prop · GI0335 · 1994-12-31 00:00:00 — Avtelet har därigenom haft drag av kartellbildning. Simationeninför inledningen av Uraguayrandan kännetecknades av ett kraftigt ökande antelhandelskonflikter på Jordbraksområdet. Subventionema till Jordbraket ochgränsskydd i form av kvantitetiva resttiktioner ifrågasattes i allt högre gradi flera tvistlösningspaneler i . Kostoadema för konsumentema ochbudgetbelastoingen av de interna stödsystemen blev allttner uppmärksammade.Stödsystemen gav i ökande grad upphov till en överproduktion som med hjälp avexporteubventioner fick avsättas på världsmarknaden. Denna dumpning avjordbraksprodukter på världsmarknaden skapade en osund konkunenssimation ochsterk initetion bland Jordbraksexporterande länder, en del av dem u-länder.Dessa samt stora Jordbraksexportörer som och Nya Zeelandstellde därför krav på att en reform av Jordbrakshandeln skulle ingå iförhandlingspaketet. Från u-landssidan var detta ett av kraven för att man isin mr skulle acceptera förhandlingar om t.ex. investeringsregler,immaterialrätt och tjänstehandel. Jordbraksförhandlingenhar utgjort en av de mest mrbulente delaraa i randan. Moteättoingaraa har varitsterkast mellan huvudaktöreraa EG och , där från början verkade för enmycket långtgående reform på jordbraksområdet med bl.a. totelt avskaffande avexporteubventioner EG intog emellertid, mot bakgrand av att den gemensammajordbrakspolitiken utgör en centtal bestendsdel i EG-samarbetet, en betydligtmindre reformvänlig och avvisande attityd. En storkt pådrivande kraft iliberaliserande riktoing har varit den s.k. Caimsgrappen, som bester av QortonJordbraksexporterande u- och i-länder intog, på grand av sin önskan attbevara sitt mycket höga jordbraksstöd och det stora politiska problemet atttillåto import av ris, en mycket återhållsam attityd under hela förhandlingen. Moteättningaraamellan och ledde vid ett flertol tillfällen till blockeringar av förhandlingaraa. När utkastet till slumppgörelse i randan presenterades , deklarerade EG att förslaget till jordbraksavtol inte var acceptobelt. Det fakmm att EG kunde fatta beslut om reform av den gemensamma Jordbrakspolitiken (Common Agriculmral Policy, CAP) innebar emellertid att möjligheten att nå en uppgörelse på Jordbraksområdet ökade. En stor del av ägnades åt bilaterala förhandlingar mellan och EG om hur en uppgörelse 33 skulle kunna utformas. Den störsto stötestenen utgjordes av 3 1994/95. 1 saml Nr 35. EG(och då främst ) kunde inte acceptera Prop. 1994/95:35 att minska desubventionerade exportvolymerna enligt förslaget till slumppgörelse.Det var också viktigt för EG att få erkänt att de arealbidrag som införts medCAP-reformen skulle bettaktos som "gröna" stöd, dvs. inte omfettos avkrav på nedskämingar Förhandlingama ledde till den s.k. BlairHouse-överenskommelsen. Denna innebar att åtogandet att minskaexporteubventioner ändrades från till , att arealstödet undantogs frånreduktion och att den s.k. fredsklausulen infördes.Frankrike moteatte sig dock fortferande åtegandet beträffandeexporteubventioner Efter Blair House-överenskommelsen kunde processenemellertid återigen multilateraliseras och Jordbraket utgjorde inte längre denfrämste stötestenen i förhandlingarna. På grandval av de preliminärabindningslistor som deltegarna presenterat ägnades stöne delen avår 1993 åt bilaterala förhandlingar om åteganden och medgivanden i dessa listorDet franska motetendet mot Blair House-överenskommelsen övervanns i slutekedet,bl.a. genom att en möjlighet skapades att fasa in minskningen av densubventionerade exportvolymen och isin slutgiltiga form kunde därmed antes . Jordbraksöverenskommelseninnebär att det för förste gången inom etebleras deteljerade regler försubventioner (interat stöd och exporteubventioner) och gränsskydd även förjordbraksvaror Genom omvandling av alla former av gränsskydd till mllar, dens.k. terifferingen, har man också kommit tillrätte med den djungel av variablaavgifter, kvantitetiva restriktioner, importförbud, licenser etc. som tidigarevarit vanligt förekommande på jordbraksområdet. I avtelet ingår dessutom ettåtegande om att efter avtelete ikraftttädande påbörja förhandlingar omen forteättning av reformprocessen. Åtegandetom intemt stöd innebär att det sammanlagda intema stödet skall minskas med 20%under sex år (). Neddragningen behöver inte ske produktvis, utenberäknas på den sammanlagda stödnivån (Aggregate Measurement of Support, AMS).Utgångspunkt för neddragningen är stödvolymen . Fråndenna neddragning undantes sådant stöd som klassificerate som icke handelsstörande,s.k. grönt stöd, samt vissa typer av areal- och djurbidrag som ingår iproduktionsbegränsningsprogram. Allt gränsskydd skallomvandlas till mllar (teriffering). Tullama har beräknate som skillnaden mellan det inhemska priset och världsmarknadspriset . I många fell har dette resulterat i mllar på flera . På grand av en del länders mycket kraftiga motetend mot en allomfattande teriffering, har införte en möjlighet att uppskjuto torifferingen till reformperiodens slut. Kostnaden för att utoyttja denna möjlighet blir att det nedan beskrivna åtogandet om minimitillttäde ökas till respektive . mllkoefiicienterna binds vid de framräknade nivåerna. /95:35 innebär att på samma sätt som gäller på industtivaraområdet, kandessa mllar inte höjas uten förhandlingar om kompensation. Tullaraa skall underreformperioden, dvs. fram , minskas med i genomsnitt . För varjeenskild produkt måste milen minskas med . Föratt inte de i vissa fall mycket höga milnivåer som blir resultetet avterifferingen skall medföra att marknadstillträdesmöjligheter minskar, harinförte åteganden om ett bibehållet resp. minimimarknadstillttäde. Det förstoinnebär att man genom kvoter eller på annat sätt garanterar sammatillträdesmöjligheter till sin marknad som farms . Dettekompletteras med åteganden om minimitillträde, som innebär att det måste finnasmöjlighet att importera kvantiteter som motevarar av den inhemska konsumtionen.Denna siffra skall öka till . Exporteubventionemaskall minskas i värde och i kvantitet. Neddragningarna skall skemed utgångspunkt från den subventionerade exporten under basperioden 1986-1990.För att undvika att exportetödsåtegandet får alltför kraftiga effekter i börjanav reformperioden, finns möjlighet att i beräkningen inkludera även 1991 och1992 års exportvolymer. Vid reformperiodens slut skall dock volymen på densubventionerade exporten ha minskat jämfört med volymen underbasperioden. Somett resultot av Blair House-överenskommelsen finns också en s.k. fredsklausul iJordbraksavtolet. Denna gäller i hela , dvs. t.o.m. och skyddardet gröna stödet mot utjämningsmllar eller tvistlösningsförfaranden. Den typ avarealstöd och djurbidrag som undantogite från reduceringsåtogandet är också, iprincip, skyddat från utjämningsmllar och tvistiösningsförfaranden, så längedet håller sig inom 1992 års stödnivåer. Exporteubventioner skall endast vidpåvisande av skada kunna beläggas med antidumpnings- eller utjämningsmllar Isamtliga fall uppmanas dessutom parterna att visa återhållsamhet med inledandeav undersökningar om utjämningsmllar. U-ländernamedges mildare discipliner när det gäller stödneddragningar och har dessutommöjlighet att uteträcka avtrappningen till De minst utveckladeu-länderaa undantos helt från skyldigheten att minska sina subventioner.Minskningen av subventioner till Jordbraket i utvecklade länder bör innebäraatt det blir lättore för att konkurrera på världsmarknaden. Framförallt bör minskade exporteubventioner minska risken för att u-landsproducenterkonkuneras ut på sina egna marknader av dumpad överskotteproduktion. Samtidigtkan just minskningen av exporteubventioner innebära vissa svårigheter för som är nettoimportörer av livsmedel. Minskade exporteubventioner förväntos leda till ökade världsmarknadspriser, vilket innebär att dessa länders import av livsmedel kan fördyras. Ett särskilt ministerbeslut har därför fattate att inom ramen för den nya jordbrakskommittén övervaka effektema av Jordbraksreformen just för de som är nettoimportörer av livsmedel. I beslutet fastelås bl.a. målsättningar om bibehållet livsmedelsbistend och möjligheter till hjälp 35 frånInternationella valutefonden, m.m. FörSveriges del är jordbraksavtelet mycket välkommet. Genom 1990 årsJordbraksreform har redan klarat av mycket av det som Jordbraksavteletålägger oss. Effektema kommer främst att märkas på gränsskyddssidan. De mllarsom nu har bundite i vår bindningsliste sätter ett tok för hur mycket vårainterna Jordbrakspriser kan överstiga världsmarknadens. Detto tok sänksdessutom med i genomsnitt . I praktiken innebär dettaatt nuvarande system med variabla införselavgifter kommer att kunna forteattetillämpas, dock inom de gränser våra milbindningar sätter Effekteraa förenskilda produkter beror således på världsmarknadspriserna och på nivån på vårtnuvarande tillämpade gränsskydd i förhållande till det som bundite, dvs. För en del produkter liggerdagens gränsskydd under den slutnivå vår milbindning anger. Närdet gäller det interna stödet kommer jordbraksavtelete disciplin baserad påadministrativa priser i princip inte att påverka oss. Genom reformavskaffades de svenska regleringama och därmed merparten av våra administrativapriser 1 förhållande till basperioden har således enväsentlig stödneddragning gjorte. innebär bl.a. att vårt Norrlandsstödryms inom den tillåma stödvolymen och inte behöver förändras till följd avavtelet. I den mån har kvarexporteubventioner sätter namrligtvis Jordbraksavtelet gränser för storleken påoch omfattoingen av dessa. Det blir t.ex. inte möjligt att införa exportetödför produkter som inte hade sådant stöd . utgårexporteubventioner bl.a. för kött, fläsk och spannmål. Dessa subventioner skallenligt gällande riksdagsbeslut vara avvecklade . Exporteubventionerenligt definition utgår i även för livsmedelsindustriproduktergenom råvarakostnadsutjämningssystemet. Åtegandena om minskning av basperiodensbudgemtiägg , resp. subventionerade exportvolymer , medför ihuvudsak inga åtgärder för svensk del. För livsmedelsindustriproduktema ärdagens exportstöd stöne än till följd av ökade exportvolymerGATT-åtegandet kan, trote en förväntod minskning av bidragen som en följd avEES-avtelet, medföra en begränsning av exportetödet i denna sektor. Imllförhandlingaraa har drivit offensiva exportinttessen, bl.a. rörandevodka. Dessa redovisas under avsnitt 5.3 och i bilaga 4. Svenskaexportintressen beaktos också genom att öppnar en kvot med reduceratgränsskydd för vissa typer av svensk ost i utbyte mot att öppnar englobal kvot för viss typ av ost. 5.6 Avtalet om textil och konfektion (TEKO) Sammanfattning:Det nya avtolet om textil och konfektion innebär att alla kvantitotivaimportbegränsningar för teko-varor avskaffas successivt och att handeln med dessa produkter kommer att regleras av denormala GATT-reglerna. Övergångsperioden är indelad i tte etopper och undervarje etopp införlivas en bestemd andel varor under de allmänna GATT-reglernasamtidigt som kvoteraa ökas för de varor som kvarster under begränsning.Eftersom avskaffade alla sina begränsningar får avtoletbara direkto effekter för vår del vid ett evenmellt EU-medlemskap medåterföljande återreglering av tekoimporten. För u-länderaas del innebär avtoletsuccessivt ökade exportmöjligheter Handelnmed textil- och konfektionsvaror har varit föremål för regleringar . Begränsningaraa var till en början ensidiga eller rent bilaterala.Under 1960-tolet och början av 1970-tolet begränsades viss import enligt detkorto respektive det långa bomullstextilavtolet och genommultifiberavtolet (Multifibre Arrangement, MFA) som förlängte i olika omgångar.Genom MFA har det således varit möjligt att göra avsteg från de normalaGATT-regleraa när det gäller marknadsstörande import av teko-varor. Sverigebegränsade sin tekoimport inom MFA:s ram fram till dess MFA IV löpteut . I Uraguayrandan var det försto gången som man genomförhandlingar sökte införliva denna sektor under de allmänna GATT-reglerna. Förhandlingama prägladesav moteättoingar mellan exportör- och importörländer De svårasteförhandlingsfrågoma gällde hur övergången skulle ske, övergångstidens längdsamt villkoren, dvs. tillväxttokter och flexibilitetebestemmelser Det var inteenbart importörländer uten även vissa exportörländer som argumenterade för enlång övergångsperiod. Det gällde utvecklingsländer som relativt stertettekotillverkning och som önskade bygga upp sin tekoindustti i skydd av denstebilitet i fråga om marknadstillträde som tekokvoter ansågs ge. dreven liberal linje i förhandlingama i ett försök att agera brobyggare mellanexportör- och importörländer. Avtoletinnebär att handeln med textil och konfektion nu inordnas i det allmännaWTO-regelverket efter en övergångsperiod uppdelad i tre etepper.Avvecklingen sker enligt två parallella spår En bestemd andel av 1990 årsimport förs under varje etepp över till de allmänna WTO-reglerna, vilketinnebär att resttiktionema i multifiberavtelet gradvis avvecklas. För dessavaror gäller således inte den speciella skyddsklausulen iövergångsarrangemanget. måste av ett landsimport av dessa varor liberaliseras enligt dette schema. För de varor somkvarster under begränsning ökas kvoterna successivt genom en formel som innebäratt kvoteraa för de känsligaste varoma, dvs. de med lägst ökningstekter, ökaslångsammare än för andra varor där ökningstekteraa är högre.Avtelet innehåller sedvanliga regler om flexibilitet, dvs. utbytbarhet mellanavtelsår och mellan begränsade varor. Avtelet ger också möjlighet till avsteggentemot medlemmar som inte milföljer sina förpliktelser Avtelet innehålleräven regler om kringgående av begränsningsavtel. Till skillnad från MFA kandette avtel inte förlängas. Därmed kommer samtliga MFA-begränsningar attupphöra definitivt . Iförhandlingarna drev och en liberal linje och sttävade efter ettavtel med kortere övergångsperiod och högre ökningstekter Det visade sig docksvårt att få gehör för denna linje, då viktiga importör-och exportörländerspositioner var alltför långt ifrån varandra i dessa centrala frågor Detviktigaste resultetet är ändå att man genom dette avtel införlivar sektora idet allmänna och att tekorestriktionerna efterövergångsperiodens utgång avskaffas. U-länderaas exportmöjligheter förbättrasoch ett långvarigt irritetionsmoment i handelsrelationerna mellanindustriländer och utvecklingsländer försvinner successivt. Eftersom Sverigeavskaffade samtliga importbegränsningar på tekoområdet fåravtelet i rådande läge enbart marginell betydelse ur strikt nationellsynvinkel. Däremot får givetvis avtelet stor betydelse också för föratt begränsa verkningarna av den återreglering av tekoimporten som följer avett evenmellt svenskt EU-medlemskap. 5.7 Avtalet om tekniska handelshinder (TechnicalBarriers to Trade, TBT) Sammanfattning:Det nya är en utbyggnad av det avtel som framförhandlades underTokyorandan. Huvuddragen i det tidigare avtelet har bibehållite, men texten idet nya avtelet har disponerate klarare och vissa avsnitt har utvidgate ochpreciserate. Den viktigaste förändringen är att tekniska föreskrifter ochstendarder har omdefinierate till att omfatte inte enbart en varas egenskaperutan även relaterade processer och tillverkningsmetoder. Det nya avtelet skaparförateättoingar för en minskning av onödiga handelshinder Genom införlivandet iWTO kommer antelet länder som omfattes av TBT-disciplinen att öka kraftigt. Liksomde fleste andra avtol inom som reglerar icke-toriffära handelshinderframförhandlades det nuvarande TBT-avtelet under den s.k. Tokyorandan i slutetav 1970-telet. Liksom i gäller principen om icke-diskriminering som enhuvudregel i TBT-avtelet. Avtelet, som omfatter såväl industri- somjordbraksvaror, föreskriver att tekniska föreskrifter och stendarder inte fåruterbetes, antes eller tillämpas med avsikt att skapa hinder för internationellhandel. Inte heller får sådana föreskrifter eller stendarder eller derastillämpning leda till att oberättigade hinder för interaationell handel skapas.Anmälningsplikt råder för sådana förslag till tekniska föreskrifter ochförferanden som skiljer sig från internationella stendarder och som bedöms fåen väsentiig inverkan på handeln. I avtelet återfinns även definitioner av vadsom i avtelete mening utgör tekniska föreskrifter och stendarder Förhandlingama inomUraguayrandans ram har syftet till att göra avtelstexten mera överskådlig samtdessutom att skärpa regelverket, t.ex. med avseende på processer ochtillverkningsmetoder, s.k. PPMs (Process and Production Metiiods). Huvuddrageni det nya TBT-avtelet överensstemmer med det nuvarande avtelet. Avtelstextenhar dock vunnit i klarhet och vissa avsnitt har utvidgate och preciserate. begrepp har definierate och andra omdefinierate. Beträffande tekniskaföreskrifter sägs att dessa inte skall vara mera handelshindrande än vad som ärnödvändigt för att tillgodose en legitimt syfte, varvid man skall beakte derisker som skulle kunna uppsto om syftet inte tillgodosågs. Som exempel pålegitimt syfte nämns bl.a.skydd för hälsa, säkerhet och miljö. Denviktigaste förändringen jämfört med det nuvarande avtelet är att termernateknisk föreskrift och stendard omdefinierate till att omfette inte enbart envaras egenskaper uten även relaterade processer och tillverkningsmetoder Sådanaregler kommer att bli allt viktigare, framför allt på miljöområdet. Avsnittenom provning och certifiering har utökate till att omfette alla slagsförfaranden för bedömning av överensstemmelse med tekniska föreskrifter och stendarderSkyldigheten att anmäla förslag till tekmska föreskrifter har utvidgate tillatt omfatte även vissa lokala myndigheteorgan, t.ex. inom delsteter i federalasteter. Detnya avtelete uppförandekod för stendardisering är en nyhet jämfört medTokyorandans avtel. Avtelet är öppet för anslutoing av stetiiga och privatestendardiseringsorgan men är endast obligatoriskt för centtala stetiiga organ. Somett resultet av Uraguayrandan och tillskapandet av den nyaVärldshandelsorganisationen kommer alla WTO-medlemmar att omfettes av det nyaavtelet. Det nu gällande TBT-avtelet har enbart drygt fyrtio medlemmar,merparten i-länder Liksom det existerande TBT-avtelet, innehåller det nyaavtelet ett antol bestemmelser om särbehandling av , t.ex. genom tekniskrådgivning och genom att på olika sätt te hänsyn till urvecklingsländeraassärskilda problem vid uterbetendet och tillämpningen av tekniska föreskrifteroch stendarder. TBT-avteletetillämpningsområde vidgas och omfattar fler tekniska förekrifter ochstendarder. Dessutom kommer fler länder och flera myndigheter att omfattes.Genom att tekniska handelshinder kan undvikas i högre grad skapasbäme förateättoingar för intemationell handel, vilket är en stor fördel för svenskaföreteg. FörSveriges del kommer den utökade länderteckningen inledningsvis att få relativtliten betydelse eftersom vår export till de 40-tel länder som äranslutna utgör av totelexport. 5.8 Avtalet om handelsrelaterade investeringsåtgärder(Measures, TRIMs) Sammanfattning:TRIMs-avtelet utgör ett förste steg att reglera handelsrelateradeinvesteringsåtgärder inom /WTO. Avtelet slår fast att ingen åtgärd fårvidtos som ster i strid med WTO-avtelete artiklar om icke-diskriminering ellerförbud mot kvantitetiva restriktioner Till avtelet är fogat en förteckning överde åtgärder som är förbjudna. För svenska företeg som är eteblerade utomlandsinnebär det nya avtelet att man kommer att kunna undgå många av de krav som manmöter . kommer att gynna såväl dessa företog som den svenskaexportindustrin i stort. I demultilaterala förhandlingama som ursprangligen ledde fram till Havanna-stedganoch det ursprangliga framgick tydligt att de delteganderegeringama då inte var beredda att late villkor beträffande utländskainvesteringar bli föremål för internationella simation bestod istort sett ända fram till tidigt 1980-tel, då investeringsfrågorna börjadetilldra sig ökad uppmärksamhet. I företogs smdier avindustrin och fackföreningsrörelsen som påvisade handelssnedvridande effekterav investeringsvillkor som t.ex. krav på köp av lokalt tillverkade komponentersom villkor för utländska direktinvesteringar. Även inom intemationellaorganisationer som och företogs smdier i början på 1980-teletav förekommande investeringsfrämjande medel och krav och hur sådana påverkarutländska investeringar Smdieraa visade att många värdländer konkuneradeintensivt om utiändska investeringar genom att erbjuda olika incitement. EnligtOECD-smdier var de vanligaste handelsrelateradeinvesteringsvillkoren krav på lokalt innehåll, begränsning av importeradeinsatevaror, minimiexport och teknologiöverföring. Det var också främst USAsom drev frågan om TRIMs som ett handelspolitiskt problem i och det var påamerikanskt initiativ som dessa frågor kom att ingå i förhandlingama iUraguayrandan. Förhandlingaraa präglades av en sterk nord-sydpolarisering. var pådrivande medan u-ländema agerade defensivt och ladetonvikten på varje lands suveräna rätt att utforma sin investeringspolitik somett redskap i urveckJingsansttängningama. U-ländemas motetend skall ses motbakgrand av att det Just är främst som tillämpar investeringsvillkorav de slag förhandlingaraa gällt. Detnya TRIMs-avtelet föreskriver att ingen part får vidte någon åtgärd som står i stridmed artikel III om s.k. nationell behandling, dvs. förbudet mot attdiskriminera import i förhållande till inhemsk produktion, eller med artikel XI omförbud mot kvantitetiva restriktioner Till avtelet är fogat en förteckning påde TRIMs-villkor som är förbjudna, vare sig de är formellt beordrade ellerinte, och som kan genomdrivas av regeringen eller måste efterlevas avinvesterande företeg. Bland förbjudna TRIMs finns krav på lokalt innehåll iproduktionen, krav på en viss relation mellan import och export ellerbegränsning av import för lokal produktion i förhållande till företegeteexport. Alla sådana villkor som ster i strid med avtelet skall anmälas till WTOoch skall avvecklas för i-länder, föru-länder och för minst utvecklade länder (MUL) räknat från avteleteikraftträdande. Utvecklingsländer ges också möjlighet att tillfälligt avvikafrån förbudet. Övergångstiderna för u-Iänder kan under särskilt svåraomstendigheter föriängas. Avtelet skall ses över . I samband meddenna översyn skall man överväga om avtelet skall kompletteras med regler ominvesterings- och konkurrenspolitik. Densvenska industrin har angivit olika typer av TRIMs som ett reellt problem vidinvesteringar utomlands. har man konsteterat att TRIMs bara utgör enav många faktorer att te hänsyn till vid ett investeringsbeslut och man harofte lärt sig att leva med den simation som föreligger. Det är emellertidangeläget att TRIMs-villkor avvecklas i länder där svenska företeg äreteblerade. När kravet på lokalt innehåll avskaffas kan dette t.ex. leda tillatt ökade exportmöjligheter skapas för svenska moderföreteg liksom för andrasvenska leverantörer och allmänt sett kan mer neutrala investeringsförhållandenskapas. Den framförhandlade TRIMs-texten tillfredsteller offensiva svenskainttessen på dette område och får allmänt sett betraktes som bra. Det är ocksåviktigt att det i avtelet klargörs att handelsrelaterade investeringsvillkorinte blir tillåtna genom att de kombineras med förmåner av skilda slag. Det lärvisserligen dröja innan avtolet får avsedd effekt, men kommerdock svenska företeg att slippa många av de krav man möter . Därmed börman kunna konkunera på bättte villkor Det är vidare positivt att man i självaavtelet förateer möjligheter att bredda avtelet till att även omfatteinvesteringspolitik och konkunenspolitik. Investeringsfrågorna i bredarebemärkelse framster redan nu som ett tänkbart framtida förhandlingsområde i WTOoch är också föremål för förhandlingar i . 5.9 Avtalet om tillämpning av artikel VI i 1994 (antidumpning) Sammanfattning:Det nya antidumpningsavtolet innehåller flera viktiga förbättringar på centralapunkter i förhållande till tidigare avtelslydelse.