prop · GH03126 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:126 om svenskundervisning för invandrare (sfi) 1993/94:126 Regeringen överlämnar denna proposition till . () Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att kommunerna skall vara skyldiga att tillhandahålla svenskundervisning för invandrare (sfi) till de personer som är bosatta i kommunen och som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket. Om inte särskilda skäl finns, skall undervisningen påbörjas . Rätten till sfi skall gälla fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år invandraren fyller . Kommunernas skyldighet att erbjuda asylsökande sfi skall upphöra. Läroplanen för sfi föreslås upphöra att gälla. Verksamheten skall i stället vila på de grundläggande värden som framgår av läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). Utbildningen anordnas som en kurs, som eleven har rätt att fullfölja. Betyg och centralt fastställda prov införs för sfi. Regeringen avser att fastställa en kursplan samt ett riktvärde för utbildningens omfattning . Förändringarna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut......................3 2 Lagtext..........................................4 3 Ärendets bakgrund och beredning..................8 4 Utgångspunkter...................................9 5 Regelsystem.....................................11 6 Vissa förändringar av kommunernas skyldigheter 12 6.1 Svenskundervisning för asylsökande..........12 6.2 Målgrupper .................................13 6.3 Skyldighet att tillhandahålla svenskundervisning för invandrare (sfi) ........14 7 Riktlinjer .....................................16 8 Kurs, kursplan och riktvärde för utbildningens omfattning 17 9 Betyg ..........................................19 10 Prov och utvärdering............................20 11 Specialmotivering...............................21 Bilaga 1 Sammanfattning av redovisning av uppdraget om regelförenklingar beträffande svenska för invandrare och svenska som andraspråk 24 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser...........26 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdeden ...................................27 Rättsdatablad.......................................28 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100), 2.godtar det som regeringen förordar om riktlinjer (avsnitt 7) 3.godtar det som regeringen förordar om betyg (avsnitt 9). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 13 kap. 1, 3, 6, 7 och 11 skollagen (1985:1100)[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sfi syftar till att ge Sfi vuxna nyanlända syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande nyanlända invandrare kunskaper och färdigheter grundläggande kunskaper i i svenska språket samt svenska språket och om det kunskaper om det sven svenska samhället. Utbildningen anordnas som en kurs. Varje kommun är skyldig Varje att se till att sfi kommun är skyldig att se erbjuds de personer över till att sfi erbjuds de som anges i 6 . personer som an ges i 6 . Undervisningen skall Undervisningen erbjudas så snart som skall finnas att tillgå så möjligt efter snart som möjligt efter det invandrarens ankomst att rätt till sfi inträtt. inte särskilda skäl finns, skall undervisningen kunna påbörjas . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Rätt att delta i en Rätt kommuns sfi har, med det att delta i en kommuns sfi undantag som följer av 7 har, med det undantag som , följande personer: följer av 7 , följande personer från och med det andra kalenderhalvåret det år 1. Utländsk medborgare, de fyller : som antingen är bosatt i 1. kommunen eller som utan Den som är bosatt i kommunen att vara bosatt där, och som saknar sådana regelmässigt vistas i grundläggande kunskaper i kommunen efter att ha svenska språket som ansökt om utbildningen syftar till uppehållstillstånd i att ge. Regeringen får avsikt att bosätta sig i föreskriva att också den som riket. Beträffande sådan iinte är bosatt i landet kommunen icke bosatt skall ha rätt att delta i person gäller dessutom sfi. att han skall ha väntat på uppehållstillstånd under minst den tid som regeringen bestämmer. Rättigheten gäller dock inte den utländske medborgaren vistas på en statlig 2. förläggning för asylsökande.Finländska medborgare som 2. Svensk medborgare, stadigvarande arbetar i som är bosatt i kommunen, kommunen, men som är bosatta men som har i nära gränsen till varit bosatt utom landet och som saknar och som saknar sådana grundläggande grundläggande kunskaper i kunskaper i svenska språket svenska språket. som utbildningen syftar till att ge. Finländsk medborgare, som stadigvarande arbetar i **Fotnot** [1]_Lagen omtryckt 1991:1111. sfi undantag som följer av 7 har, med det undantag som , följande personer: följer av 7 , följande personer från och med det andra kalenderhalvåret det år 1. Utländsk medborgare, de fyller : som antingen är bosatt i 1. kommunen eller som utan Den som är bosatt i kommunen att vara bosatt där, och som saknar sådana regelmässigt vistas i grundläggande kunskaper i kommunen efter att ha svenska språket som ansökt om utbildningen syftar till uppehållstillstånd i att ge. Regeringen får avsikt att bosätta sig i föreskriva att också den som riket. Beträffande sådan iinte är bosatt i landet kommunen icke bosatt skall ha rätt att delta i person gäller dessutom sfi. att han skall ha väntat på uppehållstillstånd under minst den tid som regeringen bestämmer. Rättigheten gäller dock inte den utländske medborgaren vistas på en statlig 2. förläggning för asylsökande.Finländska medborgare som 2. Svensk medborgare, stadigvarande arbetar i som är bosatt i kommunen, kommunen, men som är bosatta men som har i nära gränsen till varit bosatt utom landet och som saknar och som saknar sådana grundläggande grundläggande kunskaper i kunskaper i svenska språket svenska språket. som utbildningen syftar till att ge. Finländsk medborgare, som stadigvarande arbetar i Om inte något annat följer av tredje stycket gäller rätten under sammanlagt högst . Tiden räknas för dem som avses i första stycket 1 och 2 från det att de bosatte sig i landet eller, om rättigheten inträtt tidigare, från den tidpunkten. För dem som avses i första stycket 3 räknas tiden från det att de började arbeta i . Om någon på grund av särskilda skäl inte kunnat påbörja undervisningen som anges i andra stycket gäller rätten under . En utländsk medborgare Den som har sven ska, danska som har sådana kunskaper i eller norska som det danska eller norska modersmål eller den som språket att grundläggande eljest har sådana svenskundervisning inte kan kunskaper i något av anses nödvändig, har inte rätt dessa språk att att delta i sfi. 11 grundläggande svenskundervisning inte ll ha väntat på uppehållstillstånd under minst den tid som regeringen bestämmer. Rättigheten gäller dock inte den utländske medborgaren vistas på en statlig 2. förläggning för asylsökande.Finländska medborgare som 2. Svensk medborgare, stadigvarande arbetar i som är bosatt i kommunen, kommunen, men som är bosatta men som har i nära gränsen till varit bosatt utom landet och som saknar och som saknar sådana grundläggande grundläggande kunskaper i kunskaper i svenska språket svenska språket. som utbildningen syftar till att ge. Finländsk medborgare, som stadigvarande arbetar i Den som har påbörjat en kurs i sfi har rätt att fullfölja kursen. Undervisningen för en elev skall dock upphöra, om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen eller annars inte gör tillfredställande framsteg. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den för vilken sfi har Den avslutats enligt andra för vilken sfi har upphört stycket, eller som enligt andra stycket eller frivilligt avbrutit som frivilligt avbrutit utbildningen skall, om utbildningen skall på nytt han inte ändå har rätt tillberedas sådan utbildning, om det, på nytt beredas sådansärskilda skäl talar för utbildning, om särskilda detta. skäl talar för detta. ----------- 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om sfi som har påbörjats före . 3 Ärendets bakgrund och beredning Den statliga styrningen av skolväsendet har förändrats genom en rad riksdagsbeslut, dels på grundval av propositionen om skolans utveckling och styrning (prop. 1988/89:4, bet. 1988/89:UbU7, rskr. 1988/89:95), dels på grundval av propositionen om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18, bet. 1990/91:UbU4, rskr. 1990/91:76). Staten har därmed successivt övergått från att styra genom detaljerade regler till en mål- och resultatinriktad styrning av skolan. De grundläggande principerna för den ändrade ansvarsfördelningen innebär att det är ett statligt ansvar att ange riksgiltiga mål och att följa upp och utvärdera skolans resultat. Kommunerna svarar för att verksamheten genomförs inom de ramar och riktlinjer som och regeringen lägger fast. Den nuvarande utformningen av svenskundervisning för invandrare (sfi) infördes och grundar sig på riktlinjer som antogs av 1990 med anledning av propositionen om reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare (prop. 1989/90:102, bet. 1989/90:UbU27, rskr. 1989/90:279). beslut innebar bl.a. att tidigare uppdelning i grund-sfi och påbyggnads-sfi togs bort och ersattes med en sammanhållen utbildning under kommunalt huvudmannaskap. behandlade propositionen om ett samordnat flyktingmottagande (prop. 1989/90:105, bet. 1989/90:SfU21, rskr. 1989/90:281). Avsikten var att utveckla ett närmare lokalt samarbete mellan berörda myndigheter med särskilda individuellt upplagda introduktionsprogram för de flyktingar som tas emot i kommunerna. Sfi, som syftar till att ge grundläggande kunskaper och färdigheter i sven ska språket och kunskaper om det svenska samhället, är en rättighet för nyanlända invandrare. Rätten till sfi gäller under två, i vissa fall tre, år efter ankomsten till . Regeringen fastställde en läroplan för grundläggande svenskundervisning för vuxna invandrare, Lsfi -91 (publikation Läroplaner 1991:1). fattade beslut om en reformering av gymnasie skolan och vuxenutbildningen på grundval av propositionen Växa med kunskaper - om gymnasieskolan och vuxenutbildningen (prop. 1990/91:85, bet. 1990/91:UbU16, rskr. 1990/91:356). Reglerna om sfi, som tidigare fanns i en särskild lag, inlemmades i skollagen (1985:1100). Kommunerna blev också skyldiga att inom ramen för den grundläggande vuxenutbildningen i komvux erbjuda svenska som andraspråk på sfi-ni vå för invandrare som vistats så länge i att de inte har rätt till sfi. Bestämmelser om detta finns i förordningen (1992:403) om vuxenutbildning. infördes ett sektorsbidrag som ett generellt finansiellt stöd till kommunerna för driften av skolväsendet och ett nytt statsbidragssystem för sfi i form av ett visst belopp per deltagare. Från avskaffades de specialdestinerade statsbidragen till skolväsendet. Både sektorsbidraget till kommunerna och det särskilda statsbidraget för sfi till nyanlända invandrare lyftes in i ett s.k. utjämningsbidrag till kommunerna. Statens bidrag till kostnaderna för sfi för flyktingar och andra invandrare som omfattas av det kommunala flyktingmottagandet, ingår i det schabloniserade bidrag som kommuner får för flyktingmottagande. Regeringen gav i uppdrag att se över vissa organisatoriska frågor m.m. kring sfi och svenska som andraspråk och föreslå förenklingar av gällande regelsystem. överlämnade sina förslag med anledning av regeringens uppdrag. En sammanfattning av förslagen finns i bilaga 1. Förslagen har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr U93/1110/GV). Regeringen redovisade i propositionen om mottagande av asylsökande m.m. (prop. 1993/94:94) sin bedömning att kommunerna inte längre bör ha skyldighet att erbjuda asylsökande sfi. Förslag om detta läggs i denna proposition. Det kan i detta sammanhang nämnas att Invandrar- och flyktingpoliti ska kommittén (dir.1993:1) skall ägna särskilt intresse åt frågan om hur kunskaper och färdigheter i svenska språket påverkar invandrarnas förutsättningar i arbetslivet och delaktighet i samhället i övrigt. Det är viktigt att tillvarata invandrarnas kunskaper och, i många fall, långa och kvalificerade utbildningar. Att underlätta för invandrarna att använda dessa resurser är naturligtvis värdefullt både för och den enskilde invandraren. God färdighet i svenska och kunskaper om det svenska samhället har avgörande betydelse för den enskilde invandrarens integrering i . Det finns alarmerande tecken på bristande kunskaper i svenska bland invandrare. Även bland dem som länge har bott i kan svenskkunskaperna vara mycket dåliga. Kunskaper om det nya landets språk och om dess kultur och sociala liv är avgörande för den enskildes möjligheter och livschanser. Sådana kunskaper ökar tryggheten och självförtroendet. Konkurrensen på dagens arbetsmarknad accentuerar ytterligare kravet på goda kunskaper i svenska och om svenska förhållanden. I budgetpropositionen 1994 (prop. 1993/94:100 bilaga 11 s. 63) konstateras att arbetsmarknadsläget för invandrare kraftigt har försämrats . Under budgetåren 1991/92-1992/93 steg arbetslösheten för den grupp som är svårast drabbad av arbetslöshet, nämligen utomeuropeiska medborgare, från till . () har granskat sfi i fyra kommuner (, , och ). RRV framhåller i sin rapport (F 1992:33) att undervisningen inte bedrivs tillräckligt intensivt. Väntetiderna för att få börja utbildningen är för långa och studietakten anpassas inte till elevernas behov och förmåga. Arbete och studier varvas sällan, trots att det sannolikt skulle öka motivationen och förbättra inlärningen. RRV påpekar att man måste utreda orsakerna till och vidta åtgärder mot det stora antalet studieavbrott och den höga frånvaron från undervisningen. Vidare nämns att de kunskaper i svenska som eleverna har efter avslutad sfi inte är tillräckliga för vidare studier eller arbete. Arbetslösa invandrare placeras ofta i någon form av kompletterande svenskutbildning efter avslutad sfi för att förbättra sina språkkunskaper. revisorer har i sin granskning av invandrarpolitikens inriktning och resultat också granskat sfi. Enligt revisorerna bör det inom svenskundervisningen för invandrare, där resultaten bedöms som anmärkningsvärt dåliga, finnas utrymme för effektivisering av verksamheten. Uppföljningen och utvärderingen av undervisningens resultat har heller inte varit tillfredsställande. har med anledning av granskningen begärt en redovisning av regeringen av erfarenheterna av den reformerade undervisningen i svenska för invandrare (1992/93:RR2, bet. 1992/93:SfU7, rskr. 1992/93:261). "Av denna redovisning bör framgå bl.a. vilka resultat som uppnåtts, hur undervisningen anpassats till olika invandrares skilda förutsättningar och behov, sfi-ni våns rimlighet och relevans såväl för arbetslivet som för olika utbildningar samt förutsättningarna att kombinera sfi-studierna med förvärvsarbete." I nr 8, Beskrivande data om skolverksamheten - 1993, konstateras att av de ca 40 000 elever som var registrerade i sfi läs /92 avslutade 5 785 elever sfi efter att ha uppnått sfi-nivån, medan 522 avslutade utan att ha uppnått fastställd nivå. De elever som uppnådde sfi-nivån hade i genomsnitt deltagit i 48 timmars undervisning . De som avbröt sina studier (11 952 elever) hade också studerat , men dessa elever deltog bara i 33 timmars undervisning . av eleverna avbröt utbildningen. Det är, enligt , svårt att dra några säkra slutsatser om varför så många elever avbryter utbildningen. Den vanligaste registrerade orsaken är "av deltagaren beslutat avbrott". om detta kan, enligt mening, finnas många förklaringar, t.ex. att den som avbrutit utbildningen får återkomma till denna om inte tidsgränsen, i flertalet fall , har passerats. De granskningar som revisorer och RRV har genomfört och den beskrivning som har lämnat visar att det finns problem och brister i sfi-verksamheten. Det kan här erinras om att den rapportering som både revisorer, och har gett huvudsakligen avser förhållandena /92. Effekterna av förändringar i flyktingmottagandet eller av sfi-reformen 1991 hade knappast fått fullt genomslag när iakttagelserna gjordes. En fortsatt uppföljning och utvärdering bör kunna visa i vilken utsträckning förhållandena i rapporterna är relevanta. Den nya målstyrningen av skolväsendet och slopandet av specialdestinerade statsbidrag har lett till att det nuvarande styrsystemet för sfi måste ses över. Det ligger både i samhällets och den enskilde invandrarens intresse att sfi-systemet ständigt förbättras; detta gäller både effektivt utnyttjande av resurserna, utveckling av pedagogiken och deltagarnas eget ansvar för att meningsfull svenskinlärning kan komma till stånd. Förslag om förbättringar i detta syfte lämnas i det följande. Förslagen omfattar även regelförenklingar. Förslagen avses träda i kraft . Regeringens bedömning: Svenskundervisning för invandrare (sfi) bör liksom ha ett eget regelsystem. förslag: 13 kap. skollagen (om sfi) upphävs. All sfi för vux na skall hänföras till komvux regelsystem. Sfi för ungdomar, 16-19-år ingar, skall hänföras till gymnasieskolans regelsystem. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är positiva till förslag och instämmer i bedömningen att kommunerna därigenom kan göra såväl ekonomiska som pedagogiska och organisatoriska vinster. Skälen för regeringens bedömning: De grundläggande föreskrifterna om sfi finns nu i ett eget kapitel i skollagen (1985:1100), 13 kap. Att i enlighet med förslaget upphäva detta kapitel skulle vara att ge en felaktig signal beträffande en så viktig verksamhet som sfi. Regeringen vill redan av det skälet inte ställa sig bakom förslaget. Det skulle dessutom knappast vara fråga om en förenkling att hänföra sfi till flera regelsy stem. Sfi vänder sig både till personer som är eller blir elever i andra delar av det offentliga skolväsendet och till personer som skall studera enbart svenska i sfi. Det finns, och bör även fortsättningsvis finnas, skillnader mellan sfi och annan utbildning. Om sfi enligt förslag skulle ingå i två skolformer, skulle det vara nödvändigt att införa särskilda bestämmelser om sfi i regelsystemen för båda dessa skolformer. Regler om sfi måste i så fall dessutom införas för både särvux (vuxenutbildning för utvecklingsstörda) och gymnasiesärskolan. I alla dessa skolformers regelsystem skulle man behöva göra vissa undantag från övriga regler eller tillägg till dem för den del av utbildningen som avser sfi, exempelvis i fråga om bestämmelser om läsår och betyg. Avbrott i svenskundervisningen under flera sommarmånader, innan sven skan hunnit befästas ordentligt, medför erfarenhetsmässigt att eleverna hinner glömma mycket av vad de lärt sig och de riskerar att i praktiken få börja om från början när höstterminen startar. Det är därför olämpligt att låta sfi följa gymnasieskolans läsårsindelning. Vidare är reglerna om entreprenad olika för vuxenutbildningen och gymnasieskolan. Det skulle vara möjligt att utan regeringens tillstånd lägga ut den sfi som skulle anordnas inom komvux och särvux på entreprenad. Den undervisning som enligt förslag skulle höra till gymnasieskolan och gymnasiesärskolan skulle däremot inte utan rege ringens tillstånd i varje enskilt fall kunna läggas ut på entreprenad. Regeringen anser att det bör vara möjligt att lägga ut sfi på entreprenad oavsett deltagarnas ålder. Om föreskrifterna om sfi skulle ingå i en rad olika skolformers regelsystem finns det risk för att föreskrifterna om sfi skulle komma att bli svåröverskådliga. Enligt regeringens mening bör sfi även fortsättningsvis ha ett eget regelsystem inom det offentliga skolväsendet. Troligen kommer de flesta invandrarna också att skaffa sig kunskaper i svenska genom sfi innan de deltar i studier i andra skolformer. Men kombinationer är också möjliga. En 16-åring kan vara elev både i gymnasieskolan och i sfi, en vuxen invandrare både i komvux och i sfi. En pedagogisk integration är i sådana fall en klar fördel. Med nuvarande decentraliserade regler beslutar kommunerna i organisatori ska frågor. Kommunerna kan besluta om, när och hur en pedagogisk integration är lämplig. Självklart bör möjligheten att kombinera sfi med arbete eller arbetspraktik finnas kvar. De pedagogiska och organisatori ska fördelar som och flera remissinstanser pekat på kan därför åstadkommas utan att sfi inlemmas i andra skolformer i formellt hänseende. 6 Vissa förändringar av kommunernas skyldigheter 6.1 Svenskundervisning för asylsökande Regeringens förslag: Kommunerna skall inte vara skyldiga att erbjuda svenskundervisning för invandrare (sfi) till asylsökande. Skälen för regeringens förslag: Enligt 13 kap. 6 skollagen (1985:1100) har asylsökande som är och som inte vistas i en statlig förläggning för asylsökande rätt att delta i sfi . Regeringen har fastställt att denna väntetid skall vara . Asylsökande har också rätt att söka till och statlig vuxenutbildning. Regeringen har i propositionen om mottagande av asylsökande m.m. (prop. 1993/94:94) föreslagit att asylsökande, oavsett om de vistas på en statlig förläggning eller inte, skall erbjudas sysselsättning genom försorg, s.k. organiserad verksamhet. Sådan sysselsättning kan bestå av undervisning i svenska språket och om sven ska förhållanden. Vi föreslår därför nu att kommunerna inte längre skall vara skyldiga att erbjuda sfi till asylsökande. Detta förslag föranleder ändring i 13 kap. 6 skollagen (1985:1100). Regeringen avser att i de olika förordningarna inom vuxenutbildningen göra ändringar med denna innebörd. Regeringens förslag: Kommunerna skall vara skyldiga att erbjuda svenskundervisning för invandrare (sfi) till de personer som är bosatta i kommunen och som saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som sfi avses ge. Skyldigheten skall gälla från och med det andra kalenderhalvåret det år då invandraren fyller . Skälen för regeringens förslag: Bortsett från vissa asylsökande har enligt 13 kap. 6 skollagen (1985:1100) följande personer rätt att delta i en kommuns sfi: 1. Utländsk medborgare, som är bosatt i kommunen. Svensk medborgare, som är bosatt i kommunen, men som har varit bosatt utom landet och som saknar grundläggande kunskaper i sven ska språket. Finländsk medborgare, som stadigvarande arbetar i kommunen, men som är bosatt i nära gränsen till . Enligt 13 kap. 7 skollagen (1985:1100) har en utländsk medborgare som har svenska, danska eller norska som modersmål eller den som eljest har sådana kunskaper i något av dessa språk att grundläggande svenskundervisning inte kan anses nödvändig, inte rätt att delta i sfi. Det finns mot bakgrund av förändringar bl.a. i skolan, anledning att se över regelsystemet för sfi. Gällande bestämmelser utformades med utgångspunkt i tidigare styrsystem och en invandringsbild som betydligt skiljer sig från den nuvarande. Statsbidragssystemen har också genomgått betydande förändringar. De regelförändringar som föreslås syftar till bl.a. större överskådlighet. Sfi bör även fortsättningsvis vända sig till invandrare som har passerat skolpliktig ålder. För att göra detta tydligare bör rätten till sfi gälla det år då invandraren fyller . Föreskrifterna för övriga skolformer inom det offentliga skolväsendet avser i princip den som är bosatt i landet oavsett medborgarskap. Detta bör också gälla för sfi. Alla som är bosatta i och som saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som sfi avser att ge, bör därför ha rätt till sfi oavsett medborgarskap. På samma sätt som gäller för övriga skolformer inom det offentliga skolväsendet bör regeringen ha rätt att föreskriva att också den som inte är bosatt i landet skall ha rätt till utbildningen. Rätten att delta i sfi gäller nu från den tidpunkt då rättigheten inträdde. Under vissa förutsättningar gäller rätten under .