prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — SkUlnaden mellan tilldelade medel och utayttjadevarierar mellan institationema. Regeringen bedömer art det finns anledning attunder våren följa upp hur de omfördelade medlen utayttjats under budgetåret1994/95. Medel som inte kan utayttjas av en institation bör kunna tordelas omtill andra som har störte behov av dem. Det kan exempelvis gälla sådana instimtioner,som var mycket nära att uppfylla de kriterier som gällde för att fä del avdessa medel, men som blev helt utan. Det är bl.a. angeläget att pengama användsså att de ger fler trygga och bra arbetstillfällen åt personer medfiinktionshinder Regeringen avser att i regleringsbrevet för /96närmare ange hur dessa medel ska fördelas. Regeringenhar beslutat om besparingar i syfte att minska statens utgifter samteffektivisera verksamheten. Inte heller de åtgärder som avser arbetshandikappadesökande kan undantas från besparingskraven. Regeringen föreslår att reglemaför anställning med lönebidrag bör ändras, så att det mer ty'dligt framgår atthögsta bidragsnivåema ska förbehållas personer med svåra funktionshinder Dettabör gälla för arbetslösa som är berättigade tillinsatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service Prop. 1994/95:100 tillvissa funktionshindrade, för arbetslösa som på gmnd av långvarig Bilaga 11och svår psykisk sjukdom inte tidigare haft kontakt med arbetslivet eller varitborta från det samt för arbetslösa med mer än ett svårarefiinktionshinden Regeringen föreslår att lönebidrag för sökande sominte tillhör de nämnda gmppema fiinktionshhicfrade fr.o.m. budgetåret1995/96 fär lämnas med högst och fr.o.m. med högst avlönekostnaden för den anställde. Helårseffekten när förslaget har genomförtsfiillt ut beräknas mnebära en besparing på 400 miljoner /96 beräknas kostnadsmmskningen uppgå till (18 månader) eller (12 månader). Regeringen föreslår vidare i enlighet med vad somtidigare föreslagits om arbetsmarknadsutbildning art utbildningsbidraget tillinskrivna vid , som inte är berättigade till ersärtning frånarbetslöshetskassa, sänks. Dagpenningen föreslås utgå med per dag istället för . Sänkningen av utbildningsbidraget beräknas innebära ennettobesparing på (12 mån) eller en bmttobesparing på 96miljoner kronor (12 mån). Till utbildningsbidrag till inskrivna vid Amiberäknas 1 vilket bör medge en volym på 555 000 deltagarveckorbudgetåret 1995/96. Sammantaget beräknas anslaget till Särskildaåtgärder för arbetshandikappade uppgå till 10 för budgetåret1995/96. 1.godkänner inriktaingen av debesparingsåtgärder inom anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade förbudgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordar, 2.till Särskilda åtgärder forarbetshandikappade för /96 anvisar ett reservationsanslag på . 1993/94 Utgift 4 804 000 000 1994/95 Anslag 4 900 297 000 1995/96 Förslag 7 074 628 000 varav 4 716419 000 beräknat för juU 1995 - Frånanslaget utgår bidrag till för täckande av merkostaa- Prop.1994/95:100 dema i verksamheten med skyddat arbete m.m. samt tillföretagsgmp- Bilaga 11 pens fastighetsförvaltning. har som uppgift att anordna, leda ochsamordna verksamhet, som bedrivs inom koncemen för art ge meningsfiiUt och utvecklandearbete åt arbetshandikappade där behoven finns. InomSamhall-koncemen var 28 499 arbetshandikappade personer anställda den 30 juni1994, vilket är ert knappt hunchatal fler än ert år tidigare. För art behållaantalet arbetstillfällen för arbetshandikappade på en oförändrad nivå harsysselsättningsvolymen ökats med i förhållande tillden minsta volym på , som statsmaktema kräver av koncemen.Att en så pass stor ökning behövts beror på art frånvaron har fortsart attminska, från till . Den ökade timvolymen har ocksågert möjlighet till ökad rekrytering. anställdes ca 2 000personer, vilket är 1 000 fler än . Rekryteringen från prioriterade gmpper uppgick1993/94 till 1 163 personer eller av nyrekryteringen. De målgmpper somsärskilt prioriterats är utvecklingsstörda, psykiskt störda samtflerhandikappade enligt en med AMS Överenskommen definition. /94 har 1 203 anställda eller av dearbetshandikappade arbetstagama lämnat för att övergå till denreguljära arbetsmarknaden. Trots arbetsmarknadsläget har således en kraftigökning kunnat ske jämfört med /93, då resultatet blev 781 personen skapas ca 1 000 - 1 200 nyaarbetstillfällen mom service-och tjänstesektom. eftersfrävar vidare artbl.a. etablera fler inbyggda verksamheter, entreprenader och butiken Uppnådda resultat 1993/94 framgår av nedanståendetabell, som även visar planering /96 och 1996. 1994/95:100 Bilaga11 1979/80 utfall 1993/94 utfall 1995/96 12 mån. Arbetade timmar (milj.) Övergångar antal Övergångar (%) Faktarering (mkr) Resultat efter finansnetto (mkr) Planeringenför /94 utgick från en sysselsättaings-volym om 31,9miljoner arbetstimmar. Vidare fömtsartes art stora stmk-mreringar och effektivitetsförbärtringarmåste genomföras för art svara mot ägarens krav på resultatförbättringar. /94 har därför resultatet belastats medengångskostaader för företagsfiisioner, avveckling av regionala huvudkontor,nedskrivning av fastighetsvärden, nedskrivning av värdet på maskiner ochinventarier och andra nödvändiga stmktareringar. Antalet direktanställda harfortsatt att minska. Vid bildande utgjorde andelen arbetshandikappadeav de anställda . Andelen har ökat till . Det har varit en strävanför att arbetshandikappade ska kunna utföra allt mer även av serviceoch administtativa uppgiften erbjuder i hela landet konsulttjänster inomarbetslivsinriktad Prop. 1994/95:100 rehabilitering, arbetsorganisations-och arbetsmiljöutvecklmg åt arbets- Bilaga 11 givare och försäkringskassorAffärsområdet är ännu ojämnt etablerat inomdotterbolagen. Den samlade faktureringen uppgick /94 till 51 miljonerkronor, vilket är en ökning jämfört med året irman. Förslagför 1995/96 Fördet 18 månader långa /96 begär en ersärtning på , varav avser de första tolv månadema. /95 beräknas lönekostaaden för de arbetshandikappadearbetstagama uppgå till 4 150 milj. kr. för de första tolv månadema och . Effektiviseringar inom koncemen innebärlägre kostnader för direktanställd personal och omkostnaden I övrigt bedömerSamhall art material-kostaadema kommer att öka till följd av den svaga kronansamt att kon-junktamppgängen kan medföra att leverantörema tar ut högre prisenLångsiktigt behöver koncemen ha ert resultat efter finansnerto kring 175 - 250miljoner kronor bl.a. för att möjliggöra återinvesteringar. 8 1994/95. Beräknadresultaträkning för budgetåren 1994/95 och 1995/96 (miljoner Prop.1994/). 1994/95 prognos 1995/96 12 månader 1995/96 18 månader Faktarering Merkostnadsersättning Omperiodis. 5 800 7 150 □ jlnpn 1 1 Samhallslokaltillgångar i 251 egna fastigheter uppgick till 896 000kvm, varav 183 000 förtåds-/Iageriokaler. Därutöver förhyrs drygt 200fastigheter om ca 350 000 kvm. För /96 (18 månader) beräknasavskrivningarna på egna fastigheter till och hyror, räntorsamt övriga kostaader till 360 miljoner, kronon Hyresintäktema beräknas uppgåtill 25 miljoner kronon Nettokostnaden uppgår därmed till 695 milj. kr.Kostaader och mtäkter för fastighetsförvaltningen ingår i beräkningen avmerkostaadsersärtningen /96. Dekrav som ställs på Samhall-koncemen är -en minsta sysselsärtningsvolymför arbetshandikappade anställda på , -av rekryteringen skaske från de s.k. prioriterade gmppema, dvs utvecklingsstörda, psykiskt sjukaoch flerhandikappade, -andelen arbetshandikappadeanställda som övergår till arbete på den reguljära arbetsmarknaden ska uppgåtill under budgetåret, -ökad kostnadseffektivitet. Av resultattedovisning framgår artföretagsgmppen väl kunnat uppfylla de uppstäUda kraven. Trots det svåraarbetsmarknadsläget har av de arbetshandikappade anställda kunnat gåöver till arbete utanför . Det ekonomiska utfallet blev efter planenligaavskrivningar och finansnerto för koncemens verksamhetsperiod1993/94. Regeringenanser att de riktlinjer som lades fast genom behandling (bet1991/92:AU16, rskr 249) av prop. 1991/92:91 om omvandling av tillaktiebolag m.m. samt 1993 och budgetpropositioner (bet. 1992/93:AU12,rskr 1992/93:203 resp. bet. 1993/94:AU12, rskr 1993/94:190)) bör gälla även /96. Resultatkraven bör dock anpassas till art budgetåret1995/96 är 18 månader långt. ska således erbjuda minst och andelen anställda som övergår till arbete utanför skauppgå till eller på årsbasis. avnyrekryteringen under budgetåret ska avse de s.k. prioriterade grupperna. Regeringensförslag för /95 Prop. Samhallskoncembokslut för tiden visar att den positivautvecklingen av antalet övergängar till den reguljära arbetsmarknaden harfortsatt. 926 personer lämnade anställningen hos för annat arbete.Detta är mer än året innan. Art så många är beredda attta steget över till den reguljära arbetsmarknaden kan till stor del bero påatt dessa anställda aUtid erbjuds möjligheten att komma tillbaka till ,om försöket inte faller väl ut Regeringen anser dock art det finns skäl art senärmare på hur varaktiga dessa övergångar är, d.v.s hur många som efter enperiod av förslagsvis firms kvar i det nya arbetet eller beslutatåtergå till anställningen hos . Regeringen avser därför art begära artSamhall särskilt redovisar detta. Regeringen bedömer att företagsgruppen genom ökadeffektivitet och ert bärtre resursutayttjande ska kunna ytterligare minskabehovet av statlig ersättaing. ovan nämnda beslut om Samhällsverksamhet innebär att /93 - 1996/97 ska minskabehovet av bidrag från staten, så art ersättningen - exklusive bidraget tillfastighetsfonden - högst svarar mot lönekostaaden för de arbetshandikappadeanställda. Sedan bolagiserades har företagsgruppengenomfört omfattande strukmrförändringar både vad gäller organisationen ochverksamhetemas innehåll. har också kunnat uppvisa goda ekonomiskaresultat , trots successivt sjunkande bidrag från staten.Företagsgmppen har god orderingång och gynnas av en uppåtgående konjunktur.Arbetet med att förbättra effektiviteten i verksamheten fortsätter, bl.a. genomatt den mest kostnadskrävande och olönsamma produktionen ersätts medtjänsteverksainhet som är lämplig som sysselsättaing för arbetshandikappade.Enligt den tidigare planeringen ska bidraget till minska med 187,5miljoner kronor för det 18 månader långa /96. Regeringen har nui beräkningen av bidraget till fömtsatt en /96 på ytterligare (18 mån). För budgetåret1997 beräknas en ytteriigare resultatförbättring på ,inklusive den neddragning på , som planerades isamband med bolagiseringen. Med en ytterligare kostaadsminskning budgetåret1998 om IOO uppgår den totala besparingen till 360 miljonerkronor, utöver de tidigare beslutade besparingarna. Vidare bör utbetalningenav merkostnadsersättningen till senareläggas till den 25:e varjemånad. Regeringen understryker att effektivitetskraven påSamhall-företagen inte handlar om ökade krav på de arbetshandikappadeanställda. En enig riksdag ställde inför Samhälls ombilchiing till aktiebolagökade krav på art rekryteringen till företagsgmppen till en betydande del skaavse gmpper med svåra funktionshinder. handlari stället om en effektivare affärsverksamhet och minskade kost- Prop.1994/95:100 nåderför adminisfration m.m. Som framgått i det föregående planerar Bilaga 11 Samhallför en sådan utveckling. Statsmaktemas resultatkrav och övriga villkor vadavser Samhälls verksamhet bör regleras i ert särskilt avtal, som ersärterföreskrifter i regleringsbrev. /96 beräknas till Bidrag till 7 074 628 000kronon 1.godkänner mriktaingen av debesparingsåtgärder inom anslaget Bidrag till för budgetåren1997 och 1998 som regeringen förordar, 2.till Bidrag till SamhallAktiebolag för /96 anvisar ett reservationsanslag på . Bidrag till för vissa skatter m.m. Anslagetavser medel för betalning dels av vissa skatter som har samband medombildningen av stiftelseorganisationen till aktiebolag, dels av vissakvarstående skatter som påförts den tidigare stiftelseorganisationen tillföljd av reformerad företagsbeskattaing. Samhallhar begärt art anslaget till Bichag till för vissa skarterska bibehållas även /96, eftersom viss skat-tebelastaing somanslaget avser att betala kan kvarstå från tidigare budgetår. 2 Regeringens överväganden Prop. Fråganom kommer art påföras ytterligare beskattamg som följd ° avbolagiseringen är ännu inte slutligt prövad. Om så sker kommerutgiften sannolikt att belasta /96. Regeringen förordar därförart ert anslag för ändamålet tas upp även för /96. 3 Förslag till riksdagsbeslut tillBidrag till vissa skatter m.m. för /96anvisar ert förslagsanslag på . Förinnevarande budgetår har ett ramanslag på . anvisats för Instimtetför Arbetslivsforskning. I avvaktan på art beredningen slutförs av deförslag som lämnats av den särskilde utredaren med uppdrag art göra en översynav arbetslivs-området (din 1994:116) tas anslaget upp med i förslagettill statsbudget för nästa budgetår. i avvaktan på en särskild proposition i ämnet, /96 beräknar ettramanslag på . 1993/94 Utgift 14 773 000 1994/95 Anslag 14 903 000 1995/96 Förslag 22 399 000 varav 14933 000 beräknat för Arbetsdomstolen(AD) prövar mål rörande kollektivavtal samt andra arbetstvister enligt lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister. För domstolen gäller förordningen(1988:1137) med instmktion för Arbetsdomstolen. De övergripande målen för Arbetsdomstolen är artsnabbt och effektivt Prop. 1994/95:100 samt med iakttagande av höga krav pårättssäkerhet avgöra de arbets- Bilaga 11 tvister som förs till domstolensamt leda rättsutvecklingen och främja en enhetlig rättstillämpning. Arbetsdomstolenhar som ert verksamhetsmål art begränsa handläggningstidema. I följande tabellredovisas de genomsnirtliga handläggningstidema för inkonma mål. Genomsnittlighandläggningstid för inkomna mål kalenderåren 1992-1993 samt ,1994 -för det totala antalet -för mål som avgjorts Iårsredovisningen framgår att den genomsnirtliga handläggningstiden för dettotala antalet avgjorda mål under kalenderåren 1992 - 1993 och första halvåret1994 är i det närmaste oförändrad och ligger för A-mål och för B-mål. När det gäller handläggningstider för mål som avgjortsgenom dom eller särskilt uppsatta beslut och som ovan genomsnirtliga handläggningstiden ökat en månad för A-mål samt mmskat medfre månader när det gäller B-mål. Arbetsdomstolen har vidare redovisat sinaprestationer i form av antalet inkonma mål samt belystproduktivitetsutvecklingen. Kostaad per avgjort mål i fasta priser (tkr) 1994/95:100 Bilaga II Av tabellen framgår artökningen av antalet inkomna mål mellan /92 och 1992/93 uppgicktill . Budgetåret kännetecknades av en ännu kraftigaremåltillsfrömnmg. Antalet inkomna mål har dock under /94 upphörtart öka. Sammanlagt kom det in totalt 500 mål vilket är 11 %färte än /93. Antalet avgjorda mål har ökat från budgetåret1991/92 till 1992/93 för art budgetåret därefter minska något. Antalinneliggande mål vid budgetårets slut, dvs. målbalansen, har kontinuerligtfortsatt att minska och balansen under /94 uppgår till 255 mål.Styckkostaaden som redovisats som kvoten mellan antalet avgjorda mål och dentotala kostaaden för domstolen har sjunkit förart åter öka något under /94. Arbetsdomstolen har ocksåredovisat arbetsproduktiviteten i verksamheten genom art beräkna kvoten mellanantalet avgorda mål och utayrtjad arbetskraft. Antalet avgjorda mål per årsarbetskraftför /94 är 21,6 vilket är en mmsknmg jämfört med de två närmastföregående budgetåren. Detta effektivitetsmått bör enligt domstolen användasmed viss försiktighet då små variationer kan fä stor genomslagskraft vidberäknmgama. 1994/95:100 Bilaga11 Deövergripande mål som gäller för perioden /95-1996/97 bör ligga fast. Arbetsdomstolenhar mte uppnårt verksamhetsmålet att minska handläggningstidema för de mål somförs till domstolen. Domstolen menar att det finns ett begränsat utrymme attpåverka målens handläggningstider då arbetet i stor utsträckning styrs avprocessuella planeringsperioden /95-1996/97 har ocksåregeringen ändrat verksamhetsmålet och föreskrivit att domstolen böreftersfräva art uppnå en målbalans på 150-200 mål . Avde redovisade resultaten framgår art domstolen haft svårigheter art uppnåverksamhetsmålet. Det är dock regermgens uppfattahig art domstolen bör hafömtsättningar till att begränsa handläggningstidema. Arbetet med att begränsahandläggningstidema bör därför fortsätta. De övergripande målen ska ligga fastäven för /96 och verksamhetsmålet med angiven målbalanskvarstår. Vidberäkning av anslaget har hänsyn tagits till pris- och löneutvecklingen.Myndigheten omfartas av regeringens sparkrav på utgifter för statligkonsumtion. /96 har anslaget räknats ned med (18mån). Vid årets utgång motsvarar besparingen en nivåsänkning på . År 1998beräknas anslagsnivån ha sänkts med (12 mån) eller . 3 Förslag tillriksdagsbeslut Prop. 1.godkännerinriktauigen av de besparingsåtgärder avseende Arbetsdomstolen för budgetåren1997 och 1998 som regeringen förordar, 2.till Arbetsdomstolen för /96 anvisar ert ramanslag på 22 399 000kr. 1993/94 Utgift 1 673 000 1994/95 Anslag 1 657 000 1995/96 Förslag 2 561 000 varav 1707 000 beräknat för Statensförlikningsmannaexpedition är en cenfral myndighet för det statligaförlikningsväsendet. Expeditionen ansvarar vidare för statistiken överarbetsinställelser i riket. För förlikningsmannaexpeditionen gällerförordningen (1988:653) med instmktion för Statens förlikningsmannaexpedition. Förlikningsmannaexpeditionenföreslår art inriktaingen av verksamheten ska ligga fast. Under budgetåret har28 cenfrala arbetstvister anmälts till expeditionen där åtta olika medlarevarit inkopplade . Stora svårigheter föreligger när det gäller art fömtsebehovet av medlingsinsatser på central nivå med följd att medelsbehovet alltidär osäkert. Nästan samtliga kollektivavtal på den svenska arbetsmarknadenkommer att löpa ut . Expeditionen fömtspår att det sarmoliktkommer erfodras stora medlingsmsatser under /96. /96 föreslår myndigheten ert förslagsanslag på Ertstort antal kollektivavtal löper ut . Med hänsyn tillsvårighetema att bedöma omfattaingen av antalet arbetskonflikter under detkommande budgetåret bör medel anvisas i oförändrad omfattning.Förlikningsmannaexpeditionen har uite ålagts något besparingskrav vad gällerstatlig konsumtion med hänsyn till verksamhetens ringa omfart- Prop.1994/95:100 nmg. Anslagetför /96 bör föras upp med . tillStatens förlikningsmannaexpedition för /96 anvisar ertförslagsanslag på . 1993/94 Utgift 46 951 1994/95 Anslag 55 000 1995/96 Förslag 83 000 varav 55000 beräknat för juU 1995-juni 1996 uppfinnmgar avger utlåtanden i frågor som avsertillämpningen av lagen (1949:345) om rärten till arbetstagares uppfinningar.För nämnden gäller förordningen (1988:1140) med instmktion för Statens nämndför arbetstagares uppfinningar. Nänmden består av ordföranden, sex ledamöter och ensekreterare som erhåller fast arvode. I övrigt finns inte någon personal.Nämnden har av regeringen fått dispens från kravet att lämnaresultattedovisning för budgetåren 1993/94 och 1994/95. Nämnden har hållit tvåsammanfräden under budgetåret. Anslaget för /96 bör tas upp med83 . Särskilda besparingskrav har inte ålagts nämnden. Regeringen föreslår art till uppfinningar för /96 anvisar ertförslagsanslag på . 1993/94 Utgift 20 360 782 1994/95 Anslag 16 130 000 1995/96 Förslag 24 195 000 Frånanslaget betalas andel av kostaadema för verksam- Prop.1994/95:100 het. tillInternationella avgifter för /96 anvisar ert förslagsanslag på24 . Frånanslaget betalas bichag till forskning och utveckling m.m. från arbetsmiljöfondensamt administration av bidragsgivningen. I avvaktan på art beredningen slutförs av deförslag som lämnats av den särskilde ufredaren med uppdrag art göra en översynav arbetslivs-området (dfr. 1994:116) tas anslaget upp med iförslaget till statsbudget för nästa budgetår. Regeringen föreslår att i avvaktan på ensärskild proposition i ämnet, till Arbetsmiljöfonden för /96beräknar ett ramanslag på . Regional utveckling Bilaga 11 Regionalpolitikenska styras av tte övergripande mål; tillväxt, rättvisa och valfrihet Den skafrämja tillväxt genom art ta vara på befintliga resurser och bygga vidare pånatarliga fömtsättaingar för produktionen. En ökad samverkan bör komma tillstånd mellan arbetsmarknads-, närings och regionalpolitiska åtgärdenRegionalpolitiken ska också medverka till en rättvis och jänrn fördehiing avresurser mellan landets olika delar. Den ska vidare leda till valfrihet genomart märmiskor ges möjlighet art bo och arbeta i olika delar av landet Inom det regionalpolitiska området innebärmedlemsskapet i EU en kraftigt förändrad sitaation. kommer art fä ertåterflöde från på ca . För artkunna nyrtja dessa medel krävs ett omfattande programarbete. Som ert led idetta arbete skall också frågan om medfinansiering med statliga, kommunala ochlandstingskommunala medel lösas. Hur stor del av den svenska medfinansieringensom kommer art beröra de regionalpolitiska anslagen kan inteanges. har ännu inte tagitställning till alla svenska regionalpolitiska företagsstöd. Vilka ytterligareförändringar som kan bli nödvändiga och påverka anslagens storlek kan hellerinte bedömas . ESA:s roll kommer för del art övertas avEG-kommissionen Genom medlemsskapet i EU och tillgången till des.k. stmkturfonder-na förstärks de regionalpolitiska insatsema väsentligt. Idet utomordentligt svåra budgetläge vi f n. befinner oss i måste även deregionalpolitiska anslagen beröras av vissa nedskämingar. Det finns såledesockså utrymme för nedchagningar i de nationella åtgärdema, utan att det sammanlagtleder till minskningar av de samlade regionalpolitiska resurserna. Mot bakgmndav de osäkerheter som nämnts i det föregående är regeringen dock inte bereddart nu föreslå hur besparingen bör fördelas mellan olika anslag. Utgiftsutveckluigenpå det regionalpolitiska området blh följande (mil- Prop. 1994/95:100 joner kronor): Bilaga 11 Beräknad Beräknad Utgift Anvisat Förslag varav beräknat besparing 1993/94 1994/95 1995/96 för juh 95-juni 96 1997jmn9B8 12mån 1997 95/96 utvecklingl860,5' 3 094,5 3 519,4 2 346,2 -O -2,5 'Dämtöver fanns medel som inte utbetalats men som bunditsmed beslut I statsbudgeten för innevarande budgetår har ställts till regeringens förfogande för regionalutveckling. Utav dessa medel utgör sammanlagt 207,3 miljoner kronorengångstillskort till Stiftelsen och Västnordenfonden. Undernästa budgetår minskar dessutom medelsbehovet under anslaget Ersättning förnedsättning av socialavgifter med ca (12 mån) till följd avatt nedsärtningen för företag i , , och kommunerenligt tidigare riksdagsbeslut upphör vid utgången av 1995. I propositionen om Vissa ekonomisk-politiska åtgärderm.m. 1994/95:25) angav regeringen att ytterligare budgetförstärkandeåtgärder skall vidtas. Återflödet från innebär ett betydandetillskott till regionalpolitiken. Regeringen anser därför att de regionalpolitiskaanslagen bör kunna minskas med sammanlagt räknat på 12månader, vilket mnebär räknat under nästabudgetår. Regeringen aviserade i proposition 1994/95:25 om Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m.m. sin avsikt att återkomma till medförslag till konkreta besparingar på utgifter för den statliga konsumtionen.Regeringen avser återkomma i kompletteringspropositionen vad gällerinriktningen av en sådan besparing inom det regionalpolitiska området. 1995/96 1998 C.Regional utveckling 751,1 500,8 502,5 Prop.1994/95:100 Regeringen avser art återkomma i kompletteringspropositionen medert Bilaga 11 samlat förslag till hur den framtida regionalpolitiken skallbedrivas samt redovisa medelsbehovet under respektive anslag. Anslagen, medtidigare nämnda undantag, bör i avvaktan på detta föras upp med beräknade beloppför nästa budgetår. 1. i avvaktan på förslag avseende regionalutveckling i komplet teringspropositionen, godkänna inriktningen av de besparingsåt gärder för budgetåren 1997 och 1998 mom Regional utveckling som regeringen förordar. 2. i avvaktan på förslag avseende regionalutveckling i komplet teringspropositionen, till Regional utveckling Tör /96 beräknar ett anslag på 3 519 383 000 kronon Invandring m.m. Prop. Politikområdetoch de övergripande målen m.m.