prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — 1985/86:342) tilldeladeregeringen museet medel för att bygga ut nya basutställningar vid museet. Förändamålet beräknades att fördelas . 1996 föreslåsresterande utgå för denna verksamhet. Anslaget har för av budgetperioden beräknats med hänsyn till detta. För att täcka vissa hyreskostnader för denyuppförda lokalerna för sprit-lagda samlingar beräknas engångsvis 7 000 000kr. Nobelstiftelsenhar föreslagit att museets nuvarande huvudbyggnad överlåts tillstiftelsen, som där avser att inrätta ett . Regeringen har uppdragitåt Kommittén om kulturpolitikens inriktning att pröva frågan och i sambanddärmed överväga en alternativ lokalisering av . För att förstärka myndighetens kapacitet att klarade kostnader som kan uppkomma vid ett utnyttjande av beviljade låneramarföreslås en ökning av anslaget med . Regeringensbedömning är att inflyttning i nya lokaler år 1997 fömtsätterett visst resurstillskott. Behovet av detta tillskott uppträder redan under det planeringsarbete som pågår. Anslaget bör därför för stärkas med I miljon kronor. För /94 tillfördes myndighetenengångsvis för Prop. 1994/95:100 projektering av inredning ochutrastning för nya lokaler. 12 Anslaget minskas numed motsvarande summa. Regeringenförordar att de principer för anslagsomräkning som gäller för de centralamuseimyndigheterna tillämpas för de centrala museistiftelsema fr.o.m. nästabudgetår. Detta innebär att löne- och förvaltningskostnader får enschablonmässig uppräkning och att lokalkostnadema kompenseras enligtberäkningar av . Vidare har ett visst ytterligareutrymme beräknats för att täcka under budgetåret uppkommande utgiftsökningarmed anledning av träffade löneavtal. Kompensation har också beräknats för istatliga kollektivavtal avsatta medel för särskilda åtgärder inomkulturområdet. I konsekvens härmed bör omfattas avdet allmänna kravet på minskad statUg konsumtion, vilket medför en anslagsminskningmed . Anslagen till och Tekniska museetbör fr.o.m. nästa budgetår betalas ut . Viss kompensation föruppkommande ränteförlust kommer att beräknas i regleringsbrevet. Deför angivna grunderaa för anslagsomräkningen gäller i enlighetmed vad som anförts även för Tekniska mu.seet. Med hänsyn till statensåtaganden enligt gällande avtal med stiftaraa om Tekniska museets finansieringberäknas dock ingen anslagsminskning till följd av besparingskravet inom denstatliga sektom. Regeringen noterar för sin del i detta sammanhang att bidragettill avtalet varit gällande behållit sittrealvärde med god marginal. Vid anslagsberäkningen har beaktats den förhöjdalokalhyra som följer av att museet genomgått en omfattande om- och tillbyggnad. Sammanställning övermedelsfördelningen till de centrala museerna Regeringensförslag 1995/96 (varav ) 1994/95:100 BiL 12 Statens konstmuseer 95764 000 -23 684 000 Livmstkammaren, 26 624000 slott och Statenssjöhistoriska museer 55 275 000 ArkitekUirtnuseet 7 161 000 Statens musiksamlingar 27259 000 Totahför myndighetema 413 415 000 (inkl. mervärdeskatt) Totaltför stiftelsema 111 316 000 Totaltför samtliga 524 731 000 118442 000 (78 691000) 148975 000 (98 949 000) 173 411 000 (117 767 000) 35824 000 (23 798 000) 41221000(27 336 000) (7372 000) 41588000 (27 610 000) 655818 000 (438 244 000) 126480 000 (83 949 000) 53588 000 (35 572 000) 180 068 000 (119 521 000) 83S 886 000 (557 765 000) B 4.Centrala museer: Myndigheter 1993/94 Utgift 368 579 168 1994/95 Anslag 413 415 000 1995/96 Förslag 655 818 000 varav 438 244 000 beräknatför Förslagtill riksdagsbeslut Prop. till Centrala museer: Myndigheter för budgetåret1995/96 anvisar ett ramanslag på . Centrala museer: Stiftelser 1993/94 Utgift 100 477 000 1994/95 Anslag 111316000 1995/96 Förslag 180 068 000 varav119 521 000 beräknat för Anslagetär budgeterat inkl. mervärdesskatt. till Centrala museer: Stiftelser för budgetåret1995/96 anvisar ett anslag på . Bidrag till vissa museer m.m. 1993/94 Utgift 108 409 326 1994/95 /»mslag 101938 000 1995/96 Förslag 151528 000 varav100 453 000 beräknat för juU 1995-juni 1996 Medlenunder anslagspostema 1-10 är budgeterade inkl. mervärdesskatt. Från anslaget lämnas bidrag till ett antalmuseistiftelser, de flesta med viss formell anknytning till staten. Regeringenhar sålunda fastställt stadgar för stiftelsema Dansmuseifonden (),, och (),. Föremålsvård i Kimna och . Av de övriga stårstiftelsema och delvis under kommunalthuvudmannaskap, medan stiftelsema Arbetets museum och bildats avorganisationer och andra inttessenter. Regeringens förslag 1995/96 (varav ) 15 088 000 (10000 000) 11 384 000 (7 558 000) 7 375 000 (4 895 000) 1815 000 (1 203 000) 639 000 (426 000) 1 871000 (1244 000) 9 042 000 (5 993 000) 69 577 000 (46 116 000) 1 500 000 (1 OOOOOO) 450 000 (300 000) Vissa kostnader för centrala museer m.m. 2 237 000 (1476 000) Kostnader för lönebidragsanställda vid regionala, museer 30 553 000 (20 242 000) 151 528 000 (100 453 000) Prop.1994/95:100 BiL 12 Mål- och resultatstyraing har /94 inte tillämpats för de institutioner som får bidrag fråndetta anslag. Institutionema har därför inte ålagts att lämnaresultattedovisning för nämnda budgetår. Ur ingivna verksamhetsberättelserhar följande uppgifter hämtats beträffande museemas utställningsverksamhet ochbesökarantal. Arbetets museum har visat ett 20-tal utställningar ochhaft drygt 170 000 besökare. har genomfört tre störteseparatutställningar i sina lokaler och två utanför . Under åretregistrerades 8 200 besökare. har inom ramen årsprogramverksamhet ordnat två specialutställningar. Museet redovisar ingetbesökarantal. har ordnat sju separatutställningar utöver densedvanliga visningen av museet. Besökarantalet har uppgått till ca 28 000.Millesgården har visat 12utställningar och har haft totalt 161 300 besökare. Prop.1994/95:100 redovisar 105 600 besökare för är 1993. har årligen2-4 ut- Bil. 12 ställningar i egen regi och ett genomsnittligt besöksantalpä ca 10 000. Besöksantalet bör inte relateras direkt tillantalet utställningar eftersom det päverkas av utställningarnas längd och annanprogramverksamhet, t.ex. föredrag och konserter. redovisar en stor och varierad verksamhet isin årsberättelse för . Det totala besökarantalet sjönk till I 511 000från 1 548 1992, sannolikt beroende pä den regniga sommaren och hösten.Antalet betalande besökare ökade dcx;k, vilket positivt påverkatentréintäktema. Å andra sidan har den utökade programverksamheten medfört högrekostnader än budgeterat. Somanmälts i det föregående sker en successiv infasning av kulturområdet i den nyamäl- och resultatstymingsprocessen. För de institutioner som fär bidrag frändetta anslag har föreskrifter om verksamhetsmål och resultatredovisninginförts fr.o.m. /95. Institutionerna kommer således att bliföremål för en systematisk resultatbedömning först i nästa budgetproposition.Regeringen konstaterar att flera av de ingivna ttaditioneUa årsberättelsernainnehåller fylliga redovisningar av verksamheten, men avstår från attkommentera dem i detta sammanhang. I fråga om stiftelser där staten ärstiftelsebildare eller som har en annan mer eller mindre nära formellanknytning till staten finner regeringen det rimligt att anslagsberäkningenföljer i stort sett de principer som gäller för myndigheter. Staten bör ocksåfå insyn i verksamheten genom att ges möjlighet attmedverka i den årliga revisionen. Vidare bör institutionema omfattas avregeringens sparkrav på utgifter för statlig konsumtion, vilket innebär attbidragen för /96 minskas . Bidragen bör fr.o.m. nästabudgetår betalas ut . Viss kompensation för uppkommande ränteförlustkommer att beräknas i regleringsbrevet. De nu nämnda principema föranslagsberäkning m.m. bör enligt regeringens uppfattning gälla för ,, , . Föremålsvård iKimna och . Även Arbetets museum bör omfattas av dessa villkor förbidragsgivningen. Till följd härav finns det anledning för regeringen att medmuseet ta upp frågor om stadgans utformning, formema för val av styrelse m.m. För , (arkiv-och biblioteksverksamheten i det s.k. ) och harmedelsbehovet för lokalkostnader under nästa budgetår beräknats på gmndval avuppgifter från . Enav och gemensamt förhyrd lokal, den s.k. Blålådan, kommer fr.o.m. nästa budgetår att övertas av . anledninghärav bör anslagsposten minskas med och Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturonuädet m.m., Prop.1994/95:100 anslagsposten , ökas med motsvarande belopp. Under anslagsposten Vissa kostnader för centralamuseer m.m. har reserverats för kostnader för Myntkabinettet isamband med flyttning till nya lokaler. Dessa medel beräknas för nästa budgetårunder anslaget Centrala museer: Myndigheter, anslagsposten Statens historiskamuseer Detta anslag minskas således med nämnda belopp. Regeringensförslag i övrigt framgår av tabellöversikten. till Bidrag till vissa museer m.m. för budgetåret1995/96 anvisar ett anslag pä . Bidrag till regionala museer 1993/94 Utgift 78 546 105 1994/95 Anslag 81313 000 1995/96 Förslag 121970 000 varav81 313 000 beräknat för Statsbidrag utgår enligt förordningen (1977:547) omstatsbidrag till regionala museer till regionalt verksamt museum somregeringen har förklarat berättigat till sådant bicfrag. Statsbidrag utgårendast till museum som ocksä fär bidrag från landstingskommun eller kommun. Enligt beslut av regeringen är 26 museerberättigade till bidrag. Underlaget för beräkningen av statsbidraget är detantal gmndbelopp som fastställs för museerna. Antalet gmndbelopp /95 har fastställts till 729. Gmndbeloppet för innevarandebudgetår har preliminärt beräknats till . Statens kulturtåd fördelargrandbeloppen mellan de bidragsberättigade museema. Statsbidraget uppgår till55 % av grandbeloppet. Statenskulturråds fördelning av grundbelopp /95 Fördelning 1994/95 102 24 24 20 Röriiga gmndbelopp efter särskild ansökan 1994/95:100 BU. Närdet gäller fördelning av ansvaret för uppgifter inom den stathgakultur-miljövården mellan länsstyrelser och länsmuseer harRiksantikvarieämbetet fått i uppdrag att i samarbete med företrädare förlänsstyrelsen, länsmuseerna. Länsmuseemas samarbetsråd och Statens kulturtådm.fl. utarbeta ett förslag på en sådan ansvarsfördelning. Regeringenberäknar oförändrat antal grandbelopp för /96. till Bidrag till regionala museer för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag pä . Stöd till icke-statliga kulturlokaler Prop. BiL 12 1993/94 Utgift 26187 115 1994/95 Anslag 35 000 000 1995/96 Förslag 50 000 000 varav25 000 000 beräknat för Frän anslaget betalas bidrag för ny- ellerombyggnad - inbegripet handikappanpassning - av musei-, teater- ochkonsertlokaler som tillhör nägon annan än staten. Bidrag lämnas med högst 30 %av kostnadema vid nybyggnad och med högst vid ombyggnad. Stödet fördelas genom Boverketssamlingslokaldelegation i samråd med Statens kulturtåd. Bestämmelser för stödetfinns i förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statiiga kulturlokaler. För varje budgetår fastställer en ram förbeslut om bidrag. Ramen för /95 fastställdes till . Beslut om bidrag fattas innan aktuellabyggnadsarbeten påbörjas, och utbetalas när arbetena är avslutade, vilket kanta . Av denna anledning varierar storleken på utbetalningarna år frånår och kan vara betydligt störte eller mindre än ramen, beroende pä beslut somligger bakåt i tiden. visar i sin årsredovisning att /94 inkom ansökningar för sammanlagt . Ur det ordinarieanslaget på beviljades till länsmuseer och övriga museer, 2 mkrtill konsertlokaler och till teatrar och övriga kulturlokaler. /92 har det avsysselsättningsskäl funnits extra anslag till icke-statliga kulturlokaler. /94 tillfördes , av vilka länsmuseema beviljades knappt 58mkr, teaterlokaler och gick till konsertlokaler och övrigakulturlokaler. Bland dessa projekt återfinns t.ex. glasmuseet i , Lödösemedeltidsmuseum, Flog-bergets besöksgmva i , iHuskvarna och Sagoteatem i Umeä. Eftersom projekten är väl spridda över landet ochär färdigprojekterade fär de en omedelbar effekt. Många av projekten har ansöktom medel och de bedöms inte ha kommit till stånd utan detsärskilda stödet. Enligt beräkning har vaije bidragsmiljonskapat ca 2 årsarbeten direkt i byggandet och ca 5 årsarbeten i regionen. RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Bralokaler är en gmndfömtsättning för att utveckla livaktiga regionala kulturinstitutioner.Stödet till icke-statiiga kulturlokaler bidrar till kulturell utveckling genomatt skapa möjligheter för bl.a. musei-, teater- och konsertverksamhet. Fleraangelägna projekt har kunnat komma till stånd med hjälp av de resurser sombudgeterats för icke-statliga kulturlokaler. ett fortsattstort intresse för bidragen vilket framgår av att det totala Prop.1994/95:100 beloppet i ansökningama är betydligt större än de medel man förfogar över. De sysselsättningseffekter som stödet genererar äravsevärda och satsningama görs dessutom i många olika delar av landet. Enligtregeringens bedömning har handläggningen skötts effektivt och givit ett gottresultat. Det gäller även de under en följd av är av sysselsättningsskälåterkommande resursförstärkningarna. Regeringen avser återkomma till frägan omhand-läggaransvaret för icke-statliga kulturiokaler i samband medkompletteringspropositionen 1995. 1.medger att beslut om stöd tillvissa icke-statliga kulturlokaler fär meddelas intill ett sammanlagt belopp av37 under /96, 2.till Stöd till icke-statligakulturlokaler för /96 anvisar ett förslagsanslag på 50 000 000kr. 1993/94 Utgift 32 800 000 1994/95 Anslag 33 355 000 1995/96 Förslag 51500 000 varav34 338 000 beräknat för Medeltill Riksutställningar är budgeterade inkl. mervärdesskatt. Stiftelsen har enligt sinastadgar, fastställda genom regeringsbeslut , till uppgift attfrämja utställnings- och konst-bildningsverksamheten genom att förmedla ochanordna utställningar, bittäda med rådgivning och annan service samt i övrigtutveckla och föraya utställningen som medium för kunskapsförmedling, debattcx;h upplevelse. Riksutställningar skall samarbeta och samräda medstatliga och kommunala myndigheter, kulturinstitutioner, organisationer ochenskilda som är verksamma i samhälls- och kulturiivet. Mål- och resultatstyming har inte tillämpats för dettaanslag för /94. RUcsutställningar har därför inte ålagts attlämna resultattedovisning för nämnda budgetår. Riksutställningar har dock pä eget initiativ lämnaten årsredovisning, av vilken framgår bl.a. följande. För utställningarna är ambitionen att minskaegenproduktionen och i ökad utsträckning gå in för samproduktioner och bearbetning av extemt produ cerade utställningar. Uppgiften att svara för utveckling av utställningsmediet förutsätter dock viss egenproduktion. För rådgivningen är avsikten att öka kompetensen främst inom informationsteknik. Bam och ungdom är en viktig 44 målgmpp.Inom ett fåtal år skall hälften av Riksutställningars totala verk- Prop.1994/95:100 samhet inriktas på den grappen. Riksutställningar har under /94producerat 11 nya utställningar, medan totalt 79 utställningar har varit iomlopp . Antalet nyproducerade utställningar har nästan halveratsjämfört med föregående är. Trots detta har antalet uthyraingsdagar ökat. Andelendistribuerade utställningar med inriktning på bam och ungdom har ökat under detre och upptar nu drygt en tredjedel av distributionen. Någonbesöksstatistik för utställningsverksamheten presenteras inte. Riksutställningar har vidare bedrivitlöpande informations- och rådgivningsverksamhet bl.a. via databasen artangerat eller medverkat i ett stort antal utbildningstillfällen förmuseipersonal, utställnings-artangörer och andra intressenter. Variationen ikursutbudet är hög. Somanmälts i det föregående sker en successiv infasning av kulturområdet i den nyastatliga budgetstymingsprocessen. För Riksutställningar, liksom för flertaletandra stiftelser inom kultursektora, har krav på resultatredovisning motverksamhetsmål införts fr.o.m. innevarande budgetår. Verksamheten kommersåledes att bli föremål för en systematisk resultatbedömning först i sambandmed nästa budgetproposition. Riksutställningar har pä eget initiativ ingivit enårsredovisning för /94, där prestationer redovisas i relationtUl egna mål för verksamheten. Regeringen förordar att de principer för pris- ochlöneomräkning som gäller för myndigheteraas förvaltningsanslag blir tillämpligaäven pä Riksutställningar. Det innebär att löne- och förvaltningskostnader fåren schablonmässig uppräkning och att lokalkostnadema kompenseras enligtberäkningar av . Särskild kompensation har vidareberäknats för i statliga kollektivavtal avsatta medel för särskilda åtgärderinom kulturområdet. Det innebär ocksä att Riksutställningar bör omfattas avregeringens sparkrav pä utgifter för statlig konsumtion. /96har anslaget räknats ned med . Anslaget bör fr.o.m. nästa budgetår betalasut . Viss kompensation för uppkommande ränteförlust kommer attberäknas i regleringsbrevet. Den hittillsvarande möjligheten till täckning isärskild ordning för löneökningar m.m. kommer att försvinna fr.o.m nästabudgetår. I stället har ett utrymme beräknats under detta anslag som täckningför kostnadsökningar som uppkommer under budgetåret till följd av träffadelöneavtal. till Riksutställningar för /96anvisar ett anslag på . Nyttanslag (förslag) 3 800 000 varav2 517 000 beräknat för Enligt förordningen (1988:315) med instmktion skall nämnden ta initiativ till, planera, samordnaoch göra insatser för att främja hemslöjd i den mån sådana uppgifter inteankommer på annan statiig myndighet. Nämnden skall inom sitt verksamhetsområdefördela statiigt stöd tiU hemslöjdsfrämjande verksamhet. Nämnden står som samordnare avhemslöjdskonsulentverksamheten och har bemyndigandet att pröva frågan omhuvudmannaskap för konsulenterna. () skallsvara för nämndens medelsförvaltning och personaladministration samt lämna detbiträde i övrigt som behövs för dess verksamhet. Nänmden har lämnat in en egen separatresultatredovisning. Nänmden arbetar för att nå en övergripande ochmetodutvecklande arbetsform, där nyckelord är utvärdering-utredning-utveckling.I resultatredovisningen redogörs bl.a. för hur projektmedlen fördelats ochvilka insatser som blivit gjorda inom de prioriterade projektområdenabara-ungdom, sameslöjd, råvaror till slöjden, dräkomrädet samt teknik ochproduktutveckling. Inom bam- och ungdomsområdet pågår bl.a. ettprojekt med en rikskonsulent i hemslöjd för barn och ungdom. Slöjdtåget somriktar sig mot skolans högstadieelever och Rockhuvud, en ungdomssatsning medhjälp av multimedia. Inom råvamområdet arbetar man med att utveckla bättre ochmer rationella metoder för att kunna bredda användningen av svenska fömyelsebaranaturmaterial. Linets olika användningsområden har blivit fler i takt med ettökat miljömedvetande, inte minst märks detta inom oljelinsodlingen. På ullsidanhar gmnden lagts för ett Svenskt Ull- och Skinnråd, vars syfte är att främjaoch samordna hela näringen. Baskunskaperna inom hemslöjdens dräktområde harförbättrats och systematiserats genom en projektanställd dräktsamordnare, somarbetat med utbildning, registrering och inventeringar. När det gällerhemslöjdstekniker med få utövare har speciella insatser gjorts inomkorgtillverkning och brickbandsvävning. På utbildningssidan har en utredningAtt spinna vidare genomförts, som behandlar den framtida utvecklingen påSätergläntan, hemslöjdens kursgård. Enredovisning av verksamhet skall ingå i . har inte haft någon erinran mot denna.Nämndens verksamhet framgår dock inte i redovisning. Regeringen anseratt bör redovisas son en separatresultatenhet i redovisning. Regeringen föreslår att nämndensförvaltningskostnader redovisas under ett särskilt ramanslag. Från anslaget Främjande av hemslöjden tillförs detta 4 Ettvisst utrymme har beräknats under anslaget för att Prop. 1994/95:100 täckaunder budgetåret uppkomna utgiftsökningar med anledning av träffade Bil. Nänmden för hemslöjdsfrågor omfattas av regeringenssparkrav på utgifter för statlig konsumtion. /96 har anslageträknats ned med . till Nämndenför hemslöjdsfrågor för budgetåret1995/96 anvisar ett ramanslag på . 1993/94 Utgift 15 537 406 1994/95 Anslag 15 709 000 1995/96 Förslag 21 149 000 varav14 023 000 beräknat för Anslaget disponeras för bidrag tillhemslöjdskonsulentemas verksamhet samt till . Hemslöjdskonsulentverksamheten består av tvåhemslöjdskonsulenter i varje län och fyra rikskonsulenter, varav tre ärverksamma som sameslöjdskonsulenter och en som spetskonsulent.Länshemslöjdkonsulenternas viktigaste uppgifter är att väcka intresse för,främja, utveckla och förmedla kunskap om hemslöjd med beaktande av såvälkulturella, kvalitativa som ekonomiska aspekter. Av resultatredovisningen för Nämnden förhemslöjdsfrågor framgår att hemslöjdskonsulentema har producerat totalt ca 90egna utställningar. Elva av dem har gått mnt på ett stort antal orter inomlänen. Man har deltagit i 26 mässor och artangerat 17 större stämmor.Hemslöjdens årliga sommaratställ-ning på hade 21 000 besökare. VävmässanVäv -93 hade 11 000 besökare . 1 länen har 190 kurser arrangerats. Genomkonsulentemas insatser pä utbildningsområdet upprätthålls kunskapsnivån inomslöjdområdet och utbildningsmöjligheter finns på regional nivå. 1 många län görsnu speciella satsningar på bam cx:h ungdom som inkluderar fortbildning avlärare. Nämnden påvisar att det finnsen tydlig utveckling mot att allt fler konsulenter har bytt lokaler och fåttett eget Hemslöjdens hus. Detta har skett i 14 län. Ofta har dessa lokalerkopplats samman med verkstads-, kurs- och utställningslokaler. Det har därförblivit lättare att skapa en egen identitet och verksamheten har blivittydligare inför allmänheten. ()aren ideell förening och centralt organ för landets hemslöjdsföreningar. SHR bedriver Säter- 47 gläntan - hemslöjdenskursgärd, ger ut Tidskriften , anordnar Prop. 1994/95:100utställningar, kurser och föredrag och verkar för en rationell organisationför BU. 12 försäljning av hemslöjdsprodukter Regeringenföreslår att anslaget till svenska hemslöjdsföreningarnas riksförbund ökas med500 för det utåtriktade marknadsföringsarbetet för hemslöjden. Tillföljd av att förvaltningskostnaderna för föreslås anvisasett eget ramanslag minskas detta anslag med . till Främjande av hemslöjden för /96anvisar ett förslagsanslag pä . Inköp av vissa kulturföremål 1993/94 Utgift 1994/95 Anslag 80 000 1995/96 Förslag 120 000 varav80 000 beräknat för Ur detta anslag utgår medel till inköp avkulturföremål, som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligtvärde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar.Beslut om inköp meddelas av regeringen efter förslag av vederbörandemyndigheter. Anslagethar inte utnyttjats under /94. till Inköp av vissa kulturföremål för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på . Sysselsättningsinsatser på kulturområdet Prop. Nyttanslag (förslag) 235 000 000 varav156 600 000 beräknat för juh 1995-juni 1996 Försysselsättningsinsatser på kulturområdet föreslår regeringen att extra medel om235 ställs till regeringens disposition för budgetåret1995/96. Medlen avser huvudsakligen en engängsinsats för en räddningsaktionför registrering, dokumentation, gallring, konservering och magasinering avföremålssamlingar vid främst de statligt stödda museeraa i huvudsak i enlighetmed förslag i betänkandet Minne och bildning (SOU 1994:51).Registreringen bör ske med digital teknik så att samlingaraa görs tillgängligaför forskare och allmänheten mnt om i landet. Aktionen bör ocksä kunna omfatta andra samlingar,exempelvis arkivalier vid de statligt stödda arkiven eller föremål,uppteckningar och ritningar inom hemslöjdens område. Medlen skall även kunnaanvändas för andra angelägna sysselsättningsinsatser inom kultur- ochkulturmiljöområdet. Regeringen kommer för att redovisa hurmedlen använts. Enprojektplan för räddningsaktionen skall upprättas . till Sysselsättningsinsatser inom kulturområdet /96 anvisar ett reservationsanslag på . 4 1994/95. 1994/95: lOO 12 Utredningsarbeten m.m. som berörkulturmiljövården Förriksdagens kännedom lämnas en kort översikt över pågående och planeradeöversynsarbeten som berör kulturmiljövården.