prop · GH03240 · 1994-01-01 00:00:00 — 1993/94:240Regeringens proposition 1993/94:240 Statlig garanti för anordnande av i Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att utifrån de i propositionen redovisade förutsättningarna utställa en statlig ekonomisk garanti för genomförande av de i och Åre kommuner . Under förutsättning att godkänner förslaget bör regeringen senare ta upp förhandlingar med representanter för kommunerna i denna fråga om de närmare förutsättningarna för en statlig garanti. 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Ärendet och dess beredning 3 3 Allmänt 3 3.1. Framställningen om statlig garanti 3 3.2. Remissinstanserna 5 3.3. Utredarens överväganden 7 4 Garanti för de 10 Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser 14 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 15 2 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att utifrån de i propositionen redovisade förutsättningarna utställa en statlig ekonomisk garanti för genomförande av de i och Åre kommuner . 2 Ärendet och dess beredning I en framställning till regeringen har och Åre kommuner genom ett gemensamt bildat bolag, i (bolaget), anhållit om fullständiga ekonomiska garantier från staten för att ansöka om att få arrangera de 2002. Bolagets framställning finns tillgänglig i (dnr 4997/93). Framställningen har remissbehandlats. Remissinstanserna redovisas i bilaga 1. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Finans- departementet (dnr 4997/93). Generaldirektör har på uppdrag av utrett förutsättningarna för en statlig garanti för genomförandet av de i /Åre . Utredaren har i sitt arbete haft tillgång till såväl bolagets framställning som remissvaren. Utredarens rapport finns tillgänglig i (dnr 4997/93). 3.1 Framställningen om statlig garanti Bolaget är det för kommunerna gemensamma organet för förberedelserna och genomförandet av . Det representerar också kommunerna vid överläggningar om statlig ekonomisk garanti för spelen. För att bedriva kampanjen för kommunernas kandidatur fram till () beslut om val av arrangör 2002 har () bildat Stiftelsen för i . I stiftelsens styrelse finns företrädare för , de båda kommunerna, länsidrotten, näringslivet och länsmyndigheterna. och Åre kommuner har beslutat ansöka om värdskapet 2002. Ansökan skall vara inlämnad till IOK . IOK kräver att det med ansökningen lämnas en statlig ekonomisk garanti för spelens genomförande. Ansökningen kommer att behandlas slutligt vid IOK:s session i . I sin framställning till regeringen framhåller kommunerna bl.a. följande. Det är angeläget för regionen och landet att erhålla de till och Åre . Spelen ger möjligheter att marknadsföra och profilera och , att ge en injektion för kompetensutveckling, utbildning och forskning i länet. Genom ett olympiskt vinterspel i och Åre får ett komplett vintersportcentrum för träning och tävling och ledarutbildning. Vidare framför kommunerna att spelen kommer att få prägel av ett miljöanpassat spel. Efter samråd med SOK har kommunerna utrett förutsättningarna för att arrangera de . De i utredningen föreslagna investeringarna och programmen har beräknats i samråd med berörda intressenter, myndigheter och företag samt därefter godkänts av SOK och de berörda olympiska specialförbunden. Utredningen baseras på kända krav på program, standardkrav och tävlingsregler vilka formuleras av IOK. Utredningen visar att de infrastrukturella förutsättningarna att förlägga ett vinterolympiskt spel till och Åre är mycket goda. Nödvändiga kompletteringar såsom utbyggnader av kommunikationer och kapaciteten för boende kommer i huvudsak att genomföras inom befintliga planer för orternas behov. avses bli kompakta spel i Åre respektive . I utredningen redovisas beräknade kostnader och intäkter för spelens genomförande i prisläget . Enligt nedan redovisad kalkyl beräknas kostnaderna uppgå till och intäkterna till . Kostnadsberäkningen baseras i hög grad på förhållanden i . Till den statliga ekonomiska garantin framställs dessutom önskemål om medel till en s.k. efterbruksfond där överskottet skall bekosta den framtida driften av de olympiska anläggningar som är av den omfattningen och storleken att de har mer än regionalt intresse. BOLAGETS FÖRSLAG TILL TOTAL KOSTNADS- OCH INTÄKTSKALKYL FÖR ARRANGÖREN (TKR) INVESTERINGAR INTÄKTER Arenor 1 251 000 TV-ersättningar 1 600 000 Boende 281 000 Sponsoravtal 870 000 Media 223 000 Biljetter 200 000 Övrigt 296 400 Försäljning, mm 220 000 Investeringar 2 051 400 Restvärden inkl moms 200 000 Moms 512 200 Summa intäkter 3 090 000 930 000 Tele, Radio, TV 731 000 Presscenter 90 000 Arrangemang 230 000 Anläggningar 140 000 Service, boende 140 000 Marknadsföring 245 000 Driftskostnader 2 506 000 Moms 426 000 KAPITALKOSTNADER 50 000 UNDERSKOTT 2 455 600 Varav moms 938 200 Summa utgifter 4 607 400 Summa moms 938 200 EFTERBRUKSFOND 180 000 5 545 600 3 Bolagets kalkyler bygger bl.a. på 3 300 aktiva och ledare från 75 nationstrupper, 6 500 massmediarepresentanter (varav 1 500 i Åre) och en publik med 1 300 000 försålda biljetter (varav 150 000 i Åre). Bolaget räknar med stort intresse från och behov av frivilligt arbetande. 12 000 frivilliga beräknas medverka. Bland större investeringar i arenor finns nybyggnader av ishockeyhallar, bob- och rodelbana, hoppbackar, skidskyttestadion, skidstadion och skridskoarena samt en olympisk by i . I Åre rör det sig om investeringar huvudsakligen i befintliga alpina anläggningar, nybyggnad av en samt ett nytt presscenter. Investeringar förutses även i telekommunikation. De huvudsakliga intäkterna i kalkylen utgörs av försäljningen av sändningsrätten för TV. Beräkningen har skett främst med utgångspunkt dels i avtalet mellan och , dels i avtalet mellan och vad gäller de . Under ärendets beredning har kommunerna i kompletterande skrivelser framfört att de är beredda att bl.a. finansiera vissa anläggningar som finns upptagna i framställningen om en statlig garanti. Dessa åtaganden utgörs av investeringar om och en minskning av efterbruksfondens storlek från till . Kalkylen är en investerings- och driftskalkyl. I kalkylen beaktas inte samhällsekonomiska effekter såsom ytterligare ianspråktagande av samhällelig service, skatteinkomster, valutaintäkter, sysselsättning- eller regionalekonomiska effekter. Vissa sådana bedömningar har dock också redovisats. Enligt bolagets beräkningar kommer direkta investeringar i OS-anläggningar att medföra 4 000 årsarbeten och förberedelserna och genomförandet 2 000 årsarbeten. Därutöver antas effekten på sysselsättning till följd av ökad turism i landet bli 8 000 årsarbeten fördelade över åren 1995 - 2002, varav 2 500 årsarbeten förutsätts tillkomma i . Dessutom beräknas vissa indirekta sysselsättningseffekter till 3 500 årsarbeten. Vidare påvisas andra effekter såsom goodwillvärde för och näringslivet samt valutaeffekter. , , och har i sina remissyttranden redovisat kostnader och andra konsekvenser för respektive myndighet av ett vinterspel i /Åre. identifierbara utgifter uppgår till ca , men kan stiga när omfattningen av insatserna blivit mer definitiv. Samtliga myndigheter utgår från att de kompenseras för merutgifter. Försvarsmaktens organisationsmyndighet ställer sig positiv till spelen och till att aktivt bistå med resurser för sjukvårds-, sambands-, trafik- och transporttjänst i utbildningssyfte. Myndigheten förutsätter dock att eventuella merkostnader kommer att täckas. () remissvar bygger på en kostnadsjämförelse med i . RRV har utgått från de uppgifter som verket erhållit från den norska Riksrevisjonen som nära följt kostnadsutvecklingen för i . RRV har i sitt remissvar också redovisat en samhällsekonomisk och en statsfinansiell kalkyl för i /Åre . RRV anser att merkostnaderna, jämfört med bolagets kalkyl, för att arrangera i /Åre kan komma att ligga i intervallet 0 - för investeringar och drift samt för ökade myndighetsinsatser. RRV utgår i sina beräkningar från schablonmässiga antaganden, som baseras på kostnaderna i , och pekar på ökade myndighetskostnader, avsaknaden av en reservfond, underskattning av investeringar i idrottsanläggningar, mediateknik, infrastruktur och kulturbyggnader samt driftskostnader. RRV menar att en arrangörs ambitionsnivå för spelens genomförande stiger efter det att man tilldelats spelen och att detta för med sig stora merkostnader. När det gäller de finansiella intäkterna gör RRV ingen annan bedömning än bolaget. har granskat de investeringskalkyler som har tagits fram och finner dessa väl genomarbetade och gjorda med den noggrannhet man kan begära i detta tidiga skede. Verket anmäler dock att i kalkylen har kostnaderna för anläggningsdelar som är oförändrade i förhållande till kommunernas ansökan inför räknats upp . Enligt de uppräkningstal som tillämpas inom statsförvaltningen bör uppräkningstalet i stället vara ± . SOK och () tillstyrker en garanti. SOK anför att samrått skett med samtliga de olympiska vinteridrottsförbunden, som alla tillstyrker ansökningen. RF betonar att det är mycket positivt för idrottens utveckling med stora internationella idrottsevenemang. är den samlade världsidrottens höjdpunkt. RF ser därför positivt på försök att få till . RF påpekar också att en satsning på i ej får inverka negativt på de årliga anslag som normalt tillkommer idrottsrörelsen. framhåller att förutsättningarna för spelen är goda eftersom infrastrukturen med bl.a. optoteknik och redan är utbyggd. och pekar på att kostnaden för mediainsatserna i enlighet med deras tidigare uppgifter kommer att bli ca högre än vad som angivits i kalkylen. anger att de investeringar som behövs för att skall kunna ta emot den internationella trafiken under spelen beräknas ge 300 årsarbeten. pekar på att man ser direkta positiva effekter av spelen eftersom man beräknar att vissa infrastruktursatsningar kan bli till viss direkt nytta för företaget. RRV bygger sina antaganden på att de samhällsekonomiska effekterna i form av produktionsökning och ökad turism till följd av i och Åre har en begränsad betydelse. Vidare menar RRV att spelen har miljömässiga negativa effekter och positiva goodwilleffekter. Ur statsfinansiell synpunkt menar RRV att spelen kan gå med ett underskott i intervallet 2 400 - . Detta bygger på RRV:s grundläggande antagande att arbetslösheten för investeringar och genomförande av spelen är av så ringa omfattning att de personer som kommer att sysselsättas annars skulle vara sysselsatta med annan verksamhet. RRV redovisar dock ingen annan bedömning än bolaget vad gäller antalet sysselsatta för investeringar och driften av spelen. Utifrån RRV:s antaganden uppstår ej heller någon positiv effekt av indirekta skatteintäkter till staten. efterlyser en miljökonsekvensutredning som bl.a. behandlar frågor om påverkan av miljön i olika tidsperspektiv och åtgärder för att kretsloppsanpassa spelen. och i pekar på de positiva effekter ett i skulle ge för både länet och landet och tillstyrker att staten garanterar spelen. betonar att ett genomförande av spelen bör kunna bli en lönsam regionalpolitisk satsning. Bolaget har beretts möjlighet att inkomma med synpunkter på remissvaren. Vad gäller de specificerade kostnaderna som vissa myndigheter pekat på för sin del vill bolaget anföra följande. Polisbevakning vid idrottsarrangemang är ej en kostnad för arrangören. Bolaget vill inte ifrågasätta beräkningar men pekar på möjligheten av viss överlappning mellan beräknade kostnader inom garantiansökan och polisens beräkningar. Vidare anser bolaget att investeringarna på i remissvar torde ha ett avsevärt restvärde. Vad gäller remissvaren från , och menar bolaget att vissa kostnader och investeringar kan begränsas genom alternativa lösningar. Det kan nämnas att bolaget i en senare skrivelse till regeringen pekat på att synpunkterna från ligger i linje med den profil som kampanjen och ett eventuellt olympiskt vinterspel i och Åre kommer att ha. Bolaget anser också att de resurser för mediainsatser om som och anser saknas i bolagets ansökan finns beräknade som en sponsorintäkt. Denna intäkt har förts direkt mot de redovisade kostnaderna för mediainsatser med motsvarande summa. Den av anlitade särskilda utredaren, generaldirektören , har i en rapport till departementet redovisat sina resultat. Utredaren finner att de anläggningar som bolaget redovisar fyller de krav som ställts av IOK. Han har vid granskning av de kalkyler som bolaget gjort funnit att bedömningen av kostnaderna för de i /Åre är noggrann och seriös. Utredaren pekar på svårigheten att bedöma många utgifter, vilket fått till följd att bolaget, remissinstanserna och han själv i sin utredning kan ha kommit till mycket olika slutsatser. Utredaren framhåller följande. Investeringarna i idrottsarenor uppgår enligt kalkylen till inklusive mervärdesskatt. Trots att inte avser att bygga någon hall för skridskoåkningen blir investeringarna i idrottsanläggningar endast lägre än i . Risken för att kraven på en inomhushall för skridsko i ett senare skede kan bli stora. Investeringskostnaden skulle därmed öka med ca . Kostnaderna för komplettering av de alpina anläggningarna i Åre, , är nästan lika höga som för de nya anläggningarna i . Detta är förvånande mot bakgrund av att Åre tidigare ansetts i det närmaste klart att ta emot ett . Utredaren pekar på att den föreslagna utökningen av skidåkningsanläggningarna sannolikt skulle förbättra balansen mellan antalet tillgängliga bäddar och skidåkningsmöjligheterna i Åre. Kostnaden för OS-arrangören borde kunna minskas genom att det bolag som äger anläggningarna står för nyinvesteringskostnaderna och att OS-arrangören hyr tävlingsbanor och liftsystem under spelen. Investeringskostnader som baserats på handlingar av det här aktuella slaget brukar vanligen åsättas en kostnadspost oförutsedda kostnader som normalt uppgår till . Enligt remissyttrande från är det verkets bedömning att byggkostnaderna inte har ökat som antagits i kalkylen utan enligt gällande statliga index varit oförändrade. Man kan utifrån detta hävda att det finns en viss reserv dolt i de redovisade bygginvesteringskostnaderna. Sammantaget bedömer utredaren att investeringskostnaderna kan sänkas med . Däremot finner han att driftskostnaderna kalkylerats med ca för lågt. Dessa merkostnader avser främst administrativa kostnader samt kostnader för olika kultur-arrangemang. När det gäller intäkterna i kalkylen, där försäljning av rätten till TV-sändningar är klart dominerande, bör noteras att det avtal som tecknats med IOK om sändningsrätten till visar att ett motsvarande avtal i kan ge en extra intäkt med . Av försiktighetsskäl beräknar utredaren emellertid intäkterna för spelen till samma belopp som bolaget. Utredaren redovisar som sin uppfattning en reviderad kalkyl där kostnaderna för spelen uppgår till och intäkterna till . Resultatet blir således ett underskott på . Som jämförelse kan nämnas att motsvarande kostnader för i uppgick till och intäkterna till . Där blev det alltså ett underskott på . För att besvara frågan om det statsfinansiella värdet på spelen bör man enligt utredaren lägga till de kostnader om vilka faller på berörda myndigheter. Sammantaget blir det underskott som förväntas bli täckt av staten . /Åres kalkyl förutsätter att kostnader för polis- och tullbevakning, insatser från militär, investeringar i flygplatser, järnvägar och tidigareläggning av vissa väginvesteringar bekostas med statsmedel. Omfattningen av flera av dessa insatser utanför bolagets kalkyl är mycket svåra att beräkna men det är inte troligt att de uteblir helt. Omfattningen kan beräknas till enligt remissmyndigheterna, för järnvägsinvesteringar och ytterligare minst 100 miljoner för oförutsedda kostnader, sammanlagt alltså . Ungefär 300 miljoner av dessa kostnader är investeringar. Kostnaderna för motsvarande insatser i uppgick till . I samband med arrangeras också för handikappade, Paralympics. I /Åres kalkyl finns inte några kostnader för dessa täv- lingar upptagna. Kostnaderna i har beräknats till . Lika stora kostnader bör beräknas för /Åre. UTREDARENS FÖRSLAG TILL REVIDERAD KOSTNADS- OCH INTÄKTSKALKYL (TKR) Bolagets Utredarens kalkyl kalkyl +/- Investeringar 2 563 600 2 463 600 - 100 000 Driftskostnader 2 932 000 3 132 000 + 200 000 Paralympics 100 000 + 100 000 Kapitalkostnader 50 000 50 000 0 kostnader 5 545 600 5 745 600 + 200 000 Intäkter 3 090 000 3 090 000 Underskott 2 455 600 2 655 600 + 200 000 varav moms 938 200 987 600 + 49 400 Efterbruksfond 180 000 - 180 000 Övriga kostnader 800 000 + 800 000 varav moms 60 000 + 60 000 Totalt inkl myndighetskostnader beräknar utredaren således underskottet till Utredaren delar bolagets uppfattning om en ökad direkt sysselsättning till följd av spelen avseende 6 000 årsarbeten i förberedelse, genomförande och anläggningsarbete. Ökningen i turism bör dock inte bli av en omfattning att den skulle ge 10 000 årsarbeten utslaget utan, menar utredaren, bör mer försiktigt beräknas till 7 500 årsarbeten inklusive indirekta effekter. Med denna beräkning kommer han fram till inkomster för stat och kommun som uppgår till , varav intäkter från mervärdesskatt utgör . Han pekar på att även måttliga förändringar i antagandena får stor konsekvens för beräkningen av dessa värden. Ett kommer enligt den reviderade kalkylen att ge 15 000 årsarbeten före, under och efter spelen. Av dessa är 4 000 relaterade till byggnadsinvesteringar och resten till administrationen av och framför allt till ökad turism. Investeringarna kommer att ge ett väsentligt tillskott till bygg- sysselsättningen i regionen . Byggarbetslösheten i är vilket innebär drygt 1 000 personer. Med det fastighetsöverskott inom både lokalsidan och bostadssidan som finns i regionen och i landet i övrigt tyder det mesta på att sysselsättningen kommer att vara låg . Utspritt över tiden, från det att /Åre utses till invigningsåret, kommer investeringarna att ligga i storleksordningen vilket inte bedöms förorsaka några överhettningstendenser. har ca 6 000 arbetslösa inklusive de ovan nämnda byggnadsarbetarna. Enligt gällande prognoser väntas inga stora förbät- tringar . Någon överhettning på arbetsmarknaden till följd av ett uppkommer sannolikt inte. 4 Garanti för de Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att utifrån de i propositionen redovisade förutsättningarna utställa en statlig ekonomisk garanti för genomförande av de i och Åre kommuner . Skälen för regeringens förslag: Från svensk sida har inför såväl , , , som tävlingar gjorts ansökningar hos IOK om att få arrangera . Enligt fordras normalt att en OS-arrangör av staten tillförsäkras ekonomiska garantier för spelens genomförande. har med anledning av bl.a. denna regel vid de tidigare ansökningstillfällena beslutat om sådana statsgarantier (prop. 1977/78:146, bet. 1977/78:KrU23, rskr. 1977/78:275, prop. 1980/81:200, bet. 1980/81: KrU35, rskr. 1980/81:428, prop. 1985/86:104, bet. 1985/86:KrU23, rskr. 1985/86:331, prop. 1987/88:24, bet. 1987/88:KrU8, rskr. 1987/88:87 och prop. 1990/91:55, bet. 1990/91:KrU12, rskr. 1990/91: 127). IOK beslutade dock i de nu nämnda fallen att erbjuda till andra orter, nämligen i dåvarande , i , i , i respektive i . Det är av stor vikt för såväl som för svensk idrott att större internationella idrottsevenemang kan förläggas till vårt land. Ett arrangemang som ger näringsliv och samhälle direkta inkomster genom ett ökat antal besökare till landet och bidrar till att göra känt utomlands. Redan det förhållandet att kandiderar till har positiv betydelse i detta sammanhang. Det är mot denna bakgrund motiverat att staten, liksom tidigare, ställer en ekonomisk garanti för anordnande av i /Åre. Regeringen vill betona att såväl denna framställning som eventuella framtida framställningar om statlig garanti för prövas utifrån de förutsättningar som gäller i det enskilda fallet och inte ges någon prejudicerande verkan. Regeringen förutsätter att näringslivet lever upp till den ekonomiska medverkan man gett uttryck för i stödet för kampanjen. Under förutsättning att godkänner förslaget bör regeringen senare ta upp förhandlingar med representanter för de båda kommunerna (bolaget) om de närmare förutsättningarna för en statlig garanti. I det följande redovisas utgångspunkterna för en sådan garanti. Regeringen anser att de kostnader för investeringar som redovisats av bolaget i det stora hela förefaller rimliga. Det bör nämnas att eventuella kvalitetshöjningar på anläggningar enligt regeringens uppfattning bör finansieras inom ramen för garantiåtagandet. Även när det gäller kostnader för driften har bolaget i sin kalkyl beaktat erfarenheter från andra , främst . Mot denna bakgrund och utredningen i övrigt anser regeringen att bolagets beräkning av kostnaderna för driften i stort är tillfredsställande utförd. Därvid bör man rikta uppmärksamhet mot de problem som RRV och utredaren pekat på i denna del, exempelvis kan risken av ökade kostnader för administration och kultur nämnas. Av stor betydelse för spelens finansiering är intäkterna från försäljningen av TV-rättigheterna. Det är också av stor betydelse att OS-budgeten tillförsäkras största möjliga intäkter genom försäljning av rätten att använda OS-symbolen och sponsoring. Bolaget, remissinstanserna och utredaren är eniga om nivån på intäkterna för spelen. Regeringen är i och för sig inte av någon annan uppfattning. En viss osäkerhet råder emellertid när det gäller de intäktsbedömningar som kan göras . Det finansiella kontraktet mellan arrangörerna och IOK sluts direkt efter det att arrangörsorten utses, vilket sker innan spelen hålls. Förändringar i valutakurser är svåra att förutse, vilket påverkar intäkterna från TV-rättigheterna och internationell sponsring. Med den konstruktion av en statsgaranti som regeringen föreslår kommer utvecklingen i fråga om intäkterna att vara avgörande för i vilken utsträckning statsgarantin behöver tas i anspråk. Det är därför av stor vikt att alla möjligheter tas till vara att täcka de beräknade kostnaderna genom ökade intäkter. Garantibeloppet för spelen föreslås omfatta utgifter om högst . Oförutsedda kostnader för drift och investeringar som omfattas av garantiramen skall finansieras genom omprioriteringar. Samtliga ekonomiska beräkningar bör ta sin utgångspunkt i prisläget . En kostnads- och intäktskalkyl i enlighet med dessa överväganden ger således ett beräknat underskott av . Därtill kommer kommunernas önskemål om en efterbruksfond för att möjliggöra drift av vissa idrottsanläggningar efter . Regeringen föreslår att frågan om en efterbruksfond, dess konstruktion och omfattning bör bli föremål för överläggningar mellan staten och bolaget. Den statliga ekonomiska garantin för spelen bör omfatta det av bolaget redovisade utgiftsprogrammet kompletterat med utredarens förslag avseende anläggningar i Åre. Risken för en viss ökning av driftskostnaderna bör beaktas. Garantin bör också rymma frågan om en efterbruksfond samt kostnaderna för Paralympics (). Det av regeringen föreslagna högsta beloppet för en statlig garanti om har beaktat kostnaderna för detta. Överläggningar mellan staten och bolaget bör utgå från att kommunerna fullt ut tar ansvaret för de olympiska vinterspelens genomförande och ekonomi. Avtalet bör om möjligt utformas så att risktagandet i viss utsträckning fördelas mellan staten och kommunerna. En strävan bör vara att kommunerna tar största möjliga ekonomiska ansvar för spelens genomförande. Här bör kommunernas yttrande om möjligheten av att stå för vissa investeringskostnader särskilt uppmärksammas. Kommunerna har pekat på möjligheten att bl.a. finansiera vissa idrot- tsanläggningar som finns upptagna i framställningen om en statlig garanti. Den ekonomiska verksamheten inom OS-budgeten bör bedrivas så att det inte uppstår några onödiga likviditetsproblem eller något behov av alltför tidig lånefinansiering.