prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — tiUBidrag till skogsvård m.m. för /96 anvisar ett förslagsimslag på60 . Stöd till byggande av skogsvägar 1993/94 Utgift 3 280 831 1994/95 Anslag 400 000 1995/96 Förslag 1 000 MöjUgheten att bevUja nya bidrag från detta anslagupphörde den 1 juU Prop. 1994/95:100 1992. Från anslaget facks kosmadema förtidigare beslutade bidrag tiU Bil. 13 vägbyggnadsprojekt och avsyning avdessa. föreslår att anslaget skaU finnaskvar som ett förslagsanslag på för att facka evenmeUa kosmader förinfriande av utesfaende lånegarantier på ca 1,3 mUjoner kronor. IenUghet med förslag bör anslaget föras upp med nästabudgetår. tiUStöd till byggande av skogsvägar för /96 anvisar ettförslagsanslag på 1 (XX) kr. 1993/94 Utgift 57 334 658 Reservation 47 326 663 1994/95 Anslag 99 000 000 1995/96 Förslag 147 000 000 varav98 334 000 beräknat för Anslaget finansierar statUgt stöd tiU msatser avolika slag för skogsbmket. Från anslaget bekostas sålunda bidrag tiUnamrvårds- och kulmr-vårdsåtgärder, bidrag tiU ädeUövskogsbmk, statens kosmaderför försöksverksamheten med skogsmarkskalkning, kosmader för vissacivifrättsliga avtal på namrvårdsområdet, inttångsersättningar som följer avskogsvårdsstyrelsemas beslut samt projektmedel för att slutföra mventeringamaav småbiotoper och sumpskogar. har på uppdrag av regeringen låtitutteda skogsskadomas omfattning och orsaker m.m. Uppdraget har redovisats medöverlämnande av rapporten i , nuläge och förslag tiUåtgärder. är i stort sett positiv tiU vad som föreslås irapporten rörande vitaUseringsgödsIing och kalkning men anser bl.a. att maninte nu behöver lägga fast fördelningen meUan dessa båda åtgärder.Skogsstyrelsen bedömer att verksamheten behöver öka i omfattning successivt ochatt ytterUgare medel härför behövs . Remissyttrandena finns tiUgängUga i Jordbmksdepartementet(dnr Jo94/1252). föreslår sålunda en fortsatt ochutvidgad försöksverksamhet med skogsmarkskalkning och att anslaget därför börräknas upp med 20 mUjoner kronor i förhåUande tiU innevarande budgetår. Vidareföreslås en omfördehiing tiU detta område med 1,5 nuljoner Icronor För åren1997, 1998 och därefter föreslås en upptrappning tiU 60, 100 resp. 120 mUjonerkronor. anser att åtgärdema Prop. 1994/95:100 bör finansierasmed i första hand särskUda avgifter eUer skatter på Bil. 13 svenska utsläppav svaveldioxid, kväveoxider och ammoniak. I stort sett aUa remissinstanser instämmer iufredningens beskrivning av kunskapsläget, marktUlståndet och behovet avåtgärder. När det gäUer konsekvensema av markförsurningen och frågan om man har tiUräckUgt underlag för beslut går meningarna isär. Fleraremissmstanser, bland dem och StiftelsenSkogsbmkets Forskningsfond, framhåUer att utiredningens bedömningar ochslutsatser är långt ifrån självklara. När det gäUer förslagen tiU dfrekfaåärder för att motverka skogsmarksskador är flertalet remissuistanser positivaeUer förordar en försUctig Unje. Meningama är delade om den föreslagnaskogsskadenämndens konstmktion och befogenheter. Flertalet mstämmer i att detäven i fortsättningen finns behov av msatser på forskning mom området. Regeruigenföreslår mot bakgmnd av den osäkerhet som råder om de föreslagna åtgärdemaseffekter på skogen och behovet av ytterUgare kunskaper i fråga omvitaUseringsgödsUng och askåterföring att försöksverksamheten medskogsmarkskalkning skaU fortsätta på oförändrad nivå under /96.Regeringen har beslutat att i samarbete medSkogsstyrelsen och skaU uttyda frågan om vissa mer praktiskaproblem med askåterföring tiU skogsmark. Anslaget omfattas av regeringenssparkrav på utgifter för statUg konsumtion. /96 har anslageträknats ned med 1 mUjon kronor. tiU Insatser för skogsbruket för /96 anvisar ettreservationsanslag på . Bidrag till skogsfröplantager Prop. Nyttanslag (förslag) 6 021 000 ''' " Fr.o.m. den 1 juU 1992 upphörde möjUghetema att gestatUga bidrag tiU anläggning av skogsfröplantager Bidrag som har beslutatsföre denna tidpunkt har betalats ut av reserverade medel under äldreanslagetSkogsvårdsorganisationen: Investeringar aUt eftersom mvesteringama harfärdigstäUts och godkänts. Reserverade medel under anslaget får av formeUa skälmte disponeras av eUer regeringen efter utgången av budgetåret1994/95. har föreslagit att reserverade medel får disponeras föratt mfria åtaganden gjorda före den I juU 1992. Regeringen föreslår att ett nytt reservationsanslagtas upp på nästa budgetår. Det motsvarar den beräknadereservationen på det äldre anslaget. tiUBidrag till skogsfröplantager för /96 anvisar ettreservationsanslag på . Teknologisk infrastruktur m.m. Prop. Engmndläggande fömtsättning för att svenska näringsUvet skaU kunna konkurtera påden mtemationeUa marknaden är att anpassar sig efter UitemationeUaregler och dfrektiv. NäringsUvet behöver enkla och klara regler. Dessaregler skaU skapa ordning och reda, ge fömtsätmingar för konkurtens på likavillkor och förhindra oacceptabel affärsverksamhet samt verka för att skyddaUv, hälsa och nuljö eUer att åstadkomma en god resurshushållning. Det övergripande målet är att den teknologiskainfrastrukturen skaU utformas så att det blfr en god balans meUan oUkauifressen och behov i samhäUet och så att det svenska näringsUvet kan verka påUkvärda villkor jämfört med sma utiändska konkurrenter. anpassning tiUEG:s regelsystem är därvid av stor vUct. Under /94 har följande meraväsentiiga förändringar skett i det svenska regelsystemet och i de organ somsvarar för dess tillämpning. AUa ändringama Ugger i linje med det övergripandemålet för arbetet med den teknologiska mftasOTikmren. Inom området provning och kontroll har regeringenoch myndigheter som föreskriver om konfroU av produkters säkerhet i stortslutfört arbetet med att anpassa de svenska regelsystemen tiiU EG:s system medkonfroUordningar öppna för konkurtens. Systemet med riksprovplatser avveckladessuccessivt och är i princip avvecklat. Som en följd avEES-avtalet har en marknadskonfroU organiserats i fr.o.m. den 1 juU1994. Ett antal av EG:s dfrektiv mom området legalmätteknik har införts i det svenska regelverket bl.a. genom föreskrifter somgmndas på lagen (1992:1514) om måttenheter, mättiingar och mätdon. har mförUvat en EG-förordning om frivilUgtdeltagande för mdustriföretag i ett system för miljöstyrning och mUjörevisionoch kommer att ge Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC) ansvaret förackreditering och tiUsyn av s.k. mUjökonfroUanter. De uppgifter som utförs av Forsknings- ochProvningsinstimt AB (SP) inom området provnings- och mätteknisk FoU äi enviktig del i Europasamarbetet och för företagens kvaUtetssäkring. Den svenska standardiseringsorganisationen genomgårnu en omstmkmrering för att bätfre tiUgodose uitressentemas behov. För statensbidrag tiU SIS-Standardiseringen i föreslås en ny finansieringsmodeUsom ger möjlighet tiU effektivare resultatstyming. () fortsatteunder 1993/94 att planmässigt överta handels- och föreningsregistren frånlänsstyrelsema. Övertagandet var i sm heUiet slutfört den 1 november 1994.Fr.o.m. fick PRV rätten att besluta om Ukvidation avaktiebolag på s.k. formeUa gmnder. På elsäkerhetsområdet har genom förordning Prop. 1994/95:100 (1993:1067) om elekfromagnetiskkompatibUitet (EMC) fr.o.m. den 1 Bil. fått tiU uppgift attvara föreskrivande myndighet och tiUsammans med utöva tiUsyn inomEMC-området. Inom området brand- och explosionssäkerhet har EG:sdfrektiv om harmonisering av bestämmelsema om utsläppande på marknaden och övervakningav explosiva varor för civUt bmk (93/15/EEG) mförts i det svenska regelverket,bl.a. genom ändring i förordningen (1988:1145) om brandfarUga och explosivavaror. Vad gäUer mineralområdet har den I juU 1993från den avvecklade tagit över ansvaret för attförvalta och avyttra kvarvarande statUg gmvegendom m.m. Omfattandeåterställningsarbeten har påbörjats vid den av staten ägda och nedlagdaAdakgmvan i kommun, . På byggområdet har beslutat om ändringari (1987:10) och en ny lag (1994:847) om tekniska egenskapskravpå byggnadsverk, m.m. Regeringen har följt upp den ändrade regleringen iförordningar. Reformen fräder i kraft den 1 juU 1995. ParaUeUt har motsvarandeförändringar gjorts i förordningen om hissar m.m. Genom den nya regleringen samordnas de tekniskaegenskapskraven på byggnader och anordningar i dessa med bl.a. byggprodukUagens(1992:1535) föreskrifter om CE-märkning av byggprodukter och görs mindre detaljerade.TUlståndsprövningen genom bygglov m.m. ersätts av ett nytt system för tiUsynoch konfroU av egenskapskraven. Vidare mförs ett öppet system förtypgodkännande, tiUverkningskonfroU och personcertifiering. Under hösten 1994startade ett omfattande arbete med att utarbeta tiUämpningsföreskrifter samtinformations- och utbUdnings-material kring reformen. Detta arbete kommer attfortsätta jämsides med det omställningsarbete som måste skevid byggnadsnämndema och inom byggbranschen. Den beräknade UtgiftsutveckUngen på områdetTeknologisk uifiastmkmr m.m. t.o.m. tiU följd av tidigare fattadebeslut samt förslag budgetproposition är följande (mUjoner kronor): Utgift Anvisat 1993/94 1994/95 Förslag varav beräknat /96 juli 95-Juni 96 Beräknad Beräknad besparing besparing 1997 1998 Relativa tal of of 1994/95 Anslag 1 000 '' 1995/96 Förslag 1000 Verksamheten vid () finansieras genom avgifter. Med undantag av namnverksamheten skaUavgiftema ge fiiU kostnadsfackning. Dämtöver skaU verksamheten med patent,vam-märken och mönster ge ett överskott, som motsvarar kosmaden förPatentbesvärsrättens verksamhet minskat med underskottet i namnverksamheten.Detta överskott redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln2529 Avgifter vid . Huvuddelen av avgiftemabeslutas av regeringen och i övrigt av PRV efter samråd medRiksrevisionsverket. PRV är central förvaltningsmyndighet för frågor ompatent, varumärken, mönster, eftemamn och fömamn samt för registtering avaktiebolag, fiUaler, handelsbolag och ekonomiska föreningar. PRV registteraräven kommunala vapen, meddelar utgivningsbevis för utgivare av periodisk skriftoch är tiUståndsmyndighet för användning av vissa officieUa beteckningar. PRVär mtemationeU myndighet enUgt den inter-naöoneUa konventionen ompatentsamarbete. Utom myndighetsuppgifter utför PRV uppdragstjänsterinom sitt verksamhetsområde, t.ex. informattonssammanställningar ochkartiäggande undersökningar befräffande patent, vammärken och mönster samtfriom bolagsområdet. Mot ersättning ger PRV service tiU Patentbesvärsrätten vadgäUer bl.a. löne- och personalfrågor samt ekonomiadministration. Det övergripande målet för PRV:s verksamhet är atterbjuda ändamålsenUga, kvaUtativt högtsfaende och serviceinriktade tjänster påde immate-riafrättsliga och associationsrättsUga områdena. PRV har i årsredovisningen redovisat en fortsattökning av antalet hikomna patentärenden . Antalet mkomnavammärkesärenden ökade och antalet nanmärenden . Antaletmönsteransökningar var i stort sett oförändrat. Verksamhetsförändringama vidbolagsavdelningen i SundsvaU präglades främst av det fortsatta övertagandet avhandels- och föreningsregisfren från länsstyrelsema. Övertagandet har skett länför län och har pågått -. Dettotala ekonomiska resultatet framgår av följande tabeU. Verksamhetens mtäkter Verksamhetens kosmader 344,3 -347,9 314,7 -317,2 TUl mkomsttitel (Patentbesvärsrätten) -3,6 2,3 -9,4 -2,5 6,0 -9,3 1994/95:100 BU. -5,7 Resultatet för defyra fackavdelningama redovisades enUgt följande. -14,2 Det negativa resultatet för bolagsavdelningenförklaras huvudsakUgen av dels 3,6 nuljoner kronor lägre intäkter än budgeteratför regisfreringen av handelsbolag och ekononuska föreningar, dels 7 mUjonerIcronor extra investeringar i teknikstöd. Deövergripande mål som gäUer för perioden /94-1995/96 bör Ugga fast. PRV:sårsredovisning visar att verksamheten fortlöpande utökas och anpassas tiUomvärldens behov. Det ekonomiska resultatet är sammantaget tiUfrcdssfaUande.Bolagsavdehimgen visar ett betydande underskott som dock vägs upp av ettöverskott från patentavdehiingens verksamhet. I båda faUen bedöms verksamhetenunder innevarande år kunna ge ett noU- 5 1994/95. resultat.Över åren bör givetvis dessa svängningar i resultaten ta ut var- Prop.1994/95:100 andra så att varjeverksamhetsgren bär sm egen kosmad. samhetenvisar en fortsatt ökning. Den delen av PRV bedöms ha de största möjUghetema när det gäUer att utveckfa nya änster mot SärskUt bör PRV med hjälp av friformationsteknologi utvecklametoder och system som ger snabb och effektiv allmän tiUgång vianätverk tiU den stora informationsmängd som finns tiUgängUg hos Regeringen konstaterar att RRV mte haft någrainvändningar i revisionsberättelsen avseende PRV. Sammantagetmnebär bedömningen att de riktlinjer som lades fast i 1994 årsbudgetproposition bör gälla även för /96. Åtgärder måste vidtasså att balans uppnås i bolagsavdelnmgens mtäkter och kosmader. Det avslutadeövertagandet av handels- och föreningsregistin från länsstyrelsema ger nusärskUda möjligheter tiU rationaUseringar och bör bidra tiU en gynnsamekonomisk utveckling. RationaUserings- och utvecklingsarbetet i övrigt inom PRVhar en mriktning som gert goda resultat. tiUPatent- och registreringsverket för /96 anvisar ett anslag på I000 kr. 1993/94Utgift 9 237 768 1994/95 Anslag 10 610 000 1995/96Förslag 15 920 000 varav10 553 000 beräknat för Anslaget tiU Patentbesvärsrätten (PBR) motsvaras avinbetalningar till inkomsttitel på statsbudgeten från Patent- ochregistreringsverket (PRV) på det sätt som redovisas under anslaget C1. PBR är en frisfaende förvalttungsdomstol.Verksamheten regleras genom lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten. Detövergripande målet för PBR är att pröva överklaganden av beslut meddelade avPRV i frågor om patent, vammärken, mönster, eftemamn och fömamn. Verksamhetsmåletför PBR är att överklaganden i patentärenden skaU avgöras inom en genomsnittUghandläggningstid på och att övriga överklagningsärenden skaU avgöras isådan omfattning att antalet oavgjorda ärenden uite ökar. Fråganom humvida PBR skaU upphöra som frisfaende förvaltningsdomstol och dessverksamhet mförUvas i det allmänna domstolsväsendet bereds f.n. inomregeringskansUet. PBRhar i sin årsredovisning /94 redovisat att antalet inkomnapatentärenden legat på fortsatt läg nivå. hade medelbehandlingstidenför patentärenden minskat tiU och fömtspås nå det uppsatta målet 1,5 årunder 1994/95. Antalet vammärkesärenden, som dominerar verksamheten i övrigt,har däremot visat en fortsatt kraftig ökning. Detta har gjort att också antaletoavgjorda ärenden på detta område ökat från 461 tiU 846 och den genomsnittUgahandläggningstiden från knappt ett tiU . EnUgt PBR har vakanseroch nyrekryteringar bidragit tiU denna utveckling. Vakansema ärockså en förklaring tiU att anslaget umyttjades endast tiU . PBR disponeradeunder året en anslagskredit om . RRV:srevisionsberättelse iimehåUer mte några mvändningar. 1994/95:100 BU. Deövergripande mål som gäUer för perioden /93-1994/95 bör utsttäckas tUI attomfatta även /96. PBR:sårsredovisning visar art verksamhetsmålen frite uppnåtts. Detta gäUer särskUtvammärkesärenden för vilka behandlingstiden ökat väsentUgt. Denna utvecklingmåste vändas så att aUa delmål kan nås. En översyn av t.ex. organisation ocharbetsmtiner kan därvid bU nödvändig. Regeringen konstaterar att RRV inte haftnågra invändningar i revisionsberättelsen avseende PBR. Sammantagetumebär bedömningen att de riktlinjer som fades fast i 1994 årsbudgetproposition bör gäUa även för /96. Åtgärder måste vidtasfriom PBR mot de långa behandlingstiderna för vissa typer av ärenden, särskUtvad gäUer vammärken. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. tiUPatentbesvärsrätten för /96 anvisar ett ramanslag på 15 920 000kr. Bidrag till SIS - Standardiseringen i 1993/94 Utgift 39 328 000 1994/95 Anslag 33 964 000 1995/96 Förslag' 54 045 000 varav32 267 000 beräknat för 'inkluderarmedel till teknisk informationsförsörjning som tidigare anvisats under anslagetF 1. Teknisk forskning och utveckling Från anslaget utgår bidrag tiUstandardiseringsverksamheten för att med SIS-Standardiseringen i somcentralorgan, tiUsammans med auktoriserade standardiseringsorgan för olUcaverksamhetsområden, verka för svensk standardisering nationeUt, europeiskt ochglobalt. De övergripande målen för bidraget är attstandardiseringsverksamheten skaU bidra tiU att öppna marknader, höjaproduktiviteten och konkurtenskraften hos svenskt näringsUv samt bidra tiU attstatens specifika ansvar när det gäUer medborgamas skydd för Uv, hälsa, miljöoch egendom tUlgodoses. SIS skaU som centralorgan verka för att den svenskastandardiseringsorganisationen utvecklas så att den utgör en kompetent,flexibel och rationeU resurs för deltagande i uitemationeUtstandardiseringsarbete. Från anslaget finansieras dessutom vissaverksamheter mom området teknisk informationsförsörjning. Under anslagetanvisas för detta ändamål medel tiU Tekniska nomenklamrcentralen och TekniskaUtteramr-säUskapet för att dessa privafrättsUga organ skaU erbjuda tjänster medhög kvaUtet tiU svenskt näringsUv, myndigheter och organisationer. Europeiskt och globalt standardiseringsarbete hargenom de senaste årens poUtiska utveckUng fått en ny och mer omfattande roU äntidigare. EG:s lagstiftningsmetod ("The new approach") för attharmonisera tekniska föreskrifter har mneburit nya möjUgheter och problem försvenska myndigheter. I det europeiska standardiseringsarbetet har uppgifter föratt harmonisera nationeUa myndighetsregler prioriterats. Standardiseringsarbetesom tiUkommit på initiativ av näringsUvet m.fl. utgör fortfarande dock cfrka av aU standardisering. Det globala standardiseringsarbetet är totalt meromfattande än det europeiska. På många områden sker den uitemationeUastandardiseringen i första hand på global nivå, varefter resultaten umyttjasför europastandard. av verksainheten i avser medverkan ioch bevakning av intemationeUt standardiseringsarbete. har utrett den svenska standardiseringens Prop. 1994/95:100organisation och arbetssätt med syftet att förbättra svenska mtressenters Bil.13 genomslagskraft både nationeUt och intemationeUt. Detta har lett tiU förslagom en decentraUserad standardiseringsorganisation med ett Utet men starkt centralorgan(SIS) för vissa övergripande frågor. Vidare bedömdes att det fiinns enrationaUseringspotential i standardiseringsorganisationen på totalt 20-35nuljoner kronor . Omstmkmrering av den svenska organisationen i enUghetmed förslag genomfördes för SIS del per den 1 juU 1994 ochmed varierande förändringstakt i standardiseringsorganen. Statskontoret har på regeringens uppdrag, irapporten och staten - Konsekvenser av standardiseringensnya organisation (1994:13), redovisat en analys mot bakgmnd av statens behovav standardiseringen och finansiering av verksamheten. I rapporten anförs vidbedömning av omstiiikmreringen att den har inneburit måttUga förändringar förbåde ansvarsfördelning och arbetsformer. Förändringen mot ökad decentraUseringkommer att få effekt först när infressentema engagerar sig mer aktivt istandardiseringsorganens verksamhet. Ett av de vUctigare inslagen är att SISbeslutande organ har förändrats. Antalet ledamöter har mer än halverats ochrepresenterar standardiseringens huvudintressenter på hög nivå. Denviktigaste förändringen enUgt Statskontoret är att samarbetsklimatet inomstandardiseringsorganisationen har förbättrats. Statskontoret anför att om staten på aUvar viUmedverka tiU decentraUsering och ökad mtressentstyming bör vissa förändringarförefas i samband med omstmkmreringen. En ny finansieringsmodeU föreslås som bygger påföljande förändringar: 1.Ansvaret för att finansera ochdelta i standardiseringsarbete friom områden som rör skydd för Uv, hälsa, mUjöoch egendom bör läggas på de myndigheter som förefräder sfatens intressen inomrespektive sektor. 2.AUa deltagare istandardiseringsarbetet bör bidra tiU att facka standardiseringensadministrationskosmader. 3.Bidragen tiU arbetsmUjörelateraderespektive konsumentrelaterade standardiseringsprojekt tUl SIS bör avvecklas.ArbetsmUjö- och Konsumenfråden mom SIS avskaffas. 4.Det s.k. allmänna bidraget tiUindustrirelaterade standardiseringsprojekt bör finnas kvar men bidraget bör utgörasav ert fast belopp som faststäUs i budgetprocessen och bedömas mot utveckladeoch tydUgare resultatkrav. Ert permanent samarbetsorgan förstandardiseringspoUtiska frågor bör inrättas inom regeringskansUet. Statskontoret har vidare kartlagt och uppskattatföreskrivande myndig heters behov av översättning och inköp av standarder som hänvisas tiU i myndighetsföreskrifter. Kosmadema för att översätta relevanta säkerhetsstandarder uppskattas av standardiseringsorganisationen tiU 10-12 mUjoner kronor medan myndighetemas behov av att köpa 69 standarderär svårare att bedöma. Enkätsvaren tyder på att behoven motsvararen kosmad av cfrka 5-10 nuljoner kronor . 1994/95:IOO menar att översättning bör ske i åtminstone de faU föreskrifteraa riktar Bil. 13 sig tiU enskUda bmkare och konsumenter. Behovet är mindre omreglema huvudsakUgen riktar sig tiU företag och professioneUa användare. För att få synpunkter på Statskontorets rapport harutfrågande sammanfräden anordnats med ett ttettiotal myndigheter närvarande,med näringsUvets organisationer, med LO och med Konsumenfråd samt medstandardiseringsorganisationen. SärskUda skrivelser i ärendet har inkommit frånflera myndigheter, , Verkstadsindustrier,Byggenfreprenörema, , , Konsumenfråd ochKonsumenfrådet friom SIS samt Hälso-och Sjukvårdsstandardiseringen. Sammanfattande har följande synpunlcter framkommit.De flesta myndighetema mstämmer i Statskontorets övergripande bedömningar omen ny finansieringsmodeU men motsätter sig att detta sker inom befintiigresurstiUdelning. Myndighetema pekar på nya resurs- och kompetenskrav som StäUsdå deras regelarbete delvis ersätts av standardiseringsarbetet. Behov avriktUnjer och resurser i samband med översättning och inköp av standarder förmyndighetsbehov har påtalats. Önskemål har framförts om att specialdestinerademedel tiU bl.a. konsument- och arbetsmUjö-standardisering skaU bibehåUas. Riktlinjerför statUga aktörer i standardiseringens beslutande organ efterlystes. LO anser att de bl.a. via sfatens medelstiUdelningtiU standardiseringen skaU tiUförsäkras ett tiUfredsstäUande friflytande i dennya metoden för arbetsmUjöreglema. De påtalar också behoven av att ha tiUgångtiU översatta standarder för att lagstiftningen friom arbetsmUjöområdet och förmarknadskonfroU skaU ftmgera tiUfredsstäUande . Bmkarinfressen representerade av SverigesKonsumenfråd och inom SIS betonar att det är utomordenthgtangeläget att konsumentförefrädare bereds plats i SIS beslutande organ och atttiUräckUga resurser avsätts för att möjUggöra att konsumentemas intressen tastiUvara i standardiseringsarbetet inom olika produktområden. NäringsUvsorganisationema stödjer i huvudsak deförslag tiU förändringar av statens finansieringsmodeU som föreslagits avStatskontoret och betonar vUcten av ett rättvist system där samtUga mttessenterbidrar tiU standardiseringsorganisationens administration. Den nuvarande pro-cenmeUaanknytningen tiU näringsUvets bidrag anser de ändamålsenUg. För att mteundergräva svensk mdustris konkurrensfördelar menar näringsUvsorganisationemaatt det är nödvändigt med ett sådant statUgt stöd bUl standardiseringen så attbalans uppnås med det stöd som ges i övriga europeiska länder. Standarderslegala roll och översättning EG:snya metod för legal harmonisering innebär att som bmdande rättsregler gäUertämUgen allmänt hållna säkerhetskrav. Man har uppdragit åt de europeiska standardiseringsorganen att utforma de tekniska specifikationersom skaU säkerstäUa att produkter uppfyUer Prop. 1994/95:100 direktivenssäkerhetskrav. Dessa tekniska specifikationer behåUer sfri Bil. 13 stams avfrivUUga standarder. Produkter som tiUverkas enUgt harmoniserade standarderfömtsatts uppfyUa direktivens säkerhetskrav, men även andra utföranden godtas,om det kan visas att produktema uppfyUer säkerhetskraven.