prop · GH0340 · 1994-01-01 00:00:00 — Sådana riktade insatser bör kunna drivas in-om ramen för den ordinarie nyföretagarverksamheten. Regeringen har redogjort för inriktningen av insatser riktade till kvinn-liga företagare i småföretagspropositionen (prop. 1991/92:51). Kvinnor är en stor grupp där potentialen för nyföretagande, inte minst bland de som är anställda inom offentlig sektor, är betydande. Andelen kvinnor av de som startade nya företag var endast . Den låga ande-len visar att det är mindre naturligt för kvinnor än män att starta företag samt att det finns konkreta hinder för kvinnors företagande. har på uppdrag av regeringen belyst bl.a. de hinder och möjlig-heter som möter kvinnor som företagare i en rapport främja kvinnligt företagande (R 1992:50) - förslag till program för det regional- politiska stödområdet. Det är angeläget att främja ett ökat företagande bland kvinnor. Insatser riktade till kvinnor som står i begrepp att starta eller har startat företag bör ingå som en naturlig del av utvecklingsbolagens insatser rik-tade till nyföretagare. För projekt utöver den ordinarie verksamheten på området, har regeringen genom beslut och avsatt särskilda medel. Dessa medel är avsedda för att möjliggöra ytterligare utveckling av metoder och kunskap som syftar till att främja kvinnors företagande, bl.a. i de regionalpolitiska stödom- rådena.Intresset bland ungdomar att starta företag bör uppmuntras. Utveck-lingsbolagen kan lämpligtvis samverka i dessa frågor med skolväsendet och organisationen . Arbetslösheten är särskilt stor hos invandrare och flyktingar. har många av dessa en kompetens som kan utnyttjas i egen verksamhet. Invandrare kan ha särskilda svårigheter vad gäller att orientera sig om företagandets villkor och myndigheternas regelsystem. Bristande språk-kunskaper kan vara ett annat hinder. , arbetsmarknadsmyn-digheterna och bör driva gemensamma projekt för att främja nyföretagande bland invandrare. För dessa åtgärder bör tjänster upphandlas från utvecklingsbolagen, privata företag och andra organ. Industri- och nyföretagarfonden bedöms även fortsättningsvis ha behov av att bereda ärenden regionalt bl.a. med hjälp av de regionala ut- veck-lingsbolagen. Samverkan mellan fonden och de regionala bolagen bör successivt utvecklas. De arbetslösas andel av nyföretagarna har ökat kraftigt. Regeringen har ökat omfattningen och reformerat regelverket kring det s.k. starta-eget-bidraget. Arbetsmarknadsmyndigheternas behov av beredning av starta-eget-bidraget har därigenom ökat. Regeringen förutsätter att arbets- mark-nadsmyndigheterna kan upphandla tjänster som rör beredning och uppföljning av starta-eget-bidraget bl.a. från utvecklingsbolagen. Regeringens bedömning: Det finns ett behov av att erbjuda små och medelstora företag mer kvalificerad rådgivning inom området finansiering. Sådana tjänster skulle bidra till att projekt får bättre finansiella lösningar. Bolagen bör även aktivt bistå företagen med att er-hålla kapital genom att ta på sig en mäklarroll. Utredarens bedömning: Överensstämmer i stort med regeringens be-dömning. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har kommenterat denna fråga. anser att en sådan tjänst bör vara prioriterad. anser att rådgivning bör utfö-ras enbart av privata konsultföretag. Skälen för regeringens bedömning: Det finns enligt regeringens bedömning ett behov av att erbjuda företag mer kvalificerad rådgivning inom området finansiering. Sådana tjänster kan bidra till att projekt med tillväxt- och lönsamhetspotential får bättre finansiella lösningar. Denna tjänst bör utvecklas och bygga på utvecklingsbolagens samarbete med Industri- och nyföretagarfonden, lokala banker, produktut-veck- lingsfinansiering samt riskkapitalbolag. Rådgivningen bör inte förut-sätta att utvecklingsbolagen själva bistår med finansiering. Genom över-föring av aktier i förvaltningsaktiebolagen till det nya mo-derbolaget (se kap 8) blir anknytningen till de av statsmakterna inrättade riskkapitalbolagens verksamhet naturlig. De regionala utvecklings- bolagen bör alltså aktivt bistå företagen med att erhålla kapital från olika finansieringsinstanser. Härigenom uppfyller bolagen en viktig mäklarroll. AB () har i sitt remissyttrande framhållit be-hovet av att de regionala organen förbättrar sin kunskapsnivå inom ex-portfinansiering. Grundläggande rådgivning i exportfinansieringsfrågor bör, enligt regeringens bedömning, ingå i bolagens verksamhet. Regeringens bedömning: De regionala utvecklingsbolagen bör sti-mulera företagens internationella kontakter, informera företagen om bl.a. den europeiska marknaden samt främja deltagande i olika EG-program. Verksamhet inom det internationella området där ett privat marknadsut- bud finns bör skötas av privata aktörer. Utredarens bedömning: Utredaren anser att den nya organisationen bör informera om och bygga informationsnätverk kring regler och stöd-system i EG. Remissinstanserna: Flertalet instanser instämmer i att detta är ett viktigt område. anför i sitt remissyttrande att rådet i sin verksamhet är beroende av att det finns en väl fungerande regional organisation inrik-tad på småföretag. Skälen för regeringens bedömning: Integrationen med EG genom och ett framtida svenskt medlemskap i innebär en förändrad konkurrenssituation för de små och medelstora företagen. EG är den största exportmarknaden för de små familjeföretagen. Regeringen har bl.a. i pro- positionen om kapital för nya företag (prop. 1992/93:82) redo-gjort för insatser som syftar till att närma företagen till den internationella marknaden, främst Europamarknaden. innebär att i princip även kan delta i samarbetet inom EG vid sidan av de fyra friheterna, bl.a. i EG:s småföretagsprogram. Villkoren för ett svenskt deltagande i detta program måste dock läggas fast genom beslut av den gemensamma . , tillsammans med de andra EFTA-länderna, har genom sär-skilda överenskommelser med , fått möjlighet att delta i vissa delar av EG:s småföretagsprogram. De mest be- tydelsefulla är (BC-Net) samt (). BC-Net är ett databaserat system som gör det möjligt för företag att snabbt hitta affärskontakter inom andra länder anslutna till systemet för samarbete av teknisk, kommersiell eller finansiell natur. EIC är ett nätverk av drygt 200 centra runt om i vars uppgift är att ge snabb information till små och medelstora företag om EG och EG-marknaden. har ett Euro Info Correspondence Center (EICC) etablerat vid . Detta EICC har i sin tur bildat ett nätverk med sammanlagt 14 informationscentra ute i landet. De flesta är knutna till utvecklingsfonder och handelskammare. Vidare har ett antal svenska företag deltagit i delprogrammen Euro-partenariat och Interprise. Dessa syftar till att genom väl förberedda före-tagsträffar i utvalda regioner i verka för ett ökat samarbete mel-lan företag för att därmed stimulera den regionala utvecklingen. Ett svenskt deltagande i EG:s småföretagsprogram på samma villkor som i torde alltså vara nära förestående. Detta innebär öka-de möjlig- heter till en mer utbyggd samverkan mellan i de olika projekten. Vidare innebär det att viss finansiering av det svenska deltagandet sker med medel från en gemensam bud-get. De regionala utvecklingsbolagen bör stimulera företagens internationella kontakter samt informera företagen om bl.a. den europeiska marknaden och möjligheter till samverkan med utländska företag via bl.a. EG:s småföretagsprogram. EG-program utanför småföretagsprogrammet men med stor betydelse för småföretagen bör också uppmärksammas, exem-pelvis COMETT II (Programme on Cooperation between Universities and Industry regarding Training in the field of Technology ) och (Strategic Programme for Innovation and Technology Transfer). COMETT syftar till att höja tekniknivån inom industrin genom bl.a. ut-bildningssamverkan mellan näringsliv och högskolor. är fullvär-dig medlem i COMETT II . Programmet löper t.o.m. och kommer därefter enligt riktlinjer från att integreras med övriga utbildningsprogram. Programmet har i ett tiotal regionala och branschvisa nätverk, s.k. UETP (University-Enter-prise Training Partnerships) som förmedlar teknikutbildning på högskole-nivå samt praktikantplatser i företag för bl.a. teknikstuderande. Utveck-lingsbolagen bör verka för att integrera UETP:na i regionala nätverk. syftar till att främja innovationer och teknikspridning, främst med inriktning på små och medelstora företag. deltar redan på projektnivå genom teknopolorganisationer och kontaktsekretariat. NU-TEK bör tillsammans med berörda organ fortsätta att utveckla detta pro- jektsamarbete. Utvecklingsfonderna har utfört ett stort antal s.k. EG-konsekvensanalyser som innebär att enskilda småföretag får verksamheten belyst ur ett EG-perspektiv. Det torde finnas ett betydande intresse för denna typ av tjänst. Utvecklingsfonderna erbjuder grundläggande rådgivning i export-frågor till småföretagen. Fonderna har därvid utvecklat ett nära samarbete med och bl.a. rådets exportchef-att-hyra-verksamhet. Denna samverkan bör ytterligare utvecklas av de regionala utvecklings- bolagen. Bolagen bör således förmedla grundläggande rådgivning i ex-portfrågor. Vidare bör också rådgivning i exportfinansiering erbjudas (se avsnitt 7.5). Ett samarbete bör här utvecklas med AB () och (). Utvecklingsbolagen bör normalt inte bedriva egen verksamhet som går in på kompetensområden. Regeringens bedömning: De regionala utvecklingsbolagen bör arbe-ta med olika former av tekniknivåhöjande åtgärder, bl.a. rådgivning, kontaktförmedling och Europasamarbete. Utredarens bedömning: Utredaren har inte redovisat några bedömningar inom detta område. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte i någon nämnvärd ut-sträckning kommenterat denna verksamhet. Skälen för regeringens bedömning: Näringslivets internationella kon-kurrenskraft kommer långsiktigt att till väsentlig del bestämmas av dels den tekniska förnyelsen av produkter och produktionsprocesser samt in-novationer som leder till nya produkter, dels kompetensutvecklingen i bred bemärkelse. Generellt sett får den s.k. teknikfaktorn allt större be-tydelse för ekonomisk tillväxt speciellt i högindustrialiserade länder som vårt. För ett växande måste en väsentlig del av insatserna koncentreras till att understödja de innovativa och kompetenshöjande kraf-terna. Det bör också ske inom utvecklingsbolagens verksamhet. Statens begränsade, riktade insatser måste naturligtvis göras i samverkan med och förstärka de strukturella förbättringar som genomförts i fråga om fö-retagandets villkor. Detta gäller även det här aktuella området. Bolagen bör därför koncentrera mer resurskrävande insatser till i första hand före-tag som förväntas få en lönsam tillväxt. Företag vars verksamhet är på väg att internationa- liseras bör därvid ges högsta prioritet. Olika former av tekniknivåhöjande åtgärder, bl.a. rådgivning, kontakt-förmedling och Europasamarbete bör utgöra en viktig del av utvecklingsbolagens verksamhet. Regeringen uppdrog åt att genomföra ett treårigt program för teknikspridning, bl.a. i samverkan med utvecklings- fonderna. Uppdraget har senare förändrats och förlängts till . Det nya beslutet innebär fortsatt utbildning av s.k. teknikkonsulter (även kallade FoU-mäklare) på främst utvecklings- fonderna, utveckling av statens roll i nätverket för spridning av teknik samt fortsatta insatser inom området internationell samverkan. Verket strävar efter att uppnå en viss specialisering hos konsulterna för att möj-liggöra samarbete över länsgränserna som konsulterna integre-ras med utvecklingsfondernas övriga verksamhet. Teknikkonsulterna har genomfört ett hundratal s.k. teknikanalyser. Erfarenheter i andra länder pekar på att teknikanalyser är ett effektivt instrument för teknik-nivåhöjande verksamhet. Denna verksamhet bör utvecklas av tillsammans med bl.a. de regionala utvecklingsbolagen. 8 Överföring av aktier i förvaltningsaktiebolagen Regeringens förslag: Staten överför till det nya moderbolaget en del av sina aktier, motsvarande av samtliga aktier, i förvalt-ningsaktiebo- lagen och . Avkastningen kan moderbolaget använda för att finansiera sin och de regionala bolagens verksamhet. Staten överför även till Stiftelsen Industri- och nyföretagarfonden av samtliga aktier i förvaltningsaktiebolagen . Stiftelsen använder avkastningen bl.a. för att finansiera verksamheten med nyföretagarlån. Staten överför ytterligare en del av sina aktier, motsvarande av samtliga aktier, i förvalt- ningsaktiebolagen till de sju nya stiftelser som bildas för samverkan mellan näringslivet och universiteten/högskolorna. Överföringarna sker utan vederlag. Skälen för regeringens förslag: Som nämnts tidigare (avsnitt 4.2) skapade statsmakterna en riskkapitalstruktur med sex risk-kapitalbolag och två portföljförvaltande bolag, och . De åtta företagen fick inledningsvis ett kapital på sammanlagt ca , varav ca vardera i och . kan de sistnämnda två bolagen värderas till sammanlagt ca . av aktierna, dvs. ett värde på ca , ägs av staten. Förvaltningen av dessa statligt ägda aktier ligger för närvaramde under . Det finns enligt regeringens mening skäl för att föra över huvuddelen av aktierna till andra organ med uppgifter inom näringspolitiken. På så sätt kan dessa organ tillgodogöra sig avkastningen på aktierna samt få ökad information om bolagens verksamhet och därmed inblick i riskkapitalmarknadens sätt att fungera. De berörda organen kan också bi-dra med värdefulla kunskaper från sina verksamhetsområden, vilket bör kunna berika såväl och som de sex riskkapitalbolag i vilka de är delägare. Regeringen förordar att staten utan särskilt vederlag överför knappt en tredjedel av sina aktier - motsvarande av samtliga aktier - i respektive till det föreslagna nya moderbola- get i samband med att det bildas. Den löpande avkastningen av dessa aktier kan användas för att förstärka de resurser som används i moderbolagets och de regionala utvecklingsbolagens verksamhet. Stiftelsen Industri- och nyföretagarfonden bedriver verksamhet med att dels delfinansiera industriella utvecklingsprojekt och marknadssatsningar, dels besluta om s.k. nyföretagarlån. Statsmakterna behandlade stiftelsens organisation och verksamhet (prop. 1992/93:82, bet. 1992/93:NU19, rskr. 1992/93:145). Enligt beslut förs medel över till Industri- och nyföretagarfonden från stiftelsen , varefter kapitalet uppgår till ca . Regeringen förordar att staten även till Industri- och nyföretagarfonden utan vederlag överför knappt en tredjedel av statens aktier i respek-tive , alltså av samtliga aktier i respektive bolag. Avkast-ningen kan användas för att finansiera bl.a. nyföretagarlån. bemyndigade regeringen att inrätta stiftelser på sju högskoleorter för att underlätta kontakterna mellan högskolorna och näringslivet (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:NU30, rskr. 1992/93:399). Stiftelserna skall tillföras ett kapital på sammanlagt högst . Stiftelserna skall bl.a. medverka till exploatering av forskningsresultat. Regeringen förordar att dessa stiftelser vid bildandet tillförs en andel av statens aktier i och , uppgående till av samtliga akti-er i respektive bolag. Marknadsvärdet av dessa aktier uppgår f.n. till ca . Avkastningen av medlen används i stiftelsernas verksamhet. För samtliga dessa överlåtelser gäller att aktierna inte bör få avyttras utan regeringens med- givande, vilket kan regleras i moderbolagets bolagsordning samt i berörda stiftelsers förordnanden. En överföring av statlig egendom till privaträttsliga subjekt av det slag som här förordas kräver beslut av . Efter dessa överföringar kommer staten - utöver ägandet via moderbolaget - att tills vidare ha kvar av aktierna i och . Förslaget till lag om beslutanderätt för utvecklingsbolag lydelse ansluter till den nu gällande lagen (1978:19) om be-slutanderätt för stiftelse som har bildats för att på regional nivå främja näringslivets utveckling. Sistnämnda lag upphör genom den nya lagen. Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1610) om I 1 kap. 3 § första stycket har införts en ny punkt, 8, som undantar de nya regionala utvecklingsbolagens finansieringsverksamhet från lagens tillståndskrav. Undantaget omfattar både moderbolaget och de regionala bolagen. Flera krav har ställts upp för att undantaget skall vara till- ämp-ligt. Såvitt gäller de regionala bolagen krävs enligt första strecksatsen att re-geringen med stöd av den föreslagna nya lagen om beslutanderätt för re-gionala utvecklingsbolag har bemyndigat bolaget att pröva frågor om stöd till näringsidkare. Det räcker alltså inte att bolaget har den inriktning på sin verksamhet som anges i bemyndigandelagen, utan undantaget kan gäl-la bara om regeringen också har meddelat ett bemyndigande. Vidare om-fattas ett sådant bolags moderbolag. Enligt andra strecksatsen krävs vidare att staten har röstmajoriteten i bolaget eller att bolaget ingår i en koncern där staten har röstmajoriteten i moderbolaget. Slutligen krävs enligt tredje strecksatsen att bolaget inte anskaffar me-del för finansieringsverksamheten från allmänheten, t.ex. genom att ge ut obligationer. Ett företag som anskaffar medel för sin verksamhet ge-nom in- eller upplåning från allmänheten är ett "kreditinstitut" enligt EG:s första banksamordningsdirektiv och måste på grund av åtaganden i omfattas av lagregler av den typ som finns i kreditmarknadsbolagslagen. Sammanfattning av betänkandet (SOU 1993:70) Strategi för småföretagsutvecklingUtredaren konstaterar att goda generella villkor är en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för tillväxt i små och medelstora företag. Det finns behov av att komplettera och effektivisera marknaderna för råd-givning och finansiering i tidiga utvecklingsskeden och vid företagsstart. De regionala utvecklingsfonderna fyller en del av detta behov av insat-ser. Förutom utvecklingsfonderna konstaterar utredaren att det finns ett betydande antal företag och andra organ som erbjuder småföretagsanpassade rådgivnings- och finansieringstjänster. Mångfalden är positiv, menar utredaren, men ett ökat samarbete behövs mellan olika organ. Verksamheten på fonderna präglas av mycket stora regionala variationer samt brister när det gäller att omsätta den statliga huvudmannens rikt-linjer. Utredaren föreslår att utvecklingsfonderna avvecklas och att en ny or-ganisation byggs upp med 6 eller 14 regionala aktiebolag. Ett moderbolag föreslås bildas, vars uppgift skulle vara att att utse dotterföretagens sty-relser och i övrigt samordna och företräda de regionala bolagen i för-handlingar. Syftet med den nya organisationen skall vara att främja utvecklingen av ett internationellt konkurrenskraftigt svenskt näringsliv. Verksamheten skall vända sig till företag med mindre än 200 anställda, förträdesvis nya företag. Målgruppen skall primärt utgöras av tillverkande företag och in-dustrinära tjänster. Den grundläggande affärsidén i företagen förutsätts ha tillväxt- och lönsamhetspotential och ha möjlighet att hävda sig i in-ternationell konkurrens. För att öka verksamhetens förankring i det regionala näringslivet före-slår utredaren att näringslivet, företrätt av , , , och äger av den nya organisationen. Staten, företrädd av Industri- och nyföretagarfonden, föreslås äga resterande . Den löpande verksamheten i den nya organisationen föreslås att finan-sieras med statliga anslag via () samt genom uppdragsintäkter. skall ha möjlighet att upphandla tjänster från andra aktörer än de nya bolagen om dessa inte motsvarar statens krav. skall enligt utredaren fördela anslagen direkt till bolagen efter förhandling med moderenheten. skall no-ga följa upp och utvärdera verksamheten. Utredaren menar att verksamhetens övergripande uppgift blir att för-bättra småföretagens möjligheter att få information och kontakter. Bolagen skall inte bedriva operativ konsultverksamhet. I stället skall verksamheten i högre grad konkurrensutsättas och bedrivas genom köp av tjänster från privata företag. Verksamhet inriktad på informationsspridning och utveckling av infor-mationsnätverk bör få ökad prioritet. Utredaren föreslår därvid att orga-nisationen informerar om sin egen verksamhet, om regler och stödsystem i EG samt om småföretagens situation som underlag för myndigheters och andra organs arbete. Nyföretagandeverksamheten bör få ökad priori-tet och om möjligt drivas av privata företag. Den nya organisationens uppgift blir därvid att initiera, samordna och medverka vid finansiering av nyföretagandeverksamhet. Vidare föreslås ett utökat samarbete med . Organisationen skall vidare arbeta som finansieringsmäklare, vilket in-nebär att bolagen skall förmedla kontakter med andra aktörer inom om-rådet riskfinansiering. Strategisk företagsutveckling, enligt kompletteran-de riktlinjer från uppdragsgivarna, skall bedrivas riktad mot internationellt konkurrenskraftiga företag. Finansieringsverksamheten föreslås bedrivas genom att lånemedlen ef-ter att de beslutade indragningarna till staten är genomförda, ca , avsätts till en fond för utvecklingskapital, s.k. kreativt kapital. Inriktningen skall vara att finansiera industriprojekt i tidiga ske-den kombinerat med strategisk rådgivning. De regionala organen bör ges möjligheter att välja de finansieringsinstrument som bedöms vara lämp-liga i det enskilda fallet. Vidare bör, av de medel som skall betalas in till staten, en s.k. såddkapitalfond med inrättas för att finansiera förstudier och tidiga marknadsanalyser i utvecklingsbara företag. Fonden skall för-valtas av . Den nya organisationen får i förslaget i stort sett hela ansvaret för beredning och beslut om finansiering från dessa fonder. En central uppgift skall vara att främja etableringen av nya finansie-ringskällor. En organisationskommitté bestående av representanter för de nya hu-vudmännen föreslås ansvara för arbetet med avveckling av utvecklings- fonderna och uppbyggnad av den nya organisationen. Särskilda yttranden har avgivits av bl.a. sakkunniga (), () och () gemensamt, samt var för sig av () och Bo G. Jenevall (nyd). Förteckning över remissinstanser som har avgett yttrande över betänkandet (SOU 1993:70) Strategi Yttranden avgetts av följande organ: Riksbank, Utredningen om kunskapsspridning m.m. inom ar-betslivsområdet, Innovationsutred- ningen, Regionberedningen, , , Verket för högskoleservice, , , Närings- och teknikutvecklings-verket, , Stiftelsen Industri- och nyföretagarfonden, , , samtliga regionala utvecklingsfonder, Stiftelsen attachéverksamhet, samtliga länsstyrelser, , , Här- nösands kommun, samtliga landsting, Svenska kommun- förbundet, , , , , , , , , , , Landsorganisatio- nen i , , , , Sveri-ges Föreningsbank, , AB , , de gröna, Moderata Företagarrådet i , Norrbot- tens Kvinnliga Företagare, , , Svenska , , Hantverks- och Småföretag och i Norr. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , P. , Föredragande: statsrådet . Regeringen beslutar proposition 1993/94:40 Småföretagsutveckling Författningsrubrik Bestämmelser Celexnummer för som inför, bakomliggande ändrar, EG-regler upphäver eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande Lag (1978:19) om 1 § (upphävs) beslutanderätt för stiftelse som har bildats för att på regional nivå främja näringslivets utveck- ling Lag (1993:000) om 1 § beslutanderätt för regionala utvecklings- bolag