prop · GI03127 · 1994-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1994/95:127 Regeringenövedämnar denna skrivelse till . (Ci vi Idepartementet) Iskrivelsen lämnar regeringen en samlad redogörelse för förslag och åtgärder iårets budgetproposition som särskilt rör ungdomar Avredogörelsen framgår att ungdomspolitiken skall inriktas på arbete ochutbildning, på att minska skillnadema i levnadsvillkor mellan ungdomar frånolika uppväxtmiljöer samt på att stärka ungdomars inflytande över sina liv ochsamhällsutvecklingen. Av särskild betydelse är också ungdomars möjligheter attdelta i olika former av intemationellt samarbete. 1 1994/95. 1 saml Nr 127 Innehållsförteckning Skr 1994/95 127 4.Universitet och högskolor ............................ 11 6.Ungdomarna och världen................................ 16 7.Fritid, kultur och egetskapande ................... 19 10.Hälsa och livsstil ....................................... 24 11.Ungdomar med funktionshinder ..................... 26 12.Vård och omsorg.......................................... 28 13.Ungdomar och brott ................................... 29 14.Demokratin, ungdomarna ochframtiden .......... 31 Sverigehar över en miljon ungdomar i åldern . De är en rikedom för landet ochde har alla, oavsett klass, kön och etnisk bakgmnd, rätt att kräva en politiksom ger dem möjlighet att skapa sig en framtid på sina egna villkor Vägen motdet målet är dock inte enkel. Fleraundersökningar som gjorts visar att ungdomsgenerationen alltmerkommit att släpa efter den äldre generationen vad gäller välfärdsnivå'. Orsakematill detta är flera. Bl.a. har utbildningstiden förlängts. Det har medfört enhöjd utbildningsnivå men också att ungdomars etablering i vuxenlivet fördröjts.Det har också blivit allt svårare för dem som kommer direkt från skolan attetablera sig på arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland de unga är mer än dubbeltså hög jämfört med arbetslösheten bland övriga medborgare. Ungdomars boendekostnadär högre än för andra gmpper, bl.a. därför att de oftare bor i dyranyproducerade bostäder Konsekvensenav detta har blivit ökade klassklyftor inom ungdomsgmppen. Skillnadema harförstärkts mellan unga män och unga kvinnor, mellan ungdomar i glesbygd ochstorstäder Svårast är det för ungdomar med invandrarbakgmnd. Detär regeringens ambition att vända denna utveckling, men det måste ske stegvis.För att vi skall klara välfärden , måste vi satsa både på en ökadsysselsättning och på en sanering av statsfinansema. När staten minskar sinautgifter kommer det att bli ekonomiskt kännbart för många ungdomar Men ettfortsatt högt budgetunderskott ökar vår statsskuld och intecknar framtiden.Inte minst med tanke på bamen och de unga måste vi hejda den utvecklingen. Detär inte ungdomarna som är problemet. De är vår rikedom, som vi måste lära ossatt förvalta bättre. Hur detta skall gå till är inte bara en fråga omekonomi, utan också en fråga om demokrati. De unga har för litet inflytandeöver politiken och samhällsutvecklingen . Deras kunskaper, erfarenheteroch resurser måste på ett helt annat sätt tas tillvara. Civildepartementethar ett övergripande ansvar och en samordnande roll i förungdomspolitiken. Bam- och (Ju 1983:01) fungerar sområdgivare till regeringen. är en statlig myndighet som bl.a.har till uppgift att följa utvecklingen av ungdomars villkor Ungdomsstyrelsenskall också granska samhällsutvecklingen ur ett ungdomsperspektiv. : "Ungdomar - 90-talets förlorare"t Uppväxtvillkor 5/92 () samt Social Rapport 1994 () 1 * 1994/95. Arbetslöshetenbland ungdomar är stor över hela . Men andelen ungdomar bland dearbetslösa i är större än i de flesta andra europeiska länder Närungdomar far ett arbete är det ofta en tidsbegränsad anställning. Dessutom ärungdomar överrepresenterade i den gmpp som sysselsätts medarbetsmarknadsåtgärder Ungdomsarbetslöshetenför 20-24-åringar var . Motsvarande siffra var 6,3 pmcent. Avalla ungdomar i åldrama (ca 795 000) tillhörde 59 procentarbetsmarknaden. Av dessa var av männen och av kvinnomaarbetslösa. var av alla ungdomar i åldern inågon form av arbetsmarknadspolitiska åtgärder Nedanståendesammanställning visar fördelningen av arbetsmarknads-politiska åtgärder inovember 1994 jämfört med . (20-24 är) oktober (20-24 är) (20-24 är) Ungdomspraktikeninfördes den som en tillfällig åtgärd. Den kommer att upprätthållasför ungdomar mellan fram till och med . Detta sker iavvaktan på överläggningar mellan regeringen och kommunema. Målet med överläggningamaär att föra över ansvaret till kommunema för arbetsmarknadspolitiska insatserriktade till ungdomar . Frånungdomspraktik tUl ungdomsintroduktion Skr. Förungdomar i åldern ersätts ungdomspraktiken from. den 1 januari 1995med en ny åtgärd - ungdomsintroduktion. Ungdomsintroduktionenär avsedd för ungdomar som inte lyckats fa ett arbete. Introduktionen består avhögst fyra månaders praktik, följt av minst sex månaders anställning hos sammaarbetsgivare. Arbetsgivaren kanvid anställningen fa rekryteringsstöd. Förarbetshandikappade och utomnordiska ungdomar bortfaller kravet på sex månadersanställning. Arbetshandikappade ungdomar far i stället möjlighet till längrepraktiktid än Antaletungdomar i ungdomsintroduktion beräknas till ca 24 000 /96. Ungdomarmellan , med 120 poäng från en högskola, har kunnat faakademikerpraktik. Praktiken gällde först men förlängdes den Ijanuari 1994 Praktikanordnaren skulle betala ett finansieringsbidragpå I . /94 hade i genomsnitt 600 personer haft denna form avungdomspraktik. Av dessa fick ett arbete. Regeringenhar istället föreslagit en ettårig aspirantutbildning för arbetslösa akademikerAspirantutbildningen beskrivs under avsnitt 4. Ungdomarsom inte far ett arbete eller sysselsättning genom någon arbetsmarknadspolitiskåtgärd skall ha tillgång till ett särskilt utvecklingsprogram. Allaarbetsförmedlingar bör avdela särskild personal för att arbeta bara med detta. Arbetsförmedlingenbör erbjuda olika aktiviteter - söka-jobb-kurser, kortare praktikperioder, starta-eget-kurseroch liknande. Utgångspunkten är att arbetslösa ungdomar alltid skall varaaktiverade på heltid. Om de inte är i arbete eller utbildning, skall de delta igmppaktiviteter i arbetsförmedlingens regi. Dennaåtgärd kan betraktas som den sista länken i ett skyddsnät. Alla ungdomar skallha ett arbete eller gå i utbildning. Ingen skall behöva gå sysslolös. Ungdomarsom är berättigade till arbetslöshetsersättning far sådan , på sammasätt som inom arbetslivsutveckling (ALU). Antalet ungdomar i dessa aktiviteterberäknas till i genomsnitt ca 53 000 . Näringslivet behöver arbetskraft med goda språkkunskaper och Få ungdomar har möjlighet att via utlandsarbete stärka sinställning på arbetsmarknaden. därför att det ärangeläget att nya grupper av ungdomar stimuleras att 5 arbeta och studera i andraländer Vi har föreslagit att det skapas utlandsstipendier för arbetslösa Skr. 1994/95:127 ungdomar,företrädesvis för dern som har en yrkesutbildning. En ny form av praktikplatserbör prövas, genom sk. för arbetslösa ungdomar Det bör ske isamarbete med svenska exportföretag. Regeringensförslag innebär att 10 000 platser inrättas för arbetslösa ungdomarPraktiktiden skulle vara Kostnaden för denna satsning blir då110 Vivill utveckla till ett ledande land inom informationsteknologin. Somett led i den ambitionen har regeringen föreslagit en satsning på sk. datortek. Arbetslösaungdomar mellan far lära sig arbeta med modemaprogram inom ordbehandling, kalkylering, datahantering mm. Detta kan också varaett sätt att locka ungdomar att använda sina kunskaper inom industrin. Kursenavslutas med ett specialarbete inom ett tillämpningsområde. Som lärare fungerararbetslösa i beredskapsarbete. Datortekhar prövats i . Erfarenhetema därifrån är mycket goda. Kommunema bör varahuvudmän och betala för lokalkostnader mm. Staten betalar för investeringar ipersondatorer, programvaror mm. Totaltberäknas verksamheten omfatta 30 000 ungdomar under nästa budgetårVerksamheten bör omfatta halvtid. Den andra skall användas tillolika jobb-sökar-aktiviteter Sedantidigare gäller som åldersgräns för kontant arbetsmarknadsstöd.Regeringen har också föreslagit en 20-årsgräns för ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen. Detta görs bl.a. för att tydliggöra att kontantstödinte är ett altemativ till utbildning och arbete. Regeringen anser attsamhället bör erbjuda arbetslösa ungdomar något annat än enbartekonomisk ersättning. Ungdomar kan däremot fortfarande gå med i enarbetslöshetskassa. Medlems- och arbetstid som ligger före 20-årsdagen fartillgodoräknas i ersättning efter det att den unge fyllt lnomramen för regeringens småföretagspolitik görs insatser för att underlätta etableringav nya fbretag. Det går att fa s.k. nyföretagarlån, dels via Industri- och nyföretagarfonden,dels via de regionala utvecklingsbolagen (ALMl). De regionalautvecklingsbolagen bistår också med råd och information, både till etableradeoch blivande företagare. StiftelsenUng Företagsamhet arbetar med att stödja unga människor som vill starta egetföretag. Stiftelsen vänder sig huvudsakligen till elever i gymnasieskolan.Närings- och teknikutvecklingsverket () har givit bidrag tillstiftelsens verksamhet. Tillnystartande unga jordbmkare lämnas startstöd under högst Syftet är attundedätta för unga jordbmkare att etablera sig Skr. 1994/95:127 somsjälvständiga företagare. Ettnytt startstöd har införts med anledning av att blivit medlem i EU. Föratt fa detta stöd gäller fyra huvudvillkor: *det skall vara en förstagångsetablering *det skall vara heltidsföretag *det ställs krav påyrkeskunskaper *den övre åldersgränsen för attfa detta startstöd är 35 år lnomutbildningsområdet har anvisat särskilda medelför att bekämpa arbetslösheten. Det har visat sig fungera bra. Regeringen hardärför föreslagit en fortsatt satsning inför nästa budgetår: *Det tredje gymnasieåret, 16 000nya platser *Utbildning inom kommunalvuxenutbildning (komvux), motsvarande det tredje gymnasieåret, 17 000 nyaplatser *Anordnande av sk. basår i komvux,I 500 nya platser De studerande som /96 fullföljer basåret medgodkänt resultat bör ges ett stipendium på *Övrig komvux-utbildning, 24 000nya platser *Folkhögskolor, 10 000 nyaplatser Dearbetsmarknadspolitiska utbildningsinsatser som görs inom den högre utbildningen- fler basårsplatser, ett ökat utbildningsutbud och fler platservid universitet och högskolor - beskrivs under avsnitt 4. Universitet ochhögskolor, då de utgör delar av regeringens satsning på högre utbildning. Detraditionella utbildningssystemen passar inte alla ungdomar Då är det viktigtatt det finns andra fonner av utbildning som utvecklas utifrån dessa ungdomarsbehov. Enav , socialfonden, har som ett av sina mål att särskiltfrämja ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Många av de projekt som fatt stödfrån socialfonden ligger i gränslandet mellan arbetsmarknadspolitik,socialpolitik och utbildningspolitik. Dessa projekt syftar både till att stärkaungdomars kompetens yrkesmässigt och att stärka dem socialt och kulturellt. Detär naturhgtvis av intresse för att fa medel ur socialfonden förliknande projekt. Ett nationellt handlingsprogram utarbetas . Socialfondenförfogar över 2,1 miljarder ecu - ca Avdessa beräknas att kommer att ges till projektinom . Hur mycket pengar kommer att fa bestäms vid förhandlingari . Densvenska skolan är en sammanhållen skola som skall ge likvärdig utbildning tillalla bam och ungdomar. Bam börjar skolan med skilda sociala och kulturella fömtsättningar.Det är skolans uppgift att anpassa sin organisation och sin undervisning så attalla bams fömtsättningar tas till vara. En skola för alla betyder en skola däralla elever blir sedda och bemötta, där alla elevers erfarenheter far utrymmeoch där alla elever far en undervisning som tillgodoser deras behov och krav. för alla undervisas elever med olika bakgmnd tillsammans. Integrationär ett viktigt värde i den sammanhållna skolan. Detgår inte att överskatta betydelsen av att bam och ungdomar med olikaerfarenheter, kulturer och sociala tillhörigheter tillbringar tid tillsammansmed varandra . I ett öppet demokratiskt samhälle är empati,inlevelse i andra, förmåga att se med andras ögon m.m. avgörande värden. Sådanavärden utvecklas bäst om de kan gmndläggas tidigt i en ömsesidig kommunikationmellan skolkamrater Dengemensamma skolan - skolan för alla - måste ständigt försvaras. Bostadssegregationleder till skolsegregation på många håll i landet. Situationen har förvärratspä gmnd av besparingar och sådana resursfördelningssystem som inte tartillräcklig hänsyn till elevers och skolors skilda behov. Skillnaderaa ökar ilevnadsvillkoren för bam och ungdomar från olika bostadsområden och sociala gmpperAntalet elever som slås ut ur skolgemenskapen tenderar också att öka; detgäller inte minst utsatta gmpper bland invandrareleverna. Det är viktigt attskolan aktivt arbetar för att motverka detta, både när det gäller planering, resursfördelningoch i det dagliga arbetet. Detinre arbetet i skolan Skolanär en förberedelse för livet, säger man ofta. Men den är inte bara det; skolanär också livet självt fbr de bam och ungdomar som tillbringar sin tid där,under långa skoldagar, , år . Och för elevema är skolliveten helhet. Regeringenkommer att tillsätta en kommitté som skall följa och stimulera skolans arbete.Skolan bör därvid ses ur elervemas perspektiv som en sammanhängande helhet. Regeringenkommer också att stödja det inre arbetet i skolan genom att verka för attintressanta exempel från olika håll lyfts fram och sprids i ett nätverk förskolorna. Dessa exempel kan gälla undervisningen i en viss klass, men också projektoch utvecklingsidéer som omfattar hela skolmiljön i en skola. Särskiltintressanta är nätverk och exempel från klassers och skolors arbete med kultur,jämställdhet, integrering av olika ämnen, miljöfrågor och mobbning. Flickoroch pojkar bedöms och bemöts olika i skolan. Flickor och pojkar far inte hellerlika mycket uttymme och uppmärksamhet i undervisningen. Generellt är detflickor som missgynnas. Detta bidrar också till att påverkaungdomars syn på vad som är kvinnligt och vad som är manligt. Skr.1994/95:127 1 sin förlängning är detta en makt- och demokratifråga. Arbetsgmppen"Kvinnligt och manligt i skolan" har i rapporten är alla olika (Ds1994:98) lämnat synpunkter på vad som kan och bör göras för att förbättrajämställdheten i skolan. Regeringenavser att lägga fram en proposition om Jämställdheten i helautbildningsväsendet. Detfinns oroande tecken på att kommunemas ekonomiska åtstramningar drabbar svagaelever gäller på alla nivåer i skolsystemet. Regeringen tänker därför geSkolverket uppdraget att i utvärderingar särskilt titta på hur skolans resurserfördelas. Dessutomtänker regeringen genom och den pariamentariska kommitté som följergymnasieskolans utveckling (U 1994:02) noga följa situationen för bam ochungdomar med behov av särskilt stöd. Vi vill framför allt veta vad som händermed invandrareleverna och de elever som har läs- och skrivsvårigheter Dentidigare socialdemokratiska regeringen slog fast föräldrars rätt att väljaskola för sina bam. Den rätten kommer den nuvarande regeringen självklart attslå vakt om. De fristående skolorna är en naturiig del i denna inriktning mot altemativoch ökade valmöjligheter Regeringenvill dock ändra det nuvarande regelsystemet för fristående skolor och söker ettbrett politiskt stöd för detta. Därför avser vi att tillsätta en pariamentariskberedning. Beredningen skall bl.a. behandla de fristående skolomas bidrag ochavgifter Den skall också ta upp frågan om godkännande av fristående skolor ochhur tillsynen skall gå till. Föregåendesocialdemokratiska regering beslutade om en reform för gymnasieskolan. Reformeninnebar att alla ungdomar har rätt att fa en treårig gymnasieutbildning.Alla ansvariga inom skolan har en skyldighet att medverka till att ungdomarnakan fullfölja sin utbildning. Underhösten erbjuds alla ungdomar som har rätt till det plats i den nyagymnasieskolan. följer utvecklingen i den nya gymnasieskolan.Kommitténs direktiv lägger särskild tyngd vid ambitionen att alla ungdomarskall fullfölja en treårig utbildning (dir 1994:29 och 1994:128). Likaså är detviktigt att utbildningen blir bred med betydande inslag av allmänna ämnen. Denminsta garanterade undervisningstiden i gymnasieskolan är för de yrkesförberedande programmen och för de studieförbere- dande programmen På gmnd av det statsfmansiella läget har regeringen föreslagit att den minsta garanterade undervisningstiden minskas Minskningen genomförs i lokalt tillägg/ämnes- anknuten praktik och i specialarbete 9 Gymnasieskolanoch den gymnasiala vuxenutbildningen fick ett nytt betygssystem fr.o.m. hösten1994. Det finns nu övergångsvis tre olika betygssystem i gymnasieskolan. Viinser att detta kan skapa problem. Inom har det därförtillsatts en arbetsgmpp vars uppgift är att överväga behovet av åtgärder föratt bl.a. minska vissa övergångsproblem. Vidare bör behovet av mindrejusteringar och förtydliganden i betygssystemet övervägas. Vissautbildningsområden fömiår inte fånga elevemas intresse. Av de yrkesförberedandegymnasieutbildningarna gäller det framför allt industriprogrammet. Få eleverväljer industriprogrammet som förstahandsval. Andelen flickor i dennautbildning har varit mycket låg. Det finns all anledning att taungdomars vikande intresse för denna utbildning på allvar Enarbetsgmpp inom kommer att tillsättas. Arbetsgmppensuppgift blir att analysera varför elevema inte visar intresse för industriprogréimmet.Arbetsgmppen skall också lämna förslag till eventuella förändringar iprogrammets innehåll, organisation och konstmktion. Representanterför arbetsmarknadens parter kommer att inbjudas till arbetsgmppen. Regeringenhar föreslagit en ändrad finansiering av riksidrotts-gymnasiema. Förslagetinnebär att far större inflytande över vilka idrotter somfar riksidrottsstatus samt hur många platser som skall finnas. Antalet platserkommer dock att minskas. Det finns redan nu möjlighet för kommunema att kommaöverens om regionala idrottsgymnasier 4 Universitet och högskolor skr. Enhöjd kunskapsnivå hos medborgama är till glädje både fbr den enskildeindividen, för arbetslivet och för samhället i sin helhet. Det är viktigt attutbildningen är tillgänglig för så många ungdomar som möjligt. Vi måsteutnyttja de resurser som finns inom utbildningsväsendet på ett bättre sätt. Detkan ske med hjälp av modem informationsteknik och i etermedia. Det är viktigtatt så många som möjligt som vill skaffa sig en högre utbildning far möjlighettill det. Regeringenhar därför föreslagit att det totala antalet platser i högskolan skall ökaskraftigt . Då skapas möjligheter både förungdomsstudenter och för redan yrkesverksamma människor att fa tillgång tillolika utbildningar Stimulansför teknik- och naturvetenskaplig utbildning Studenter med samhällsvetenskapligoch ekonomisk gymnasieutbildning skall kunna komplettera denna med ett sk.basår, så att de blir behöriga att söka tekniska och naturvetenskapligahögskoleutbildningar. Den som genomfört ett basår och blivit godkänd skall varagaranterad en högskoleplats. Totalt3 000 studerande skall fa möjlighet att gå ett basår, varav 1 500 inomhögskolan och 1 500 inom komvux. Föratt ge möjlighet för redan yrkesverksamma att påbörja naturvetenskapliga ochtekniska studier vid högskolan föreslår regeringen att ytterligare 9 000platser inrättas inom dessa områden. Orsaken är att det finns en brist pånaturvetare och tekniker i näringslivet. Ett krav fbr att kunna söka dessaplatser är arbetslivserfarenhet. För att intressera redanyrkesverksamma för detta altemativ föreslås att ett särskilt arvode om 12 000kronor skall kunna utgå . Idet sammanhanget vill regeringen betona det sk. (Naturvetenskapoch Teknik) som är ett samverkanprojekt mellan Verket för högskoleservice ochSkolverket. Inom tas ytterligare stimulansåtgärder fram för attrekrytera studerande till teknisk och naturvetenskaplig utbildning. att börja intressera bamen för dessa ämnen redan i förskolan. 1Stockholmsområdet bor många ungdomar som ännu inte har kommit in Det beror påatt , jämfört med landet i övrigt, har en betydligt lägre andel högskoleplatser i förhållande till sin folkmängd.Dessutom är det stora skillnader i utbildningsbakgmnd mellan befolkningen i olika delarav regionen. I den norra delen av länet är det mycket vanligare att gåvidare till högre utbildning än vad det är i 1** 1994/95. 1 sami Nr 127 Regeringenhar därför föreslagit att en ny högskola - Södertöms Skr. 1994/95:127högskola - inrättas i södra . Riksdagenhar , med anledning av den ekonomisk-politiska propositionen (prop.1994/95:25), beslutat att anslå medel till 4 000 nya helårsstudieplatser undervåren 1995, De nya studieplatserna skall huvudsakligen läggas vid de juridiska,samhällsvetenskapliga och humanistiska utbildningama. Förhållandevis många avdessa studieplatser har tillförts de mindre och medelstora högskoloma.Regeringen har föreslagit att motsvarande antal studenter bereds studieplatsäven , samt att resurser för ytterligare 3 500helårsstudenter tillkommer under /96 inom dessa utbildningar.Dessutom föreslås resurser för 1 000 heltidsstudenter i språkutbildning varjeår Universitetoch högskolor bör erbjuda utbildning under en större del av året. /96 har regeringen därför föreslagit att totalt 25 000 studenterbereds plats att läsa 5-10 poäng vid sommamniversitet. Regeringenhar också föreslagit resurser för att inrätta en aspirantutbildning förarbetslösa akademiker skall vara ettårig och varva utbildning medpraktik i näringsliv eller i gemensam sektor Den skall i första hand vända sig tillarbetslösa invandrare med akademisk utbildning. Medel föreslås för 1 500heltidsstudenter under /96 Ungdomarfrån olika sociala miljöer är inte lika väl representerade inom den högreutbildningen. Detta vill regeringen förändra. har i uppdrag att utveckla ett studiestödsystemsom skapar möjligheter för alla att studera vidare. Dessutom har den utredaresom utvärderar högskolereform fatt i uppdrag att komma med förslag tillett antagningssystem som är överblickbart och garanterar rättssäkerhet iantagningsprocessen. Den enskilde eleven skall lätt kunna ta reda på hurkopplingen ser ut mellan gymnasieskolan, vuxenutbildningen och högskolan. Detär viktigt för gmndutbildningens kvalitet att forskningsanknytningen i gmndutbildningensäkras även vid de högskolor som saknar egen fakultetsorganisation. Dettabör enligt regeringen ske genom att dessa ges möjlighet att inrätta professurerPå detta sätt ökar möjligheten att gå vidare till forskamtbildning förstudenter vid dessa högskolor Ytterligare särskilda medel anvisas dessutom förfinansiering av forskamtbildning. Kvinnors kompetens måstepå elt helt annat sätt än tas tillvara på högskolor och universitet. Fler kvinnor måste uppmuntras att gå vidare till forskamtbildning och fortsatt forskarkarriär 12 Dettidigare nämnda och basåret är ett led i att motivera fler kvinnor att sökanaturvetenskapliga och tekniska utbildningar, där Skr. 1994/95:127 kvinnorfortfarande utgör en låg andel. Jämställdhetsarbetet måste dock ses som en deli hela förändringsarbetet inom den högre utbildningen. Regeringenhar, som fömt nämnts, för avsikt att lämna en proposition tillriksdagen om jämställdhet i utbildningsväsendet. 5 Upjjväxtvillkor skr. 1994/95 127 Entrygg uppväxt är gmnden för en människas framtid. I det sammanhanget är ocksåboendemiljön mycket viktig. Den ekonomiska krisen och arbetslösheten har intedrabbat alla familjer lika. Det är i allmänhet de som redan tidigare levde påmarginalen som har det svårast. Deflesta invandrade familjer h.ar en uttalad målsättning att vara en del av detsvenska samhället, som man försöker behålla sina egna traditioner såmycket som möjligt. Ändå har det visat sig att alltför många ungdomar från dessafamiljer möter stora svårigheter i . De far sämre utbildning, har sämrehälsa och högre arbetslöshet än andra ungdomar Det finns också tecken som tyderpå att ungdomar från invandrade familjer löper stöm; risk att hamna i social utslagningoch kriminalitet.