prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — På regeringensinitiativ inleddes inom FN ett arbete för att fä till ståndintemationella regler, s.k. Standard Rules, om funktionshindrades rätt tilldelaktighet och jämlikhet. Dessa regler är nu antagna av FN:s generalförsamligoch medlemsländema, däribland , har förklarat att de avser att tillämpareglema. För del är det som enligt sininstruktion har att regelbundet utvärdera de åtgärder som vidtas för attförverkliga reglema. Till reglema har FN knutit ett system för en aktivövervakning och uppföljning. Arbetet leds av en särskild rapportör som utsettsav FN. har haft obsevatörsstatusi EU:s handi-kapprogram 11. Representanter från regeringen och handikapprörelsenhar deltagit som observatörer i rådgivande organ och i olika arbetsgmpper.Medlemsskapet i EU ger möjligheter att delta fullt ut i detta och andraprogram och projekt inom EU som är av betydelse för personer medfunktionshinder. 1 HELlOS-programmet ingår Handynet, som är ettdatoriserat flerspråkigt informations- och distributionssystem, som viadatamedia skall kunna möta bl.a. funktionshindrades informationsbehov påframförallt hjälpmedelsområdet. Avsikten är att medlemsländema skall upprättanationella centrer för insamlig och samordning av den information som behövsför att hålla systemet aktuellt. har haft regeringensuppdrag att påbörja förberedelsema för ett svenskt deltagande i redovisade uppdraget i en skrivelse till regeringen den 23juni 1994. fick genomEU:s program (Technology Initiative for Disabled and Elderly) i uppdragatt genomföra en europeisk studie för att kartlägga situationen vad gällerhjälpmedels-teknologi i och utifrån denna lägga fram förslag tillåtgärder. Studien har kallats HEART (Horizontal European Activities inRehabili-tation Technology). Det är framskjutna position inom handikappområdetsom anses vara den främsta anledningen till att uppdraget gick till enicke-medlem i EU. lade utredningen fram sina förslag förkommissionen. Stimulansbidrag till särskilda boendeformer ochrehabilitering' 1993/94 Utgift 1175 744 000 Res. 1994/95 Anslag 900 000 000 1995/96 Förslag 200 000 000 ' anslaget D 1. Underanslaget utbetalas bidrag till anordnande av gruppbostäder och andra altemativaboendeformer med per boendeenhet som färdigställts under åren1991-1995. Om befinfiiga bostäder tas i 11 1994/95. anspråk för att skapaaltemativa boendeformer för långvarigt psykiskt Prop. 1994/95:100 stördapersoner kan bidrag lämnas med per boendeenhet Bil. 6 somfärdigställts 1 juli 1994-31 december 1995. Vidare utbetalasunder anslaget bidrag för viss ombyggnad av sjukhem m.m. med pernyfillkommande enbäddsmm eller med per nybyggd bostadslägenhetsom färdigställts . Bidragen utges enligt regler iförordningen (1994:748) om tillfälligt statsbidrag till gruppbostäder ochsjukhem m.m. Från anslaget utbetalas också t.o.m. budgetåret1994/95 bidrag till kommunema för kostnader för medicinskt färdigbehandladeinom somatisk akutsjukvård och geriatrisk vård. Socialstyrelsengör på uppdrag av regeringen, inom ramen för Ädelutvärderingen, en årliguppföljning av stimulansbidragen. till har tillSocialstyrelsen inkommit ca 4 500 ansökningar om bidrag. respektive beviljadesstimulansbidrag med respektive enligtföljande fördelning: Gruppbostäder 373 950 000 576 000 000 Ombyggnadav sjukhem m.m.: a) nytillkommande 15 800 000 26 750 000 enbäddsrum b) nybyggda bostads- 106 000 000 187 050 000 lägenheter Bidragsansökningama fördelar sig påolika målgrupper enligt följande (1992 ärs siffror anges inom parentes):personer med åldersdemens (), övriga äldre långtidssjuka (),psykiskt långtidssjuka (), fysiskt funktionshindrade I % () ochpersoner med utvecklingsstörning () samt som avsåg bostäder förannan målgrupp. till har bidrag beviljatsför 27 800 lägenheter och 1 300 enbäddsrum. Gruppbostäder är den vanligaste boendeformenoch svarar för tre fjärdedelar av lägenhetema. Nettotillskottet avlägenheter/enbäddsrum är svårt att beräkna bl.a. eftersom många tillkommitgenom ombyggnad. uppskattar dock det sammanlagda tillskottetunder bidragsperioden till mellan 13 000-15 000 lägenheter/rum. konstaterar i utvärderingsrapportenTillfälliga statsbidrag till särskilda boendeformer (Ädelutvärderingen 94:12)att intresset för stimulansbidragen är fortsatt stort, även om en vissminskning av ansökningar kan skönjas . tillkommer genom ombyggnadökar, liksom andelen gruppbostäder i . 1994/95:100 stora anläggningar somomfattar fler än fem boendeenheter. 6 kvarstår,dvs. standarden på lägenhetema minskar, ytoma på gemensamma utrymmen minskaroch gruppstorlekama ökar. noterar bl.a. att verksamheten kankomma att hämmas av brist på gemensamma utrymmen, vilka bl.a. skall kompenseralägre standard i lägenhetema. Jämfört noteras vidare en markantökning av gruppbostäder till målgmppen andra äldre långtidssjuka, medanansökningama är fä för målgmppen långvarigt psykiskt störda och för fysisktfunktionshindrade. Stimulansbidraget till nya enbäddsrum vid ombyggnad avsjukhem utnyttjas inte heller i den omfattning som svarar mot behovet. Ettav syftena med Ädel-reformen var att ge kommunema ekonomiska ochorganisatoriska fömtsättningar att förverkliga målen om valfrihet, trygghet ochintegritet i vård och omsorg. Den kraftfulla satsning som görs förutbyggnad, upprustning och utveckling av särskilda boendeformer för äldre ochför personer med psykiska och fysiska funktionshinder bidrar i hög grad tillatt dessa mål kan uppfyllas. Medlen anvisas inom en sammanlagd ram om 3miljarder kronor. Den hittillsvarande utvecklingen har varit mycket positiv förpersoner med åldersdemens och övriga långtidssjuka äldre. Däremot harstimulansbidragen utnyttjats i mindre utsträckning för att utveckla nyaboendeformer för personer med olika slag av funkfionshinder. Behovet av altemativa boendeformer för långvarigtpsykiskt störda personer är stort. lämnade i betänkandetVälfärd och valfrihet (SOU 1992:73) förslag till åtgärder, bl.a. för att ökatillgången till sådana boendeformer. Enligt beslut (prop. 1993/94:218 S.94 ff bet. 1993/94:SoU28, rskr. 1993/94:396) skall 300miljoner kronor av det tillfälliga statsbidraget för anordnande avgruppbostäder m.m. förbehållas boendeenheter för långvarigt psykiskt stördapersoner. Enligt förordningen (1994:748) om tillfälligt statsbidrag tillgruppbostäder och sjukhem m.m. kan bidrag lämnas med perboendeenhet som färdigställts -. Stimulansbidraget för tillskapandet av flerenbäddsrum vid sjukhemmen har utnyttjats i betydligt långsammare takt änförväntat, även om en viss ökning kan noteras . EnligtSocialstyrelsen kan en anledning till det måttliga intresset vara att vissakommuner ännu ej beslutat sig för vad man ska göra med sjukhemmen (förhyrda avlandstingen), som det är svårt att hitta ersättningsplatser för deplatser som försvinner vid ombyggnad. Många fastigheter är också teknisktsvåra att bygga om och mycket omfattande ombyggnadsåtgärder är inte helleralltid ekonomiskt försvarbara. Det finns dock stora skillnader i kvalitet och innehållmellan olika sjukhem, där vissa erbjuder en undermålig boendestandard. hem har fortfarande entydlig institutionsprägel och en majoritet av vård- Prop. 1994/95:100platsema finns i flerbäddsrum. Det är således angeläget att sjukhemmens Bil. 6 boende- och vårdmiljö förbättras. Regeringen vill i detta sammanhang uppmärksamma deförslag om vissa stimulanser av byggnadsinvesteringar, som regeringen har lagtfram i årets ekonomisk-polhiska proposition (prop. 1994/95:25). Inombostadssektom föreslås ett extra stöd på till reparationer, om- ochtillbyggnad (). Stödet inkluderar tillgänglighetsskapande åtgärder i detvanliga bostadsbeståndet. Bidraget föreslås utgå för arbeten som påbörjatsunder och avslutats före utgången av . För särskildaboendeformer för äldre och för personer med fysiska och psykiskafunktionshinder föreslås IOO för ombyggnadsbidrag på 20 %.Vidare föreslås till ett ROT-stöd på högst för skoloroch andra offentliga lokaler, bl.a. för att öka tillgängligheten för personermed funktionshinder. konstaterar i 1994 årsÄdeluppföljning att Ädelreformen i stort blivit en framgång. Dock påtalarSocialstyrelsen bl.a. vissa brister i rehabiliteringen för äldre. Åtgärderbehöver vidtas för att säkerställa en hög kvalitet och trygghet för denenskilde. Oklarheter i ansvarsfördelningen mellan kommun och landsting måsteundanröjas och fungerande samverkansformer utvecklas. Regeringen anser mot denna bakgrund att enomprioritering av del av stimulansbidragen inom äldreomsorgen bör göras, föratt uppnå en effektivare behovstäckning med hjälp av det statliga stödet. Föratt åstadkomma en ändamålsenlig utveckling av rehabiliteringen för äldre måsteden nödvändiga samverkan mellan kommuner och landsting förbättras. Därförföreslås att av de under /96 tillgängligamedlen på anslaget fär användas för detta ändamål. Ett lika stort belopp hargenom den mellan staten och träffadeöverenskommelsen om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. för år1995, avsatts till samma ändamål. Sammantaget innebär detta att 300 miljonerkronor (från och 150 miljonor kronorfrån ) fär användas av kommuner och landsting för att gemensamtutveckla rehabiliteringen för äldre. De sammanlagda medlen föreslås disponerasav . För att åstadkomma en mer flexibel användning av demedel under anslaget som avser bidrag till byggande av gruppbostäder och bidragtill viss ombyggnad av sjukhem m.m. samordnades dessa anslagsmässigt budgetåret1994/95. Av samma skäl föreslås att bidragen även samordnas tidsmässigt, dvs.bidrag fär lämnas i mån av tillgång till objekt som färdigställts före utgångenav . Förändringen föranleder förändring i förordningen (1994:748) omtillfälligt statsbidrag till gruppbostäder och sjukhem m.m. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. 1.godkänner att 150 miljonerkronor från anslaget D /. Stimulansbidrag till särskilda boendeformer ochrehabUitering fär användas för att stimulera samverkan mellan kommuner ochlandsting för utveckling av rehabilitering för äldre i enlighet med vad somovan sagts, 2.godkänner att de tillfälligastatsbidragen till gruppbostäder och sjukhem m.m. fär lämnas till objekt somfärdigställts före utgången av , 3.till Stimulansbidrag tillsärskilda boendeformer och rehabilitering för /96 anvisar ettreservationsanslag . Vissa statsbidrag inom handikappområdet 1993/94 Utgift 279 530 000 Res. 1994/95 Anslag 672 500 000 1995/96 Förslag 1035 000 000 varav 690 000 000 beräknat för Anslagetavser statsbidrag till följande ändamål: Statsbidragtill landstingen för vissa handikappinsatser som avser -stimulansbidrag tillhabilitering och rehabilitering, -statsbidrag till rådgivning ochannat stöd samt -statsbidrag till tolktjänst. Stimulansbidrag till specifikautvecklingsinsatser inom habiliterings- och rehabiliteringsområdet. Stimulansbidrag till utvecklingsinsatser inomhjälpmedelsförsörj ningen. Statsbidragen tillkom genom beslut medanledning av propositionen 1992/93:159 om stöd och service till vissafunktionshindrade. Stimulansbidragen till habilitering/rehabilitering och tillhjälpmedelsförsörjningen är tillfälliga och utgår . Statsbidraget under punkten 1 fördelas avSocialstyrelsen till landstingen och de landstingsfria kommunema på gmndval avantalet invånare i resp. landstingsområde eller landstingsfri kommun den 31december året innan bidragsåret. 1 samband med behandlingen av regeringensbudgetproposition (prop. 1993/94:100, bil 6) ansåg socialutskottet attregeringen borde se över fördelningsprincipema för statsbidraget tilltolktjänst så att hänsyn tas till antalet tolkanvändare inom resp.kommunen och därefter återkomma till med förslag. Riksdagenbeslutade i enlighet med vad socialutskottet föreslog (bet. 1993/94:SoU20,rskr. 1993/94:248). Stimulansbidragen under punktema 2 och 3 fördelasav resp. efter ansökan av den som bedriververksamheten i fråga. Stimulansbidragen till habilitering ochrehabilitering under punktema 1 Prop. 1994/95:100 och 2 utges enligtregler i förordningen (1993:1284) om tillfälligt stats- Bil. 6 bidragfill utvecklingsinsatser inom habilitering och rehabilitering. Socialstyrelsenhar lämnat en första rapport till regeringen om uppföljningen avstatsbidraget. 1.Sfimulansbidrag till habilitering och rehabilitering Socialstyrelsenkonstaterar att landstingen i stor utsträckning fördelat det generellastimulansbidraget till habilitering och rehabilitering till länssjukvården.Bidraget har använts för att utveckla nya verksamheter, metoder och arbetssätt,till samarbete och samverkansprojekt och till kompetensutveckling förpersonalen. Insatsema har omfattat såväl de traditionella målgmppema förhabilitering och rehabilitering, dvs. rörelsehindrade, synskadade osv., somsmå och mindre kända handikappgrupper. efterlyser dock bättrekartläggningar av behovsområden innan landstingen gör den lokala fördelningenav stimulansbidraget. Intresset att söka projektmedel till specifikahabiliterings- och rehabiliteringsinsatser har varit mycket stort. Ett antalsjukvårdshuvudmän, kommuner, handikapporganisationer och andra intressenter harfatt projektmedel. Statsbidraget har använts till att sätta igång nya verksamheterpå eftersatta områden eller att förbättra den verksamhet som finns. Entredjedel av medlen har gått till projekt för små och mindre kändahandikappgmpper, bl.a. för att bygga upp kunskapscentrer. Socialstyrelsenanser att det är angeläget att analysera vilka områden som inte uppmärksammatsi statsbidragshanteringen. Regeringen konstaterar att Socialstyrelsensutvärdering visar att stimulansbidragen till habilitering och rehabiliteringhaft en positiv effekt på utvecklingen av verksamheten. Projekt har kommitigång i syfte att minska ojämnhetema i landet mellan olika gmpper avfunktionshindrade beträffande tillgången på habilitering och rehabilitering.Det är också tillfredsställande att många av insatsema riktats till små ochmindre kända handikappgmpper. Regeringen instämmer dock i Socialstyrelsenspåpekande att det i vissa fall kan behövas bättre kartläggningar och behovsinventeringarför att kanalisera resursema dit de bäst behövs. Regeringen avser att på basisav kommande rapport ingående följa utvecklingen av bidragen. Statsbidraget tilltolktjänst Prop. Närdet gäller tolktjänsten visar uppföljning bl.a. attlandstingen ofta inte kan fä fram tillräckligt med tolkar för att möta de behovav tolktjänst som finns. Det är också påtagliga skillnader i service tilltolkanvändama i olika landsting. Problemen hänger delvis samman med att antaletnyutbildade tolkar inte ökar. bedömer att det krävs ytterligareårgärder för att förbättra tillgången på utbildade tolkar. Socialstyrelsenanser att landstingen bör inrätta fler tolktjänster med stöd av det nya statsbidragetför att bättre tillgodose behovet av tolktjänst, men också för att skapa störreintresse för tolkyrket. Styrelsen anser också att landstingens information omsitt utvidgade ansvar för tolktjänsten varit alltför begränsad. Regeringen bedömer det otillfredsställande attutvecklingen av tolktjänsten inte sker i den takt som planerats och atttillskottet av nya tolkar är så litet. (),som bl.a. disponerar statsbidraget till tolkutbildning för döva, dövblinda,vuxendöva samt till teckenspråksläramtbildningen, anför i en promemoria tillSocialstyrelsen att det finns hinder för en utökning av antaletutbildningsplatser för tolkar bl.a. beroende på brist på utbildade lärare. TÖIkommer senare i vår att presentera en långtidsplan för tolkutbildningen somsyftar till att öka utbildningsvolymen så att den motsvarar behovet av tolkar.Regeringen understryker att det är väsentligt att berörda myndigheter,utbildningsanordnare och landsting vidtar åtgärder för att intresset förtolkyrket kan stärkas, så att fler personer är beredda att utbilda sig tilltolk. Regeringen kommer att, med stöd av medel ur Allmänna arvsfonden, tainitiafiv till särskilda informationsprojekt i frågan. Regeringen avser attinbjuda företrädare för berörda myndigheter, handikapporganisationer,landstingen samt yrkesorganisationema till en diskussion om tolktjänsten. Som fidigare nämnts fördelas statsbidraget tilltolktjänsten på gmndval av antalet invånare i resp. landstingsområde/landstingsfrikommun. har gett regeringen tillkänna att den önskar en annanfördelningsmodell. Bakgmnden fill tillkännagivande är en motionSo205 (s) i vilken anförs att fördelningen bör göras utifrån antalettolkanvändare, eftersom vissa landsting, bl.a. , har ett större antaldöva/hörselskadade i förhållande till folkmängden än många andra landsting. gjorde i samband med sinutvärdering av tolktjänsten en enkät till landstingen omtolktjänstverksamheten. Av svaren framgår att det varit svårt för landstingenatt uppskatta antalet tolkanvändare och framför allt antalet döva/hörselskadadeoch dövblinda i resp. landsting. En av orsakema till detta är att mångalandsting inte gjort några inventeringar som visar det verkliga behovet avtolk. Som tidigare nämnts följer Socialstyrelsenutvecklingen av tolktjänsten genom ett särskilt program och rapporterar varjeår till regeringen hur tolktjänsten utvecklas mot bakgmnd av de åtgärder somvidtagits inom ramen för handikappreformen. Det innebär att regeringen förförsta gången kommer att fä en bild av hur tolktjänsten utvecklas och förändras över tiden och ett fastareunderlag för sina bedömningar. anser emellertid att denstatistik som landstingen redo- Bil. visar om behovet av tolkfortfarande är så outvecklad att den inte bör användassom underlag för någon detaljerad fördelningsnyckel i en ny Utifrån de uppgifter som finns tillgängliga kan den slutsatsen, att län har ett väsenfiigt större antal döva ochhörselskadade i relation till befolkningen än vad som finns i riket i övrigt.Detta beror bl.a. på att en stor del av utbildningen för döva/hörselskadade ärkoncentrerad till , vilket inneburit art många föräldrar med döva ellerhörselskadade bam flyrtat till länet för att deras bam skall fä en sammanhängandeskolgång. Regeringen finner det rimligt att län kompenseras för dettagenom att fä ett bidrag per invånare som är högre än för riket i övrigt. Regeringenberäknar att bör anvisas till Vissa statsbidrag inomhandikappområdet för /96. I enlighet med de riktlinjer som ladesfast i propositionen om stöd och service till vissa funktionshindrade börmedlen fördelas enligt följande: Statsbidrag till landstingen för vissa handikappinsatser 810 000 000 varav ochrehabilitering 450 000 000 * statsbidragtill rådgivning och stöd 300 000 000 * statsbidragtill tolktjänst 60 000 000 Stimulansbidrag till specifika 187500 000 utvecklingsinsatser inom habilterings- Stimulansbidrag till utvecklings- 37500 000 insatser inom hjälpmedelsförsörjningen bör fä disponera en viss del avmedlen till stimulansbidraget till specifika utvecklingsinsatser inomhabiliterings- och rehabiliteringsområdet för kostnader för fördelning ochuppföljning av bidragen fill habilitering och rehabilitering.Handikappinstitutet bör få disponera en viss del av medlen fillsfimuleringsbidraget fill utvecklingsinsatser inom hjälpmedelsförsörjningenför kostnader för fördelning och uppföljning av bidraget. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. tillVissa statsbidrag inom handikappområdet för /96 anvisar ertreservationsanslag på 1 . 1993/94 Utgift 57 555 793 1994/95 Anslag 4 900 000 1995/96 Förslag 1 000 000 Från anslaget betalas statens kostnader förstatskommunalt bostadsanpassningsbidrag, återställning av handikappanpassadebostäder och kostnader i samband med omhändertagande och förvaltning av vissalyftanordningar m.m. för handikappade. Genom beslut (prop. 1992/93:58, bet.1992/93:BoU4, rskr. 1992/93:98) har kommunema genom en särskild reglering fatten skyldighet att svara för bostadsanpassningsbidragsverksamheten. Bestämmelsemaom bostadsanpassningsbidrag finns i lagen (1992:1574) ombostadsanpassningsbidrag m.m. som trädde i kraft . Lagen harersatt förordningen (1987:1050) om statskommunalt bostadsanpassningsbidrag ochförordningen (1985:489) om statsbidrag för att återställa handikappanpassadebostäder m.m. Enligt övergångsbestämmelsema till lagen betalas under anslagetövergångsvis statligt bidrag där beslut fattats före . Boverkethar bett kommunema uppskatta hur många ärenden och hur stora bidrag som harbeviljats före och som kan förväntas leda till utgifterunder /96. Uppgiftema visar att kommunema inte förväntar signågra utgifter under /96. bedömer trots detta att vissamindre utgifter kan uppstå i pågående ärenden samt i omprövade ärenden.Boverket beräknar för /96 ett medelsbehov till . Regeringengav i uppdrag att följa upp och beskriva utvecklingennär det gäller versamheten med bostadsanpassningsbidrag m.m. Verket har ioktober 1994 i en rapport till redovisat uppdraget.Rapporten omfattar bl.a. förslag till vissa författningsändringar. Förslagenbereds f n. i . Med hänsyn till gällande mtiner för utbetalande avstatsbidragen i fråga om de ärenden där beslut fattats före den 1 januari 1993samt med hänsyn till kostnadema för eventuella kvarliggandeöverklagningsärenden bör medel till kommunemas kostnader för bostadsanpassningsbidragm.m. anvisas för ytterligare ett budgetår. För att undvika att medel skall behöva anslås förytterligare budgetår Prop. 1994/95:100 föreslår regeringen att etttillägg görs i övergångsbestämmelsema till Bil. 6 lagen om bostadsanpassningsbidrag. Tillägget innebär att för att statligt bidrag tillkommunens kostnader för bostadsanpassningsbidrag skall kunna lämnas måstekommunens ansökan om bidrag ha inkommit till före utgången av februari1996. Eventuella kvarvarande bostadsanpassningsbidrag som beviljas enligt äldreregler fär staten anses bidra till genom det generella statsbidraget påmotsvarande sätt som gäller bostadsanpassningsbidrag enligt den nya lagen. Ettförslag fill lag om ändring i lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag harupprättats inom . Förslaget har fogats till protokollet idetta ärende som bilaga 6.7. För /96 bör ett förslagsanslag på föras upp för ändamålet. 1. antar ett inom upprättatförslag till lag om ändring i lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag. 2. till Bostadsanpassningsbidrag m.m. /96 anvisar ett förslagsanslag på . Statsbidrag till vårdartjänst m.m. 1993/94 Utgift 124 879 210 1994/95 Anslag 150 000 000' 1995/96 Förslag 235 435 000 varav 158000 000 beräknat för som anvisats efter förhandlingar mellan staten och delokala omvårdnadshuvudmännen. Från anslaget utgår särskilda statsbidrag tillverksamheten med vårdartjänst åt studerande med rörelsehinder vidfolkhögskolor, universitet, högskolor och annan eftergymnasial utbildning samttill om-värdnadsinsatser i anslutning till riksgymnasium för rörelsehindrade.Statsbidragen administreras av () och bestämmelserom statsbidragen finns i förordningen (1988:1126) med instmktion för Nämndenför vårdartjänst. Nämndenhar inkommh med enkel anslagsframställning för /96. Statsbidragtill vårdartjänst åt studerande vid folkhögskolor, universitet Prop.1994/95:100 och högskolor Bil. Nämndenför vårdartjänst (NV) ersätter genom statsbidrag kostnadema för vårdartjänstfullt ut för deltagare i folkhögskolekurser och för de studenter vid högskoloroch universitet som studerar i annan kommun än i hemortskommunen. De sombedriver studier på hemorten kan fä vårdartjänst utöver den kommunalahemtjänsten beroende på hur stort behovet av assistans är i studiesituationen.Vårdartjänstpersonalen anställs i allmänhet av och knyts organisatoriskt tillden som anordnar utbildningen eller till kommunen på utbildningsorten. Detövergripande målet för vårdartjänstverksamheten är att ge den enskilderörelsehindrade ett sådant stöd att han eller hon kan vistas på studieorten ochgenomföra studier vid folkhögskola, universitet och högskola samt övrigaeftergymnasiala studier.