prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — m.m. framgår av förordningen (1988:857) med insöiiktion förStatens . De huvudsakliga uppgifteraa för verket är attbevaka konsumenrinttesset inom livsmedelsområdet, utöva tillsyn enligtlivsmedelslagen (1971:511) samt leda och samordna livsmedelskonoiollen, verkställauttedningar och praktiskt vetenskapliga undersökningar om livsmedel cxhkostvanor, medverka till att statsmaktemas riktlinjer i fräga om kost cxh hälsafullföljs, informera om sädana förhållanden pä livsmedelsområdet som är viktigaför konsumentema samt godkänna laboratorier för Uvsmedelsundersökningar. De övergripande mäl som lagts fast för verksamhetenär följande. -utforma reglema för produktionoch hantering av Uvsmedel och Uvsmedels-konttoU sä, att de livsmedel som saluhållsäf av god kvaUtet och konsumentema skyddas mot hälsorisker och oredligtförfarande, -genom information ochutbildning om sambanden mellan kosten och hälsan ge konsumentema dekunskapsmässiga fömtsättningama att göra ett totalt sett hälsosamt val av olikalivsmedel, samt -underlätta för konsumenternaatt välja livsmedel som tillgodoser deras önskemål. inkomster består bl.a. avavgifter för köttbesUctning m.m., konttoll av läkemedelsrester ochbekämpningsmedelsrester i anima-liska cxh vegetabiliska livsmedel, avgiftsmedelför centtal tillsyn som överförs till verket frän kommunema, avgifter förprovtagning och undersökning vid störte livsmedelsanläggningar samt avgifterför tillstånd m.m. Dessutom erhälls inkomster för uppchagsverksamhet,publikationer och kursverksamhet. Inkomstema utgör av verketsfinansiering. Livsmedelsverkethar i sin fördjupade anslagsframställning redovisat verk- Prop. 1994/95:100samhetema inom delområdena normarbete, livsmedels- och chicksvattentiU- Bilaga 10 syn, laboratorietillsyn, konttoll av främmande ämnen ochbekämpningsmedelsrester i animalier resp. vegetabilier, utåtriktadinformationsverksamhet, kost- och hälsaarbete, toxikologisk verksamhet samtutveckling av analysmetoder för livsmedelstillsyn. har /91-1992/93ökat sin omsättning mätt i fasta priser. Intäktema har ökat med 42 %under motsvarande period. Ökningen beror till stor del pä den skärptalivsmedelskontrollen samt på den utvecklade konttollen avbekämpningsmedelsrester i vegetabUier och läkemedelsrester m.m. i animaliskalivsmedel. redovisar en ökad prcxluktivitetunder perioden . De utökade tillsynsuppgifter som beslutet om denskärpta Uvsmedelskon-ttollen inneburit, har enligt verket kunnat lösas pä ett istort sett tiUfredsstäUande sätt Verksamhetema vid konttollslakteriema ochexportanläggningama bedöms uppfylla lagstiftningens krav. Fömtsättningar harskapats för småskalig slakt. Egenkonttollprogram har fastställts för allalivsmedelsanläggningar som har tillsynsansvar över. På ettflertal anläggningar har även revision av egenkontrollprogrammen utförts.Livsmedelsverkets stöd till kommunema vid uppbyggandet av den skärptalivsmedels-konttoUen var i den inledande fasen otillräckligt De rekryteringarsom verket gjort har huvudsakligen inriktats pä attförstärka detta stöd. Under det senaste verksamhetsåret redovisarLivsmedelsverket ett omfattande stöd till kommunema. I genomsnitt har varjeUvsmedelsinspektör fått 3-4 dagars utbildning av verket. Kommunemas tiUsyn över livsmedelsanläggningar harökat genom införandet av den skärpta livsmedelskonttollen. Egenkonttollprogramhar fastställts för av de anläggningar som skall ha sädana program.Livsmedelsverkets underlag tyder på att kommunema inte alltid använttillsynsavgiftema som avsetts, nämligen för provtagning och undersökning. Vad gäller dricksvattentillsynen är dricksvattenproducentemacxh kommunema enligt verket väl medvetna om gäUande bestämmelser. De riskinventeringarsom gjorts visar emellertid att producentema måste engageras i stöne omfattningnär det gäller förebyggande ätgärder inom egentiUsynen samt att egenkonttollprogrammenbör ses över och kompletteras. har utvecklat etttjugotal analysmetcxler för veterinärmecUcinska preparat Inombekämpningsmedelsomrädet har analysmetoder utvecklats för sex olUcasubstansgmpper viUcet innebär att ett stort antal enskilda bekämpningsmedel kananalyseras. Vidare har en s.k. multi-metod utvecklats och anpassats så att ca160 olika bekämpningsmedel kan analyseras. Resultaten frän konttollen av läkemedelsrester isvenskt prcxlucerat kött tyder pä att bmket av läkemedel har en sädanbegränsad omfattning och handhas pä ett sädant sätt att det mycket sällan fmnsrester i köttet När det gäller konttollen av importeratkött befinner den sig i ett uppbyggnads- cxh utveck- Prop. 1994/95:100lingsskede. De resultat som erhållits tyder emellertid pä att det köttsom Bilaga 10 importeras ytterst sällan innehåller läkemedelsrester. Enligt resultaten av konttollen avbekämpningsmedelsrester i vegetabilier innehöll mellan 3,0-4,2 %av de undersökta proven halter över gällande gränsvärden.Bekämpningsmedelsrester pättäffades oftare i importerade prcxlukter jämfört medde inhemskt cxllade. Verket bedömer att importkonttollen fungerar väl,men att kommuneraas konttoll av livsmedel som inte omfattas av reglema omsärskUd införselkon-ttoll är bristfällig. Resultaten firän kost- och hälsaarbetet visar bl.a.att majoriteten av befoUcningen har gcxla kunskaper om sambandet mellan kostoch hälsa och viUca förändringar som frän hälsosynpunkt bör göras ikonsumtionen av olika livsmedel. I sin anslagsframställning har Livsmedelsverkethemställt att ytteriigare tillförs anslaget för attfinansiera tio nya tjänster med anledning av ett svenskt medlemskap i verket finns behovet av de nya tjänstema för den normgivandeverksamheten. Vidare har verket anfört att finansieringen av konttollen avbekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande ämnen i animaliskalivsmedel mäste ses över vid ett svenskt medlemskap i . I sin årsredovisning redovisar Livsmedelsverketresultattedovisningen i verksamhetsområdena normgivning, tillsyn cxh konttoll,information cxh påverkan samt kunskapsuppbyggnad. Av redovisningen framgårbl.a. att verket under aret i stort sett slutfört arbetet med att anpassasvensk livsmedelslag-stifming tiU i enlighet med , som under desenaste åren redovisat underskott i verksamheten, redovisar ett ekonomisktresultat pä för /94. Det ackumulerade underskottetför verksamheten har dänned reducerats till . Det ekonomiska mäletfull kostnadstäckning uppnåddes således för verksamheten i sin helhet. Förvissa verksamheter, bl.a. renkonttoUslakterier redovisas dcxk underskott iverksamhetema. Den avgiftsfinansierade kontrollen avbekämpningsmedelsrester i vegetabilier redovisade ett underskott med 3 004 671kr, viUcet reducerade det ackumulerade överskottet till . För konttollen av läkemedelsrester i animaliskalivsmedel redovisades ett underskott med , vilket reducerade detackumulerade överskottet till . anslagssparande uppgick /94 till , vilket utgör av dettilldelade ramanslaget. Av dessa medel utgör dock föratbetaldaärliga tillsynsavgifter avseende budgetaret 1994/95 som i enlighet med ändradredovisningsprincip förts som inkomst mot anslaget revisionsberättelse innehållerinte nägra invändningar. Enligtförordningen (1988:372) om bidrag till ätgärder mot radon i egnahem kanstatliga bidrag lämnas till kostnader för ätgärder i syfte att minskaradondotterhalten i en- och tväbostadshus som bidragstagaren äger cxh själv bori (egnahem). Bidrag lämnas med högst 15 (X). har i sinanslagsframställning föreslagit att bidrag i fortsättningen även skall kunnalämnas för radonsanering av vatten. Enligt verket kan radonhalten i vattensänkas genom filttering av vatmet, viUcet innebär en investering om ca 30 000kr per vattenbmnn. anslagsframställning har överlämnats till Jordbmksdepartementeti denna del. Prop.1994/95:100 Bilaga 10 Följandeövergripande mäl skall gälla för den verksamhet som ansvararför. skall i konsumentemas inttesse verka för säkra livsmedelav god kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen samt bra matvanor. Resurser 1995/96 Livsmedelsverketsärsredovisning och fördjupade anslagsframställning är väl-stmkturerade, mycketinformativa och ger en god bild av verksamheten. Resultattedovisningen bedömerregeringen som tillfredsställande. De resultatanalyser som finns iårsredovisningen kan dock utvecklas ytterUgare cxh göras tydligare. Årsredovisningen och den fördjupadeanslagsframställningen visar att verksamheten bedrivs med sädan inriktning artde verksamhetsmål som gällt bör kunna näs. Mot bakgmnd av SverigesintemationeUa åtaganden har en förenkling av reglema på Uvsmedelsomrädet dockinte varit möjlig. besparingsprogram har fullföljtsunder verksamhetsåret Regeringen noterar vidare med tillfredsställelse attverket genom olika ätgärder lyckats uppnå väsentliga besparingar inombesiktningsveterinärorga-nisationen. Organisationen, som under de senaste årenredovisat underskott i verksamheten, /94 uppnått balans i ekonomin för verk- Prop. 1994/95:100 samheten som helhet Bilaga 10 Enligt regeringens mening finns inte skäl attföreslå nägon ändring i inriktningen av verksamheten. Motbakgmnd av den fördjupade prövningen gör regeringen sammantaget den bedömningenatt verksamheten vid har bechivits pä ett ändamålsenligt sätt. En av uppgifter är att bevakakonsumenrinttesset inom livsmedelsområdet. Enligt regeringens bedömning börkonsumenrinttesset i verksamheten undersnkas ytteriigare. Övergripande mål förden verksamhet som ansvarar för skall vara följande.Livsmedelsverket skall i konsumentemas inttesse verka för säkra livsmedel avgcxl kvalitet recUighet i Uvsmedelshanteringen samt bra matvanor. Regeringenföreslår således inte nägon förändring i inriktningen av verksamheten. Det är angeläget att konsumentinnesset betonas iverksamheten, särskilt mot bakgmnd av ett svenskt medlemskap i . Frägor ommärkning av livsmedel och användningen av tillsatser i livsmedelsprcxiuktionenär enligt regeringens mening exempel pä omräden där det är viktigt attLivsmedelsverket aktivt verkar för att söka påverka i enkonsumentvänlig rUctning. Mot bakgrund av det statsfinansiella läget harmedelsbehovet beräknats med utgängspunkt i en real minskning av utgiftema om . Resursförstärk-ningama för den normgivande verksamheten fär lösas genomomprioriteringar och lanspråktagande av anslagssparande. Som inledningsvisnämnts har regeringen för avsikt att under vären 1995 tiUsätta en uttedning meduppdrag att bl.a. granska den samlade administationen inom livsmedelsområdetMot bakgmnd härav har nägon planeringsram för inte angetts. När det gäller finansieringen av konttollen avbekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande ämnen i animalier harregeringen för avsikt att ge ett uppdrag i fräga omfinansiering av konttollen. arbetar i samrädmed cxh Scxialstyrelsen med att fastställa ettgränsvärde för radon i dricksvatten. Vidare är, enligt vad regeringen erfarit,metodema för en effektiv radonsanering av vatten ännu inte färdigutvecklade.Mot bakgmnd därav vidtar regeringen ingen åtgärd med anledning av Boverketsframställning att bidrag i fortsättningen även skall kunna lämnas tiUradonsanering av vatten. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. 1. gcxikänner att den övergripande målsättningenför verksamheten inom Statens livsmedelsverkets ansvarsområde skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet Slutsatser, 2. till för budgetåret1995/96 anvisar ett ram anslag på . Täckande av vissa kostnader för köttbesiktning m.m. 1994/95Anslag 1 000 1995/96Förslag 1 000 Frän detta anslag avlönas personal som utförköttbesiktning vid konttollslakteriema m.m. Under anslaget tas upp ett formelltbelopp av . Statens utgifter för ändamålet täcks enligt särskild taxaav bl.a. slakteriföretagen. tillTäckande av vissa kostnader för köttbesiktning m.m. för /96anvisar ett anslag på . 1993/94Utgift 3 237 961 1994/95Anslag 3 825 000 1995/96Förslag 5 647 000 varav3 740 000 beräknat för Livsmedelsekonomiska samarbetsnämndens uppgift äratt göra kalkyler cxh uttedningar rörande den ekonomiska utvecklingen inomlantbmket och de senare leden i livsmedelskedjan. Nämnden ansvarar för storadelar av jordbruks- och livsmedelsstatistUcen. sammansättning framgår avförordningen (1988:862) med instruktion för . () har isin årsredovisning i de delar som avser resultattedovisningen redovisatverksamheten i ohka hu-vudomräden. Dessa avser utvecklingen inom det egentUgajordbmket, prisutvecklingen för jordbmkets produkter och insatsvaror samtprodukter i förädlingskedjans olika led, utvecklingen i de senare leden ilivsmedelskedjan samt analys av den livsmedelspolitiska reformen.Statistikfrågan, som utgjort ett viktigt inslag i LESarbete under verksamhetsåret, har i huvudsak behandlats inom det förstnämndahuvudområdet. Anslagsredovisningen visar ett ackumulerat anslagssparande på . RRV:srevisionsberättelse innehåller inte nägra invändningar. LES har iregleringsbrevet erhållit dispens frän att finansiera investeringar ianläggningstillgångar för förvaltningsändamål med lån i Riksgäldskontoretenligt kapitalförsörjningsförordningen. Prop.1994/95:100 Bilaga 10 Dethar inte funnits skäl till att förändra de övergripande mäl som gäller förtteårsperioden /94-1995/96. Resurser 1995/96 Årsredovisningenvisar att verksamheten bedrivs med en sädan inriktning att de uppgifter somäligger LES genom dess insttnktion kan fullgöras. Regeringen konstaterar attRRV inte haft nägra invändningar mot Livsmedelsekonomiska samarbetsnämndensårsredovisning. Regeringenfömtser ett ökat uttedningsbehov inom nämndens verksamhetsområde av EU-medlemskapet. Bl.a. bör utredas vidare humvida det administrativaföretagsregisttet som används för stödutbetalningar inom EU (s.k.lAKS-registtet) kan användas som statistikregister. Om så är fallet torde storaresursbesparingar kunna göras. Regeringen bedömer att de kosmader som dettaökade uttedningsbehov medför bör kunna rymmas inom det här föreslagnaanslagsbeloppet cxh sparade medel under detta anslag samt under anslaget Livsmedelsstatistik. tiULivsmedelsekonomiska samarbetsnämnden för /96 anvisar ettramanslag pä 5 647 CXX) kr. 7 1994/95. G 4.Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m. Prop. Bilaga 10 1993/94 Utgift 222 834 820 1994/95 Anslag 216 500000 1995/96 Förslag 189 589000 varav118 565 000 beräknat för Livsmedelsförsörjningen är enligtberedskapsförordningen (1993:242) en särskild funktion inom det civilaförsvaret. är funktionsansvarig myndighet. Ifunktionsansvaret ingär bl.a. att samordna beredskapsförberedelser, genomförakrigsplanläggning och regelbundet för regeringen redovisa beredskapsläget inomfunktionen. I programplanen för det civila försvaret1995/96-1999/2(X)0 anges att beredskapsläget för funktionen i ston sett ärtUlfredsställande vad gäller livsmedelsförsörjningen. Förmågan art uppnå entillfredsställande dricksvattenför-sörjning är inte godtagbar med hänsyn tillvattenreningsprocessens elberoende. Vidare finns svårigheter att i tidupptäcka sabotage. Frän anslaget betalas driftkostnadema förberedskapslagring av livsmedel m.m. samt kostnader för andra beredskapsätgärderän lagring. Under anslaget anvisas medel förlönekostnader m.m. för viss personal. Mot bakgmnd av den analys om vilka kvantiteter somkan anskaffas under ert ätertagningsskede föreslär att defredstida lagringsmälen kan sänkas. Härmed delas lagringsmälen upp i ett målför den fredstida lagringen och ett mäl för kompletteringsanskaffningen underett ätertagningsskede. Lagringsmälet är fortfarande det totalalagringsbehovet, men detta kommer inte att uppnås fönän återtagningen ärgenomförd. Härmed uppnås en besparing . Äveninvesteringar av insatsvaror föresläs minska. Vad gäller lagring av veterinära läkemedel syftardenna till att upprätthälla livsmedelsproduktionen med så lite stömingar avsjukdomar som möjligt samt till att upprätthälla de nödvändigaste delarna avdjurskyddet. En lageruppbyggnad pägär och lagringsmälet kommer att varauppnätt under . föreslär att färdisponeras för ABC-skydd 1995. Medlenanvänds för kunskapsuppbyggnad, utbildning och övning för att ökahandlingsberedskapen samt för anskaffning av viss skyddsutmstning förveterinärer. Medlen är avsedda för hela livsmedelsfunktionen. föreslär att 44 460 (X)0 krtilldelas verket för nyinvesteringar! insatsvaror den 1 juli1995-den 31 december 1996. Storleken pä driftskostnadema förberedskapslagringen den kommande 18 månadersperioden blir en direkt följd avnya investeringar cxh omsättningar av ridigare gjorda investeringar.Medelsbehovet päverkas avsevärt av verkets förslag till sävälsänkta totala lagringsmål som föreslär att verket tiUdelas Prop. 1994/95:100268 586 000 kr för driftkostnader och andra beredskapsätgärder under perio- Bilaga 10 den 31 december 1996. Regeringenhar i prop 1994/95:25 föreslagit att en besparing pä livsmedels-beredskapensomräde bör göras med . Besparingen är möjlig mot bakgmnd avde förändrade planeringsfömtsätmingama i 1992 ärs totalförsvarsbeslut och denförändrade importsituation som uppstått i och med förändringama i . Detsvenska EU-medlemskapet är ocksä av stor betydelse för möjligheten till ensäkrare import under ett krisskede. Regeringen anser därför attberedskapslagringen bör koncentreras pä behoven i krig. Således kan storabesparingar göras pä omräden som har effekt pä andra skeden än kriget. För attuppnå en permanent besparing på mäste beredskapslagrenreduceras väsentligt. mäste därför starta enutförsäljning av de lager som inte är helt nödvändiga för krigsskedet Utförsäljningenskall ske på ett sådant sätt att staten inte åsamkas onödiga förluster.Jordbruksverket skall beakta 1992 ärs försvarsbeslut dä prioriteringar förberedskapslagringen görs. Regeringen har mot bakgmnd av besparingskravet päverksamheten fattat beslut om att stoppa allanyinvesteringar i insatsvaror under budgetaret 1994/95. Regeringen föreslär att anvisas förverksamheten. fär använda det disponibla överskott som finnsför lagringsverksamheten. En minskning av lagren bör ske i en takt sominnebär att onödiga förluster undviks och som innebär att denpermanenta besparingen pä upptas fno.m. Mot bakgmnd av de förändrade fömtsättningama ochinför totalförsvarsbeslut kommer regeringen att besluta om ensärskild översyn av livsmedelsfunktionen. Den särskilda planeringsramen för det civilaförsvaret ger stadga ät planeringen och är ettviktigt awägningsinstmment vid programplanearbetet när det gällerresursfördelningen. För art förbättta de totala awägningsmöjUghetema anserregeringen att ramen bör tillföras investeringar och driftkostnader förlivsmedelsberedskapen. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. Bilaga 10 Regeringen föreslär att 1. gcxikänner vad regeringen anfört bettäffandedisposition av medlen under anslaget, 2. till Kostnader för beredskapslagring avlivsmedel m.m. för bud /96 anvisar ett förslagsanslag pä . Industrins råvarukostnadsutjämning, m.m. 1993/94Utgift 169 132 456 1994/95Anslag 156 001000 1995/96Förslag 1000 Från anslaget täcks dels delar av kostnadema förindusttins rävamkosmadsutjämning (RÅK), dels kostnadema för rabatteringssystemetför svensktillverkad stärkelse för tekniskt bmk. Syftetmed anslaget upphör vid ett EU-medlemskap, eftersom fr.o.m. den 1januari 1995 ingär i EG:s system för icke annex Il-produkter dvs. förädladelivsmedel som innehåller reglerade jordbruksprodukter men som inte finnsupptagna i bilaga II. Eftersom vissautbetalningar kan finnas kvar efter den finns dock behov av ettförslagsanslag pä . Även kostnaderna för restitution av betaldainförselavgifter bör täckas frän detta anslag. tillIndustrins rdvarukostnadsutjämning, m.m. för budgetaret 1995/96 anvisar ettförslagsanslag pä . 1993/94Utgift 20 100 000 1994/95Anslag 23 790 000 1995/96Förslag 55 304 000 varav34 357 000 beräknat för Anslaget disponeras av jordbmks- och livsmedelsfrägor samtlantbmksregisttet och därmed samordnad statistikproduktion. Medel för jordbmks-och livsmedelsstatistUc finnsi dag anvisade på anslagen Livsmedelsstatistik och Omställningsätgär- Prop.1994/95:100 der i jordbmket m.m. Regeringenanser att anslagen som avser statistik inom omrädet bör sammanföras till ettanslag. Medel för objektiva skördeuppskattningar som anvisasunder anslaget Omställningsätgärder i jordbmket m.m. bör därför i ställetanvisas under anslaget Livsmedelsstatistik. bör därföranvisas för detta ändamäl för det förlängda /96. Det innebär enbesparing pä pä de objektiva skördeupp-skattningama.Sammantaget beräknas kostnaden för jordbmks- cxh livsmedelsstatistik uppgätill . Medel frän EG:s budget beräknas finansiera 9 miljonerkronor av denna kostnad. Pä ett särskilt anslag benämnt Jordbmks- ochlivsmedelssiatistik finansierad frän EG-budgeten bör anvisas ett beloppmotsvarande den beräknade EG-finansieringen. tillLivsmedelsstatistik för /96 anvisar ett förslagsanslag pä . Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad frånEG-budgeten Nyttanslag (förslag) 9 000 000 varav6 000 000 beräknat för Medhänsyn till vad som anförts under anslaget G 6. LivsmedelsstatistUc bör ettanslag tas upp pä statsbudgeten med en beräknad utgift motsvarande EG:sfinansiering. tillJordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten för budgetaret1995/96 anvisar ett förslagsanslag pä . 1994/95. I samL Nr IOO. G 8.Konsument- och marknadsföringsåtgärder inom Prop.1994/95:100 Nyttanslag (förslag) 30 000 000 Ettsvenskt medlemskap i torde innebära en ökad konkurrens och ett ökat vamutbud pä den svenska livsmedelsmarknaden. Ökningen av varor och aktörer kan medföra att behovet av livsmedelskonttoU ökar. Regeringen anser därför att vissa ätgärder bör vidtas för att bättre ta tiU vara konsumentemasin ttessen. Det kan t.ex. gälla insatser för förstärkt information tillkonsumenter, livsmedelskonttoU, tydligare vammärkning, kvalitetsförbättringar, minime- ring av kemiska tillsatser etc. Konsumenter med särskilda behov t.ex. aller giker bör särskilt uppmärksammas. Vi mäste vidare fullfölja värt arbete med att förbättra livsmedelskvaliteten. Det kan t.ex. gälla ätgärder för anminimera användningen av bekämpningsmedel, konserveringsmedel och färgämnen i produktionen, förbättta djurhållningen och förbjuda besttälning av Uvsmedel. Mottagare av medel frän detta anslag kan tex. vara konsumentorganisationer och branschorganisationer. konsumenttäd är exempel pä en paraply organisation som bl.a. verkar för upplysning och opinionsbildning i konsu mentpolitiska frägor. Regeringen har för avsikt att göra en bredareöversyn av konsumenri"rägor-nas ställning cxh innehall vid ett svensktmedlemskap i . En ökad konkurtens pä den svenska marknaden ställerkräv pä ökad effektivitet inom jordbmket och livsmedelsindustrin. Svenskaföretag inom dessa områden måste profilera sig mer än tidigare och störreinsatser krävs vad gäller marknadsföring av svenska livsmedel med högkvalitetet. Till detta hör en satsning pä ekologiskt framställda produkter.Sverige har goda fömtsättningar art profilera sig pä EU-marknaden inom dettaomräde. Regeringen avser att tillsammans med näringen medverka tiU an utarbetaen strategi för marknadsföring av svenska kvalitetsprcxlukter lUcsomutveckling av regionala vammär-ken och insatser för att marknadsföra ekologisktframställda livsmedel. Det skall dock betonas att huvudansvaret för insatser päIdetta omräde alltid ligger pä näringen. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmerbör fä besluta om fördelningen av medel under detta anslag. tillKonsument- och marknadsföringsåtgärder inom livsmedelsområdet för budgetaret1995/96 anvisar ert reservationsanslag pä . Utbildning och forskning Prop. Jordbruksdepartementethar ansvaret för högre utbildning och forskning inom det omräde som rör vårdoch utnyttjande av biologiska natunesurser. Utbildningen inom detta omrädebedrivs vid (). SLU erbjuder fömtom längayrkesinriktade utbildningar till agronom, horto-nom, jägmästare,landskapsarkitekt och veterinär även kortare yrkesutbildningar samt kandidat-och magisterexamina inom vissa huvudämnen.