telekommunikation. Investeringama i storkraftnätet avser dels åtgärderför att bibehåUa en hög driftsäkerhet i befintUga ledningar, dels åtgärder föratt öka kapaciteten i systemet. Inga nya större projekt skaU enUgt planemainledas . Investeringama i telekommunikation avser dels dettelekommunikationsnät som erfordras för drift och skötsel av storkraftnätet,konfroUsys-temverksamheten, dels fortsatt mstaUation av s.k. optokablar istorkraftnätet. Optokablamas telekapacitet säljs främst tiU tredje part. planeras investeringar för sammanlagt400 nuljoner kronor För perioden - 1997 planeras investeringar för seunmanlagt 131 1200 mUjoner kronor. Svenska kraftnäts förslag tUl uivesterings- ochfinansieringsplan samt Prop. 1994/95:100 behov av riksgäldslån förinvesteringar sammanfattas i nedansfaende Bil. Tabell.Svenska kraftnäts mvesteringar, m.m., åren 1994 - 1997. 1994 1995 1996 1997 SamUigainvesteringar 1995 - 1997 facks således genom egen finansiering. Dämtöverfacks genom egen finansiering även amorteringar eiUigt plan av tidigareriksgäldslån, 500 mUjoner kr , vilket innebär att räntekosmadema minskarunder perioden. Investeringsplanen - 1997 ligger på enlägre nivå än enUgt tidigare planering. Detta beror bl.a. på att det visat siglämpUgt att skjuta vissa projekt framåt i tiden, att kosmadema för projektenbUvit lägre än vad som tidigare ansågs möjUgt och på att fömyelseåtgärdemanumera genomförs med metoder som minskar investeringamas omfattning. Svenskakraftnäts förslag tiU investerings- och finansieringsplan för perioden -1997 bygger på verkets mtema långsiktiga investeringsplanering förstorkraftnätet inklusive utiandsförbindelsema. Investeringarna avser främst enfömyelse av ett väl utvecklat system där överföringsbehoven ökar endastlångsamt. En fortlöpande stmkmrförändring genomförs för att anpassa systemettiU dagens krav och fömtsättningar. De i investeringsplanen upptagna beloppen har i enUghetmed Svenska kraftnäts mUande freårsplanering beräknats kalenderårsvis.Omperiodise-rade tiU det tiU 18 månader förlängda /96 blfr deplanerade frivesteringama sammanlagt ca 6(X) nuljoner kronor, vUket motsvararca 400 mUjoner kronor för perioden 1 juU 1995 - . Det bedöms intefinnas något behov av nyupplåning i RUcsgäldskontoret för investeringsändamålunder /96. bör dock, liksom tidigare, få ta uppriksgäldslån för rörUg kredit inom en ram av 100 mUjoner kronor Svenskakraftnäts mvesteringar och upplåningsbehov bedöms uite komma att påverkas av deförändringar som regeringen avser att genomföra när det gäUer den finansieUastyrningen av verket, som redovisats under avsnitt 3.2. Däremot påverkasamorteringstakten för befintUga lån. /96 bör ramen för regeringens bemyndigande att teckna borgen förbolag i vilka förvaltar statens aktier vara samma som dennuvarande ramen, 175 mUjoner kronor. Likaså bör ramen för regeringensbemyndigande att besluta i frågor om förvärv av aktier eUer bUdande av bolaginom Svenska kraftnäts verksamhetsområde vara oförändrad, 135 mUjoner kronor. Regeringenanser att den nu redovisade investerings- och finansieringsplanen för Affärsverketsvenska kraftnät för freårsperioden - 1997 bör godkännas som en ram förverksamheten. Svenskakraftnät har numera rätt att självt besluta om förvärv och avyttring av aktierom högst 10 mUjoner kronor. bör ges rätt att inom denna ram om10 mUjoner kronor även bUda bolag. 1994/95: BU. Regeringensbedömning: Ambitionen att samhäUets energibehov med hög säkerhet skaU kunnatiUgodoses under kriser och i krig bör vara oförändrad. Insatser för attniinska känsUgheten för störningar inom elsystemet bör prioriteras. Försörjningsberedskapen påenergiområdet ingår i verksamhetsområde Energiförsörjning ochenergianvändning. Den utgör en del av totalförsvaret. EnUgtberedskapsförordmngen (1993:242) är energiförsörjnfrigen en särskUd ftinktioninom totalförsvarets civUa del. Funktionsansvarig myndighet är . Ifunktionsansvaret frigår bl.a. att samordna beredskapsförberedelser, genomförakrigsplanläggning och regelbundet tiU regermgen redovisa beredskapsläget momfiinktionen. är också tiUsynsmyndighet för beredskapslagringen av oljaoch kol. Uppgiften att förvalta och efter hand avveckla de civUa statUgaberedskapslagren av olja Ugger däremot sedan den 1 juU 1994 hos en särskUdmyndighet. Försörjningsberedskapenpå energiområdet tar sikte på att samhäUets energibehov med hög säkerhet skaUkunna tiUgodoses under kriser och i krig. NUTEKhar i sin årsredovisning för /94 redovisat de resultat inomverksamhetsområdet och energianvändning som hänför sig tiUenergiberedskapen. Bl.a. har en analys och värdering av åtgärder för art mötaen energikris genomförts. Arbetet har omfattat styr- och prioriteringsfrågor, konsumtionsbegränsningarm.m. En modeU för hantering av mformationsflödet och för redovisning avberedskapsläget i fired, under kriser och i krig har utarbetats. Vidare harNUTEK kartlagt åtgärder som behöver vidtas för att möta ett s.k. sttategiskt överfaU.NUTEK:s bedömning är att de uppsatta målen för Prop. 1994/95:100 året har nåtts och att handlingsberedskapen har förbättrats. har enUgt uppdrag av regeringenlämnat särskUda redovisningar för dels pågående arbete med utformningen avransoneringssystem och andra konsumtionsbegränsande åtgärder, delsberedskapsläget under /94. 1 programplan för det civUa försvaret 1995/96 -1999/(X) har Överstyrelsen för civU beredskap (ÖCB) redovisat sina bedömningarav förmågan hos det civUa försvaret att under kriser och krig upprätthåUa devUctigaste samhällsfunktioneraa. I fråga om försörjningen med bränslen bedömsförmågan som godtagbar. I fråga om elförsörjningen pekar emeUertid ÖCB på denstora känsUgheten för störningar i krigsfaU, särskUt hos överföringssystemen. () har i smrevisionsberättelse över frite särskih kommenterat den här akmeUa delenav : s verksamhet. Regeringen anser att ambitionen förförsörjningsberedskapen på energiområdet bör vara oförändrad under nästabudgetår. I Försvarsdepartementets bUaga tiU budgetpropositionen redovisas deövergripande mål för funktioner inom det civUa försvaret som regeringen senarei regleringsbreven avser att besluta om. Frågan om fiinktionsmål väntas kommaatt understäUas i samband med nästa totalförsvarsbeslut, som avsesbli tidigarelagt tiU . Regeringen konstaterar att varken ÖCB eUer RRV harfiamfört några invändningar mot arbete såvitt gäUer energiberedskapen.I likhet med ÖCB anser regeringen att känsUgheten för stömingar i elsystemetutgör det största problemet mom detta område. Insatser som gäUerelförsörjningen bör därför Uksom hittiUs prioriteras. 5 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner den föreslagnainvesterings- och finansieringsplanen för som enram för perioden - 1997 (avsnitt 3.4), 2.godkänner att Affärsverketsvenska kraftnät som en ram för rörUg kredit under /96 får upptariksgäldslån om högst (avsnitt 3.4), 3.bemyndigar regermgen att tecknaborgen tiU bolag i vilka förvaltar statens aktieruitiU ett sammanlagt belopp om (avsrutt 3.4), 4.bemyndigar regeringen att /96 beslufa i frågor som rör förvärv av aktier eUer bUdande avbolag inom svenska kraftnäts verksamhetsområde mom en ram av (avsnitt 3.4), 5.bemyndigar regeringen att geAffärsverket rätt artbUda bolag, med ett aktiekapital om högst 10 000 (XX) kr, inomsamma beloppsram som regeringen medger att bolaget 134 självt får förvärva eUer avyttra aktier(avsnitt 3.4). Reservation 27 794 095 1993/94' Utgift 6 271 696 1994/95' Anslag 9 154 000 1995/96 Förslag 41 466 000 varav27 588 000 beräknat för 'Reservationsanslaget Beredskapslagring och industrieUa åtgärder Anslaget disponeras för åtgärder med syfte attvidmakthåUa och vidareutveckla handlingsberedskapen för att möta stömmgar ienergiförsörjningen i kriser och krig. Anslaget ingår i den ekonomiskaplaneringsramen för totalförsvarets civUa del. Iprogramplanen /96 - 1999/00 har ÖCB pekat på brister i ABC-skyddet momfunktionen Energiförsörjning. Därför har ÖCB föreslagit att 5 nuljoner kronorper år i planeringsramen tilldelas detta anslag för skydd mot ABC-stridsmedel.Vidare har ÖCB räknat med att anslaget skaU användas också för att finansieraNUTEK: s bidrag tUl kosmadema för utbUdning av vapenfirfa tjänstepUktiga, somsedan budgetåret 1992/93 har belastat anslaget Åtgärder mom delftmktionenEUcraft med 14 mUjoner kronor . Med dessa fömtsätmuigar beräknas iprogramplanen ett belopp på 28,4 nuljoner kronor för juU1995 - . Prop.1994/95:100 BU. Medutgångspunkt i och det besparingskrav som gäUer för anslageninom planeringsramen föreslår regeringen ett anslag på ca 41,5 mUjoner kronorför /96 (18 månader). Reservationen på anslaget uppgick vid ingången /95 tiU ca , varav 3,3 mUjoner kronor utgöråterstoden av en anslagspost som /87 har sfatt tiU regeringensdisposition. Regeringen avser att besluta om indragning av innesfaende medel påanslaget. EnUgt regeringens bedömning kommer aUtjämt att ha tUfräckUgaresurser för att pågående och planerad verksamhet skaU kunna genomföras med deninriktning som beslutades i samband med totalförsvarsbeslut. Anslagets nuvarande benämning Beredskapslagring ochmdustrieUa åtgärder är missvisande. har anslaget använtsfrämst för systemsmdier, förberedelser för konsumtionsbegränsningar, UtbUdningoch övningar, aUt i syfte att skapa handUngsberedskap för kriser och krig.Anslaget bör därför fr.o.m. nästa budgetår benämnas HandUngsberedskap. Denbehållning som vid utgången av /95 kan finnas kvar på det äldreanslaget bör föras över till det nya anslaget HandUngsberedskap. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. tillHandlingsberedskap för /96 anvisar ett reservationsanslag på41 . 1993/94'Utgift 24 243 695 Reservation 147 706 342 1994/95'Anslag 58 258 000 1995/96 Förslag 66 372 000 varav43 893 000 beräknat för 'Reservationsanslaget Åtgärder inom delfunktionen Elkraft Anslaget disponeras för beredskapsåtgärder påelområdet. TiU största del används anslaget för bidrag tiU mvesteringar medsyfte att minska känsUgheten för stömingar i produktions-, överförings- ochdistributionssystemen. Anslaget ingår i den ekonomiska planeringsramen förtotalförsvarets civUa del. Såvitt gäUer bidragsverksamheten har branschorganetSvensk gentemot åtagit sig att svara för den planering sombehövs för att bidragsmedlen skaU kurma användas ändamålsenligt. En sttävan äratt beredskapshöjande åtgärder skaU genomföras med andrainvesteringar i energiföretagens anläggningar, varigenom dessa också får enhögre fredstida driftssäkerhet och skyddsnivå än vad som annars hade varitmöjUgt. Svensk Elberedskap har redovisaten uppföljning av de projekt som genomförts med statUga bidrag sedan stödetinfördes . har den totala kosmaden för åtgärderaa uppgåtttiU ca 210 mUjoner kronor. Statens andel har i genomsnitt uppgått tiU . Enallmän slutsats är att finansieringsmodeUen är gynnsam både för samhäUet ochför företagen. SamtUga åtgärder som genomförts med bidrag har varit väl utfördaoch av god teknisk kvaUtet. Åtgärdema har i stor utsfräckning varit uirUctadepå att möjUggöra regional eUer lokal produktion, s.k. ö-drift, vid stömingar istorkraftnätet. Det har dock varit svårt att verifiera fiinktionen av sådanaåtgärder genom reaUstiska prov. Vidare konstateras att den ekononuskaredovisningen från företagen är bristfälUg. Bidragsverksamheten kommenteras mte särskUt i årsredovisning eUer RRV:s revisionsrapport. I beräknas förtolvmånaderspericxien juU 1995 -ett belopp på 44 nuljoner kronor,varvid fömtsatts att medel tiU UtbUdning av vapenfria tjänstepliktiga belastaranslaget E 1. Regeringens överväganden Prop. Denpågående översynen av elberedskapen omfattar också frågor om ansvaret föråtgärder i syfte att minska elsystemets känsUghet för stömingar i krig, liksomfinansieringen av sådana åtgärder. Regeringen bedömer dock att denbidragsverksamhet som finansieras från detta anslag bör fortgå i nuvarandeformer under /96. Därvid fömtsätter regeringen att denekonomiska redovisningen av verksamheten förbättras. Regeringen avser attuppdra åt att vidta åtgärder med detta syfte. Med utgångspunkt i ochbesparingskravet för anslag inom planeringsramen föreslår regeringen ett anslagpå ca 66,4 mUjoner Icronor för /96 (18 månader). Reservationen på anslaget uppgick vid ingången /95 tiU ca 147,7 mUjoner kronor. Såvitt kan bedömas har denrelativt låga förbmkningen av bidragsmedel berottfrämst på att mvesteringama mom kraftindustrin har legat på en låg ruva.Regeringen avser att besluta om indragning av innesfaende medel på anslaget.EnUgt regeringens bedömning kommer det även fortsättningsvis att finnastiUräckUga resurser för att tiUgodose behovet av bidrag för angelägna projekt ienUghet med den inriktning som beslutades i samband med 1992 årstotalförsvarsbeslut. Anslagets nuvarande benämning Åtgärder inomdelftmktionen Elkraft bör för nästa budgetår ändras tiU Åtgärder momelförsörjningen. Den behållning som vid utgången av /95 kanfinnas kvar på det äldre anslaget bör föras över tiU det nya anslaget. tUlÅtgärder inom elförsörjningen för /96 anvisar ettreservationsanslag på . 1994/95'Anslag 73 500 000 1995/96 Förslag 110 900 000 varav73 483 000 beräknat för 'RamanslagetBeredskapslagring av olja: Förvaltningskostnader Myndigheten uirättades den 1 juU1994 med uppgift att förvalta statens civUa beredskapslager av olja förkrigssimationer (prop. 1993/94:141, bet. 1993/94:NU19, rskr. 1993/94:311).Uppgiften övertogs från . Det övergripande målet för myndigheten är att destatUga civUa beredskapslagren skaU avvecklas med hänsyn tagen tiU samhäUsekonomi, I37 Avvecklingen skaU genomföras så att det för staten bästa ekonomiskaresultatet nås, räknat i realt nuvärde. 1994/95:100av olja skaU avslufas och avveckUngen av Bil. 13verksamheten skaU i sfri heUiet ha genomförts . Myndigheten disponerar vissa uikomster frånförsäljning av lagrings tjänster m.m. Inkomster av försäljning av olja redovisas däremot, efter avdrag för omkosmader, på statsbudgetens mkomstsida under uikomst titeln 2625 Utförsäljning av beredskapslager. Inkomstema beräknas tiU 470 mUjoner kronor netto under nästa budgetår (innevarande budgetår 670 nuljoner kronor). Av :s årsredovisning framgår art det bokfördavärdet av oljelagren per var ca 2 051 mUjoner kronor.