prop · GH03212 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:212 Vissa lagstiftningsfrågor på energiområdet Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att fastbränslelagen (1981:599) upphävs vid utgången av . Detsamma föreslås beträffande lagen (1978:277) med bemyndigande att meddela föreskrifter i fråga om anordning för förbrukningsmätning av elektrisk energi, vatten eller värmeenergi, m.m. Vidare läggs fram förslag till en lag med bemyndigande att meddela vissa föreskrifter på energiområdet. Genom lagen bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om dels tillstånd att uppföra oljeeldade kraftverk, dels skyldighet för näringsidkare att lämna uppgifter om oljepriser och investeringsprojekt. Syftet är att skall kunna fullgöra sina åtaganden enligt att införliva vissa EG-rättsakter på energiområdet med den svenska rättsordningen. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut..................4 2. Lagtext......................................4 2.1 Förslag till lag med bemyndigande att meddela vissa föreskrifter på energiområdet............4 2.2 Förslag till lag om upphävande av lagen (1978:277) med bemyndigande att meddela föreskrifter i fråga om anordning för förbrukningsmätning av elektrisk energi, vatten eller värmeenergi, m.m....5 2.3 Förslag till lag om upphävande av fastbränsle- lagen (1981:599).........................5 3. Ärendet och dess beredning...................6 3.1 Upphävande av fastbränslelagen...........6 3.2 Upphävande av viss lag angående el-, vatten- och värmemätare..........................6 3.3 Begränsning av användningen av petroleum- produkter i kraftverk....................6 3.4 Skyldighet för näringsidkare att lämna uppgifter om vissa förhållanden inom energiområdet.6 3.5 Lagrådet.................................7 4. Upphävande av fastbränslelagen...............7 5. Upphävande av viss lag angående el-, vatten- och värmemätare8 6. Lag med bemyndigande att meddela vissa föreskrifter på energiområdet.............................9 6.1 och införlivandet av vissa EG-rättsakter9 6.2 Direktivet om begränsning av användningen av petroleumprodukter i kraftverk..........10 6.3 Direktivet om information och samråd om priser på råolja och oljeprodukter.............12 6.4 Förordningen om anmälan av investeringsprojekt inom petroleum-, naturgas- och elektricitetssektorerna13 6.5 En ny lag med bemyndigande att meddela vissa föreskrifter på energiområdet...........15 7. Författningskommentar.......................16 7.1 Förslaget till lag med bemyndigande att meddela vissa föreskrifter på energiområdet.....16 7.2 Förslagen till lag om upphävande av fastbränslelagen (1981:599) och lag om upphävande av lagen (1978:277) med bemyndigande att meddela föreskrifter i fråga om anordning för förbrukningsmätning av elektrisk energi, vatten eller värmeenergi, m.m...........18 Bilaga 1Sammanfattande bedömning och förslag ur rapporten fastbränslelagen ? (Ds 1993:85)19 Bilaga 2Sammanställning av inkomna remissyttranden över rapporten fastbränslelagen ? (Ds 1993:85)24 Bilaga 3Sammanställning av inkomna remissyttranden över promemoria om införande av lagstiftning om näringsidkares uppgiftsskyldighet i vissa fall med anledning av ................26 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...............................27 Rättsdatablad..................................28 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag med bemyndigande att meddela vissa föreskrifter på energiområdet, 2. lag om upphävande av lagen (1978:277) med bemyndigande att meddela föreskrifter i fråga om anordning för förbrukningsmätning av elektrisk energi, vatten eller värmeenergi, m.m., 3. lag om upphävande av fastbränslelagen (1981:599). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag med bemyndigande att meddela vissa föreskrifter på energiområdet Härigenom föreskrivs följande. 1 Föreskrifterna i denna lag meddelas för att skall uppfylla sina förpliktelser enligt avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (). 2 Regeringen får meddela föreskrifter om krav på tillstånd för att uppföra kraftverk som huvudsakligen skall drivas med oljebränslen och för att ändra kraftverk till ett utförande för sådan drift. 3 Regeringen får också meddela föreskrifter om skyldighet för näringsidkare att lämna uppgifter om 1. investeringsprojekt på petroleum-, naturgas- och elektricitets-områdena, och 2. priser på råolja och oljeprodukter. 4 Beslut av en myndighet om att en viss näringsidkare skall lämna uppgift som avses i 3 2 får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . Överklagande av myndighets beslut enligt 4 som meddelats före skall ske till länsrätt. Prövningstillstånd krävs inte vid överklagande till kammarrätt av länsrätts beslut som meddelats före . 2.2 Förslag till lag om upphävande av lagen (1978:277) med bemyndigande att meddela föreskrifter i fråga om anordning för förbrukningsmätning av elektrisk energi, vatten eller värmeenergi, m.m. Härigenom föreskrivs att lagen (1978:277) med bemyndigande att meddela föreskrifter i fråga om anordning för förbrukningsmätning av elektrisk energi, vatten eller värmeenergi, m.m. skall upphöra att gälla vid utgången av . 2.3 Förslag till lag om upphävande av fastbränslelagen (1981:599) Härigenom föreskrivs att fastbränslelagen (1981:599) skall upphöra att gälla vid utgången av . 3 Ärendet och dess beredning 3.1 Upphävande av fastbränslelagen Inom tillsattes en arbetsgrupp med uppgift att se över fastbränslelagen (1981:599). Arbetsgruppen överlämnade rapporten fastbränslelagen? (Ds 1993:85). I rapporten föreslås att fastbränslelagen upphävs. Arbetsgruppens sammanfattande bedömning och förslag finns i bilaga 1. Rapporten har remissbehandlats. En sammanställning över remissyttrandena finns i bilaga 2. 3.2 Upphävande av viss lag angående el-, vatten- och värmemätare Regeringens förslag om upphävande av lagen (1978:277) med bemyndigande att meddela föreskrifter i fråga om anordning för förbrukningsmätning av elektrisk energi, vatten eller värmeenergi, m.m. utgör en konsekvens av att systemet med riksprovplatser skall avskaffas. fattade beslut 1992 i samband med att avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) godkändes (prop. 1991/92:170, bet. 1992/93:EU1, rskr. 1992/93:18). 3.3 Begränsning av användningen av petroleumprodukter i kraftverk Som en följd av anslutningen till skall med den nationella rättsordningen införliva ett antal EG-rättsakter. På energiområdet gäller detta bl.a. rådets direktiv /405/EEG av om begränsning av användningen av petroleumprodukter i kraftverk. Inom har upprättats en promemoria dagtecknad , i vilken slutsatsen dras att det krävs stöd i svensk lag för att EG-direktivet skall kunna införlivas. Promemorian finns tillgänglig i (dnr 274/94). Promemorian har remissbehandlats, varvid yttranden har avgetts av (), och (se avsnitt 6.2). 3.4 Skyldighet för näringsidkare att lämna uppgifter om vissa förhållanden inom energiområdet Anslutningen till har medfört en förpliktelse för att införliva också två EG-rättsakter som gäller information till kommissionen om vissa förhållanden inom energiområdet. Det gäller dels rådets förordning 1056/72/EEG av om anmälan till kommissionen av investeringsprojekt av intresse för gemenskapen inom petroleum-, naturgas- och elektricitetssektorerna i dess genom rådets förordning 76/1215/EEG av ändrade lydelse, dels rådets direktiv /491/EEG av om ett gemenskapsförfarande för information och samråd om priser på råolja och petroleumprodukter i gemenskapen. Inom har upprättats en promemoria dagtecknad , i vilken analyseras hur de nämnda rättsakterna lämpligen bör införlivas med svensk rätt. Promemorian finns tillgänglig i (dnr 319/94). Analysen i promemorian leder till slutsatsen att det krävs stöd i svensk lag för införlivandet. Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning över remissyttrandena finns i bilaga 3. Förslaget till lag med bemyndigande att meddela vissa föreskrifter på energiområdet innehåller förutom bemyndiganden även föreskrifter om överklagande som formellt ligger inom Lagrådets granskningsområde. Lagförslaget i denna del är emellertid av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. 4 Upphävande av fastbränslelagen Regeringens förslag: Fastbränslelagen (1981:599) upphävs vid utgången av . Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser godtar eller lämnar utan invändningar att fastbränslelagen upphävs. Många remissinstanser konstaterar att ekonomiska styrmedel i form av miljöskatter har införts på energiområdet , vilket har inneburit ett minskat behov av administrativa regleringar på området. I ett gemensamt yttrande anför dock och att elproduktionen och den industriella energianvändningen inte utsätts för den effektiva miljöstyrning med skatter och avgifter som gäller för annan energianvändning. De två riksförbunden påpekar också, i likhet med några andra remissinstanser, att det i arbetsgruppens rapport saknas en närmare analys av de problem från bl.a. beredskapssynpunkt som ett ökat beroende av el för bostadsuppvärmning medför. Skälen för regeringens förslag: I fastbränslelagen ställs krav på att stora eldningsanläggningar skall utföras så att de kan eldas med fasta bränslen. Mindre anläggningar skall kunna ställas om till drift med inhemska fasta bränslen. Dessutom innehåller lagen föreskrifter om särskild tillståndsprövning för användning av kol. Arbetsgruppens analys av fastbränslelagen har klart visat att de mål som ursprungligen gällde för lagen - främst minskat oljeberoende inom industrin och värmeproduktionen - i stor utsträckning har blivit inaktuella, eftersom oljeanvändningen inom dessa sektorer har minskat starkt. Från beredskapssynpunkt kan lagen knappast längre motiveras med hänsyn till de planeringsförutsättningar som gäller för totalförsvaret. Fastbränslelagen framstår inte heller som något lämpligt miljö- och klimatpolitiskt styrmedel. Därtill kommer att lagen utgör en typ av administrativ detaljreglering som är besvärlig att tillämpa och som kan utgöra ett hinder för marknadens effektivitet. Mot denna bakgrund har regeringen kommit till samma slutsats som arbetsgruppen, nämligen att fastbränslelagen bör upphävas vid utgången av och att ingen del av den nuvarande lagen bör föras över till annan lagstiftning. Vid sin analys av fastbränslelagen har arbetsgruppen behandlat bl.a. lagens förhållande till EG-rätten och . Därvid har särskilt prövats om lagen skulle kunna utgöra underlag för att med svensk rätt införliva ett EG-direktiv om begränsning av användningen av petroleumprodukter i kraftverk. Arbetsgruppen har funnit att fastbränslelagen knappast är lämpad för detta syfte. Inte heller anses införlivandet av direktivet som ett tillräckligt skäl för att behålla lagen. Arbetsgruppen anser alltså att frågan bör lösas i annan ordning. Regeringen, som delar denna uppfattning, lägger därför i denna proposition fram förslag om lagstiftning med bl.a. det angivna syftet (se avsnitt 6). De frågor om energibeskattningen som styrmedel och om elberoendet inom bostadsuppvärmningen som har berörts av några remissinstanser bör enligt regeringens uppfattning lämpligen behandlas i andra sammanhang. 5 Upphävande av viss lag angående el-, vatten- och värmemätare Regeringens förslag: Lagen (1978:277) med bemyndigande att meddela föreskrifter i fråga om anordning för förbrukningsmätning av elektrisk energi, vatten eller värmeenergi, m.m. upphävs vid utgången av . Skälen för regeringens förslag: Enligt förordningen (1979:146) om el-, vatten- och värmemätare och på denna förordning grundade myndighetsföreskrifter från (elmätare) och (vatten- och värmemätare) skall sådana mätare vara typkontrollerade för att få användas vid mätning av hushållsförbrukning. Typkontrollen skall utföras av riksprovplatsen på området, . Dessa föreskrifter är meddelade med stöd av lagen (1978:277) med bemyndigande att meddela föreskrifter i fråga om anordning för förbrukningsmätning av elektrisk energi, vatten eller värmeenergi, m.m. har beslutat att systemet med riksprovplatser skall avskaffas och ersättas med ordningar för provning och kontroll, där alla organ med styrkt kompetens för uppgiften skall kunna delta. Med anledning av detta har regeringen beslutat en ny förordning om el-, vatten- och värmemätare, som bygger på ett öppet system för kontrollen (SFS 1994:99). Förordningen träder i kraft och ersätter då förordning. Den nya förordningen är utfärdad med stöd av lagen (1992:1514) om måttenheter, mätningar och mätdon. Den gamla bemyndigandelagen , som utgår från riksprovplatssystemet, fyller inte längre någon funktion när de nya bestämmelserna träder i kraft och bör därför upphävas vid utgången av . 6 Lag med bemyndigande att meddela vissa föreskrifter på energiområdet 6.1 och införlivandet av vissa EG-rättsakter Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet () har trätt i kraft . I bilagorna till avtalet hänvisas till ett stort antal bindande EG-rättsakter som därigenom omfattas av avtalet. Som avtalspart har åtagit sig att införliva dessa rättsakter med svensk rätt. Formen för införlivandet är avhängig EG-rättsaktens art. Enligt skall en EG-förordning som sådan införlivas med de avtalsslutande parternas interna rättsordningar. Ett EG-direktiv ger däremot de avtalsslutande parterna rätt att välja form och metod för genomförandet. De EG-rättsakter som gäller energiområdet finns i bilaga IV till . Bilagan upptar ett tiotal rättsakter. Det bör framhållas att omfattar främst sådana EG-rättsakter om energi som kan anses ha samband med den fria rörligheten för varor. Frågor om bl.a. beredskapslagring av olja lämnades utanför avtalet. I bilaga till EES-propositionen (prop. 1991/92:170 bil. 11 s. 15) redovisades regeringens dåvarande bedömning att de EG-rättsakter avseende energiområdet som hade tagits in i kunde införlivas i det svenska regelverket utan lagändringar. En närmare analys har emellertid visat att det i några fall krävs särskild lagstiftning. Som redan har framgått (avsnitt 4) har ett EG-direktiv om begränsning av användningen av petroleumprodukter i kraftverk inte ansetts lämpligen böra införlivas genom fastbränslelagen. Med hänsyn till detta föreslås nu att regeringen i lag bemyndigas att meddela sådana föreskrifter som motsvarar EG-direktivet. Två andra EG-rättsakter gäller information till kommissionen om vissa förhållanden på energiområdet. Den ena har formen av förordning och avser anmälan till kommissionen av investeringsprojekt av intresse för gemenskapen inom petroleum-, naturgas- och elektricitetssektorerna. Den andra rättsakten har formen av direktiv och gäller ett gemenskapsförfarande för information och samråd om priser på råolja och petroleumprodukter i gemenskapen. Den bedömning som redovisades i EES-propositionen byggde på att den information som skall lämna enligt de två rättsakterna skulle finnas tillgänglig hos svenska myndigheter. Analysen har emellertid visat att det krävs särskilt lagstöd för att rättsakterna skall kunna införlivas med svensk rätt. Regeringen bör därför bemyndigas att meddela de föreskrifter som behövs för detta syfte. Ett sådant bemyndigande och det tidigare nämnda bemyndigandet som gäller oljeeldning i kraftverk bör lämpligen tas in i samma lag. Regeringen kommer i det följande att närmare redogöra för innehållet i de berörda rättsakterna och för utformningen av den föreslagna nya lagen. Avsikten är att de föreskrifter som krävs för införlivandet skall meddelas av regeringen genom förordning med stöd av bemyndiganden i lagen. 6.2 Direktivet om begränsning av användningen av petroleumprodukter i kraftverk Under intryck av oljekriserna vidtogs inom EG en rad åtgärder i syfte att minska medlemsländernas beroende av olja. Man ansåg det särskilt angeläget att användningen av olja för elproduktion minskades och ersattes med ökad användning av kol. Ett resultat av dessa strävanden var rådets direktiv /405/EEG av om begränsning av användningen av petroleumprodukter i kraftverk (EGT nr L 178, 09.07.75, s. 26). Huvudbestämmelsen i direktivet är en föreskrift om att det skall krävas tillstånd i förväg av medlemsstatens myndigheter för byggande av nya kraftverk som uteslutande eller väsentligen använder oljebränslen. Samma gäller för konvertering av befintliga kraftverk till sådan bränsleanvändning. I direktivet anges ett antal fall i vilka tillstånd får lämnas. Det gäller bl.a. om kraftverket har en effekt understigande elektrisk effekt eller är avsett uteslutande för toppbelastnings- eller reservändamål. Också andra skäl som hänför sig till försörjningsmässiga, ekonomiska eller tekniska faktorer kan utgöra grund för tillstånd. Samma gäller skäl som hänför sig till säkerhet och miljöskydd. Enligt direktivet måste varje tillstånd anmälas till tillsammans med en detaljerad redogörelse för de skäl som har motiverat tillståndet. För EFTA-staterna gäller enligt att sådan anmälan skall göras till EFTA:s övervakningsmyndighet och till ständiga kommittén för EFTA-staterna. I en inom upprättad promemoria dagtecknad har redogjorts för användningen av oljeprodukter för elproduktion i . Det konstateras att oljans roll i den svenska elproduktionen har minskat starkt . Det finns numera normalt inget behov av kondensproduktion av el baserad på konventionella bränslen. De befintliga oljekondenskraftverken hos kraftindustrin hålls som reserv för torrår eller som energiresurs under vinterns höglasttid. Också inom kraftvärmeproduktionen har oljan numera begränsad betydelse genom den ökade användningen av bl.a. kol, inhemska fasta bränslen och naturgas. I promemorian redovisas också bedömning i Energirapport av det svenska elproduktionssystemets utveckling . Av redovisningen dras den slutsatsen att det, trots den stora osäkerheten på området, får anses mycket osannolikt att nya anläggningar för kondenselproduktion med olja som huvudbränsle kommer att uppföras i . Däremot kan en viss fortsatt utbyggnad av oljebaserad kraftvärme inte uteslutas. Några konkreta utbyggnadsprojekt eller planer eller projekt finns dock såvitt bekant inte. I promemorian behandlas också frågan om hur EG-direktivet bör införlivas med svensk rätt. Efter en genomgång av befintlig lagstiftning konstateras att det saknas motsvarande svenska bestämmelser. Någon lagstiftning som är lämpad som underlag för sådana bestämmelser finns heller inte. Därav dras slutsatsen att en ny lag bör införas. Enligt promemorian bör lagen utformas som en s.k. bemyndigandelag, i vilken regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om krav på tillstånd i enlighet med EG-direktivet. Med stöd av en sådan lag skulle de bestämmelser som behövs för att direktivet skall införlivas med svensk rätt kunna utfärdas av regeringen i form av förordning. Vid remissbehandlingen av promemorian har framförts synpunkter på den sakliga innebörden av att EG-direktivet införlivas med svensk rätt. förutser inga praktiska konsekvenser av införlivandet som väsentligen skulle påverka de berörda företagens handlingsfrihet, i vart fall inte inom den planeringshorisont som kan överblickas. anser att det egentligen är onödigt att direktivet införs i , och t.o.m. avstyrker att så sker. Båda föreningarna anser det önskvärt att, om direktivet ändå införlivas, kraftvärmeverk generellt undantas från kravet på tillstånd, med hänvisning till den höga verkningsgraden för sådana anläggningar. Regeringen vill understryka att åtaganden enligt inte ger någon valfrihet när det gäller införlivande av sådana EG-rättsakter som omfattas av avtalet. I likhet med bedömer emellertid regeringen att införlivandet av det aktuella direktivet åtminstone knappast kommer att få några praktiska konsekvenser. För det fall att det skulle bli fråga om att bygga ut oljebaserade kraftvärmeanläggningar torde något av de motiv för tillstånd som anges i direktivet i regel kunna åberopas. Regeringen vill i sammanhanget påpeka att tillkomsten av anläggningar för bl.a. el- och värmeförsörjning även i fortsättningen kommer att prövas på grundval av gällande nationell lagstiftning. Det gäller i första hand prövningen enligt miljöskyddslagstiftningen. Regeringen återkommer till frågan om den bemyndigandelag som krävs för att EG-direktivet skall kunna införlivas (avsnitt 6.5). 6.3 Direktivet om information och samråd om priser på råolja och oljeprodukter Den situation som rådde på oljemarknaden utgjorde bakgrunden också till rådets direktiv /491/EEG av om ett gemenskapsförfarande för information och samråd om priser på råolja och petroleumprodukter inom gemenskapen (EGT nr L 140, 28.05.76, s. 4). I ingressen till direktivet sägs att öppenhet när det gäller kostnader och priser på petroleumprodukter är ett nödvändigt villkor för att marknaden, och i synnerhet den fria rörligheten för varor inom gemenskapen, skall fungera tillfredsställande. Enligt direktivet skall medlemsstaterna kvartalsvis till kommissionen överlämna uppgifter om priser på råolja som har importerats från tredje land eller producerats inom gemenskapen. Motsvarande uppgifter skall lämnas också för raffinerade oljeprodukter. I direktivet lämnas detaljerade föreskrifter om uppgifternas art och om underlaget för uppgifterna. De uppgifter som medlemsstaterna lämnar skall utgöra sammanställd information och bygga på uppgifter från företag. På grundval av den information som samlas in skall kommissionen enligt direktivet utarbeta och kvartalsvis överlämna sammanfattande information till medlemsstaterna. Samråd skall äga rum mellan medlemsstaterna och kommissionen med anledning av denna information. Kommissionen kan i vissa fall begära att få ta del av en medlemsstats grundmaterial till uppgifterna. Kommissionen har genom beslut 77/190/EEG av , med viss ändring genom beslut 81/883/EEG av , fastställt mallar till de frågeformulär som skall användas när information lämnas till kommissionen enligt direktivet. Besluten omfattas formellt sett inte av men ingår bland de ytterligare rättsakter som förutses bli tillagda avtalet. För EFTA-staterna gäller enligt att sådan information som avses i direktivet skall lämnas till EFTA:s övervakningsmyndighet och till ständiga kommittén för EFTA-staterna. Denna kommitté skall också fullgöra uppgifter när det gäller lämnandet av information till EFTA-staterna och samrådsförfarandet. I en inom upprättad promemoria dagtecknad har frågan om det svenska genomförandet av direktivet analyserats. I promemorian påpekas att inhämtar uppgifter om oljepriser från oljeföretag som underlag för information till (). Bakgrunden till detta är åtagande enligt avtalet om ett internationellt energiprogram () att medverka till inrättandet av ett informationssystem avseende den internationella oljemarknaden. Informationen enligt IEA är betydligt mindre detaljerad än vad som krävs enligt direktivet. Enligt vissa bestämmelser i oljekrislagen (1975:197) kan regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer meddela de föreskrifter om uppgiftsskyldighet som behövs för att skyldigheter i fråga om detta informationssystem skall kunna uppfyllas. Den som försummar att lämna föreskriven uppgift kan enligt lagen vid vite föreläggas att fullgöra sin skyldighet. Regeringen har genom oljekrisförordningen (1975:198) bemyndigat att meddela föreskrifter om uppgiftsskyldighet enligt oljekrislagen. I departementspromemorian diskuteras möjligheterna att använda den prisinformation som lämnas till IEA för att fullgöra skyldigheter enligt EG-direktivet. Emellertid konstateras att oljekrislagen endast kan tillämpas för att säkerställa fullgörandet av åtaganden enligt . I promemorian dras därför slutsatsen att det krävs särskilda bestämmelser för att EG-direktivet skall kunna införlivas med svensk rätt.