prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Samarbetet innebär att en hamnstat skaU uispektera minst25 % av de utiändska fartyg som anlöper hamnstaten under ett år.Sjöfertsverkets resultat för blev efter finansnetto 221,8 nuljonerkronor, vilket motsvarade en ränfabiUtet på eget kapital på ca 25 %.Utdelningen tiU staten var 61,5 mUjoner kronor enUgt faststäUdavkast-ningsränfa på fasfa statskapital. Då pensionsskuldenfedes m i balansräkningen och påverkade resulfatet i form avextraordmära kostnader blev resultatet efter utdelning tiU sfaten negativt med146 nuljoner kronor. Viktiga orsaker tiU det annars gcxla resultatet under åretvar ännu en lindrig isvinter samt en fortsatt hög volym skeppat gods.Omsättningen ökade . SoUditeten var vid utgången av år 1993ca 54 9J. Investeringama uppgick tiU 93,7 nuljonerkronor och avsåg firämst återanskaffViingar. Verksamhetsmål,inriktning av verksainheten och investeringsplan Sjöfertsverketredovisar oförändrade huvudmål för verksamheten den närmaste treårsperioden. När det gäUer verksamhetens inriktning sker inomfarledsverksamheten anpassningar tiU följd av den tekniska utvecklingen, bl.a.utvecklingen av ett nytt QärrkontroUsystem för fyrar, decca ochsatelUtnavige-ringssystemet GPS. På sjöräddningsområdet kommer , somansvarig myndighet för ledningen av sjöräddningsverksamheten, att ha enfördjupad samverkan med Marinen, och an- Prop. 1994/95:100 gående bl.a. en gemensam sjö- CKh flygräddningscentral i . har, i samarbete med TeUa MobitelAB, på regeringens uppdrag utrett firågan om lämpUg omfettning på samhäUetsutbud av kustradioverksamhet, vilken inte kan upprätthållas på affärsmässigavillkor. redovisning visar att underskottet förkustradio-verksamheten blir ca 7 mUjoner kronor om sjöräddningscentralen iStcKkholm upphör som betydande besparingar kan göras försjöräddningsverksamheten. bedömer dcKk att den nuvarandesjöräddningsverksamheten i kan fortgå i nuvarande omfetbiing tiU. Ett definitivt ställningsfagande tUl den långsiktigaverksamheten bör därför ansfe ytterUgare . På sjösäkerhetsområdet kommer utvecklingsarbetet somrör den s.k. mänskUga faktom och dess betydelse för sjösäkerheten attfortsätfa. arbetar också tiUsammans med svenskarederier för att ge sjösäkerhetsfrågoma än högre prioritet och göra dem tiU enviktig del i företagens allmänna poticy. Arbetet innebär att Sjöfartsverketgenomför kontroUer av rederi fartyg i enUghet med den tidigare nämncfeISM-koden. Vidare är det fortsatta arbetet med att öka brandsäkerheten enprioriterad fråga. På miljöområdet kommer arbetet med att nunska fartygensutsläpp tUl luften att ha fortsatt hög prioritet. Miljöklassificering avfartyg, bifeterafe överenskommelser rörande svavelinnehåUet i bunkeroljor ochförsök med katalysatorer på fertyg är exempel på aktuelfearbetsuppgifter. har i sm rapport konstaterat att utsläppen avkolväten CKh kolmonoxid firån fritidsbåtssektom är mycket omfattande ijämförelse med de totafe utsfeppen från större fartyg. Vidare bedömer verket attåtgärder även behövs för att reducera svavel- och kväveutsläpp firån bl.a.större fartyg. presenterar i sin rapport en rad ohka försfeg,bl.a. emissionsregler för fritidsbåtsmotorer. Denordinarie investeringsplanen omfattar investeringar för ca 158 miljoner kronorden nännaste treårsperioden. Investeringama avser främst återanskaff'ningar avbl.a. Investeringama kan göras utan upplåning. har vidare, i enUghet medrikscfegens beslut (prop. 1993/94:100 bU. 7, bet. 1993/94:TU14, rskr.1993/94:158) redovisat en tidsplan för investeringar i en ny farled in tiULuleå. redovisar att tiUståndsprövningen är klar, men då ledensinrättande är beroende av lokafe behov CKh önskemål, avvaktar verket besked ommedfinansiering från intressentema tiU fårleden, dvs. kommun ochLänsstyrelsen i . Utanför investeringsplanen finns även ferledsprojekt som en ny Prop.1994/95:100 huvudfarled norr om över RödkobbsQärdensamt Bilaga 7 en flyttning av Flintrännan i södra . Sjöfartsverkethar lämnat följande försfeg tiU ekonomiska mål den närmaste treårspericxlen. -Mål för SoUditeten föreslåsvara . -Mål för resulfatet föreslåsvara avkastiiing på eget kapital efter skattemotsvarighet. -Mål för utdelning tiU sfatenföreslås vara av eget kapital efter skattemotsvarighet. -Mål för prissättningen föreslåsvara att inga prisjusteringar av sjö-fartsavgiftema sker samt attför skaU eventueUa prishöjningar understiga den allmännainflationen. Vid prissättningen skaU regionalpoUtiska hänsyn las. Vidareföreslår verket följande ekonomiska ramar. -En ram för lång- ochkortfristig upplåning på 110 nuljoner kronor. -Att av kassamässigtöverskott får placeras på räntebärande konto i affärsbank, återstoden påräntebärande konto i . skaU också tiU sfaten leverera inett belopp motsvarande bolagsskatt. anger att den förhållandevis högasoUditeten beror på att anläggningstiUgångama tiU finansierats med mtemamedel och i huvudsak innan blev affärsverk. anservidare att soUditeten bör öka långsamt fram tiU dess att återanskaffning avisbrytare blir aktueU. Den försfa återanskaffhingen blir aktueU mnt år 2000.Den totafe kostnaden för återanskaffningen av isbrytare beräknas tiU ca 3mUjarder kronor. Mot bakgmnd av den höga soUditeten föreslårSjöfartsverket att målet för resulfatet sänks firån tUl avkastiiing påeget kapital. Mot bakgmnd av föreslagna mål redovisarSjöfartsverket följande prognoser över resultat m.m. . Resultat efter beräknad skatt (mkr) Beräknad skatt (%) Utdehung (mkr) RäntabUitet (%) SoUditet (%) 1994/95:100 Bilaga 7 Beloppet motsvarande bofegsskatt är beräknat på enskattesats om . har hemstäUt om regeringens tiUståndatt som gåva tiU få överlämnafestigheten Svenska Högarna 1:2 i , kommun. Påfastigheten finns Svenska Högarnas fyr. Bakgmnden tiU firamställningen är attfyren har ett begränsat nautiskt värde och att den av sjösäkerhetsskälkan släckas. Däremot har fyren ett byggnadshistoriskt värde. För att minskaSjöfartsverkets CKh därmed sjöfartens kostnader för underhåU av fyren harverket tiUsammans med ett fiertal intiiessen-ter, bl.a. och i StCKkholms län bUcfet inledningsvisnämncfe stiftelse. Ändamålet för stiftelsen är att äga och förvalta fyrenSvenska Högarna CKh markområdet mnt denna. har därefteröverlämnat fyren som gåva tUl stiftelsen, med förbehåU för regeringensmedgivande. Regeringen finnerinte anledning att föreslå förändringar av verksamhetsmål eUerverksamhetens huvudsakUga inriktning. Regeringen viU dcKk betona att arbetetmed sjösäkerhetsfrågoma inom sjö-fårtsområdet skaU ges särskUd tyngd. Ävenarbetet med sjöfertens mUjöfrågor skaU ges fortsatt hög prioritet. Regeringenanser det vara av största vUa att sjösäkerhetsfrågoma ges en ökad tyngd iverksamheten. De svåra fartygsolyckorna med konsekvenser för människoUv ochnuljö som har inträffat i vårt närområde har sattsjösäkerheten i fokus. Det framstår också aUtmer Prop. 1994/95:100 tydUgtatt sjösäkerhetsarbetet måste bedrivas i mtemationeUt samarbete. De erfarenheter som bl.a. den intemationeUahaveriutredningens undersökning av förUsning ger, fär visa vilkaåtgärder som bör vidtas när det gäUer konstmktionskrav ckU utmstning för såväl nya som äldre fartyg. En självklarutgångspunkt måste vara att kon-tixjUera att de regler som finns efterlevs. Idetta sammanhang är arbetet med att integrera fartygets teknik medbesättningens kompetens cKh arbete ombord av största betydelse. Även arbetetmed att ge sjösäkerhetsfrågoma än högre prioritet cKh göra dem tiU en vUctigdel i företagens allmänna poUcy är ett prioriterat område. hartiU regeringen lämnat försfeg tiU ändringar i fertygssäkerhetsfegen CKhfertygssäkerhetsförordningen i syfte att kunna ftiUfölja detfa arbete.Försfegen är på remiss och försfeg tiU fegändringar avses lämnas tiU rikscfegenunder . För att få en samfed stiiategi för det svenskaagerandet och för att få sjösäkerhetsfrågor av särskUt uitresse för trafiken ivårt närområde belysta, kommer regeringen senare i cfeg besluta direktiv för ensärskUd sjösäkerhetskommitté. Kommittén skaU utarbefa ett handlingsprogram förökad sjösäkerhet med särskUd inriktning på transporter med passagerarfärjor. Regeringen har vidare uppdragit åt en särskUdutredare att undersöka rapporteringsmtinema inom och vidbehov lämna försfeg tiU förbättringar. Även infomiation melfensjösäkerhetsmyndigheter och andra berörcfe organ skaU analyseras. Isammanhanget kan nämnas att regeringen också kommer att se över nuvaiandeorganisation för inspektionsverksamheterna vid , ochSjöfertsverket. Regeringen anser att de arbeten som pågår påintemationeU och även nationeU nivå är av väsentUg betydelse för möjUghetematiU ökad sjösäkerhet. Ett aktivt svenskt agerande i sjösäkerhetsarbetet inomfiramför aUt IMO och EU, men också i berörda delar i arbetet inomHelsingforskommissionen (HELCOM), måste ges ökad tyngd. Arbetet inom IMO i syfte att ge tekniskt biståndtiU utvecklingsländer för att uppnå ett praktiskt genomförande av IMO:s reglerär viktigt CKkså för sjösäkerheten i vårt närområde. Efter förUsning har ett flertalinitfetiv tagits både nationeUt CKh intemationeUt i syfte att höjasjösäkerheten, i försfa hand på färjor. () harnyUgen tiUsatt en särskUd expertpanel i syfte att se över s.k. roU on-roU off(ro-ro)-farjors sjösäkerhet. Arbetet skaU presenteras vidsjösäkerhetskommitténs möte . Vidare har anfagit en resolutionom åtgärder som bör vidas för att öka ro-ro-färjors sjösäkerhet. Resolutionenuppmanar medlemssfatema att bl.a. intensifiera arbetet inom IMO på flera områden.Sverige har i egenskap av observatörland i EU-arbetet delfagit aktivt iutformandet av resolutionen. De nordiska sjösäkerhetsdirektörema överväger Prop.1994/95:100 tiUäggsregler avseende bogportar ckUför sfabiUtet på färjor som inte BUaga 7 har sektionsuidefede bUdäck. Genom hamnsfatskonti-oU av fartyg som anlöperSverige har möjUghet att konttoUera att fartygen uppfyUer dekrav som satts upp i intemationelfe konventioner rörande sjö- CKh mUjösäkerhet.Vid en ministerkonferens i om samarbetet omhamnsfatskontroU, betonades att hamnsfatskontroUen måste skärpas för attmotverka användandet av undermåUga fartyg. Det betonades dcKk särskUt attansvaret för att ett fertyg uppfyUer sjösäkerhetskraven är och förblirflaggstatens, dvs. den stat där fartyget är registrerat. Regeringenanser att ariietet med att uppnå en minskning av sjöfartens negativamUjöpåverkan även fortsättiiingsvis måste ha hög prioritet i Sjöfartsverketsverksamhet. skaU bl.a. medverka i aibetet med att utforma ettmUjöanpassat transportsystem i enUghet med vad regeringen angett i en särskUdskrivelse tiU (skr. 1994/95:120). Vidare skaU ansttängningar görasför att, i samarbete med ländema inom HELCOM cKh EU, påskyncfe arbetet inomIMO med ett annex tiU avseende luftföroreningar CKh att iannexet bl.a. få klassificerad som ett specialområde. om sjöfertensluftföroreningar visar att åtgärder för att begränsa fritidsbåtssektomsmUjöpåverkan är nödvändiga. Frågan bereds inom regeringskansUet.Vad beträffar försfeg avseende fartyg med en bmttodräktighetöver 300, ingår de främst i det arbete med att uppnå bUaterafe överenskommelserom reduktion av sjöfartens luftförorcnmgar som regeringskansUet sedan en tidbedriver. Regeringenhar inget att invancfe mot redovisade mveste-ringsplan för dennärmaste treårsperioden. Då ferledsprojektet i främst är enlokal/regional angefegenhet instämmer regeringen i bedömningatt projektets genomförande är beroende av medfinansiering från mtressentematiU farleden. Regeringenfinner inte anledning att nu föresfe någon förändring av målen för avkasöiing CKh utdelning avseende verksam het. En utvärdering av de ekonomiska målen, däribfend det långsiktiga soUditetsmålet, bör i stäUet ske mför den tioårsperiod som påbörjas . I avvaktan på denna utvärdering godkänner regeringen verkets försfeg till mälför soUditet och prismål. I sammanhanget bör Prop. 1994/95:100 också nämnasatt fiågor om avvägningar, finansiering CKh kostnadsför- BUaga 7 delningmellan de olika kommunikationssfegen ingår som en del i arbetet inom den parlamentariska kommitté som regeringen beslufatatt tUlsätta för att utarbefa en nationeU plan för kommunikationema i . Regeringen föreslår att hemstäUanatt som gåva tiU få överlämnafastigheten 1:2 i , kommun gcxikänns. Regeringen har i beslut den 30 juni 1994föreskrivit hur kostnaderna skaU betafes för de skredförebyggande åtgärdemaefter skredet i . Regeringen beslutade att tiUsvicfere skuUe belastas med drygt 17 nuljoner kronor avseende sjöfertens del avkostnadema. Regeringen skuUe dock senare återkomma med en sluthg reglering avbeloppet. Regeringen anser att en rimUg kostnadsfördelning i detfa faU är atten del av kostnadema, högst 5 mUjoner kronor, finansieras genom en nedsättningav utdelning för . Återsfeende kostiiaderbör betalas av och . Kostnadsfördelningen dememellan bör bestämmas via förhandlingar meUan partema. böråterkomma tiU regeringen med en redovisning av resulfatet av dessaförhandlingar. har, mot bakgmnd av CKhSveriges kommande medlemskap i unionen, gjort en viss översyn avsystemet för farledsvamavgifter. Vissa justeringar bedöms bU nödvändiga attgenomföra. 1.godkänner verksamhetsmålen, denhuvudsakUga inriktningen av verksamheten och av mvesteringama som regeringenförordat för för , 2.godkänner vad regeringen anförtom det fortsätfa arbetet med sjöfartens säkerhetsfrågor CKh mUjöfrågor, 3.gcxikänner vad regeringenförordat om de ekonomiska målen för verksamhet, 4.bemyndigar regeruigen attfaststäUa utdelning tiU staten i enUghet med vad som förordats, 5.gcxikänner förslaget om attöverlämna fastigheten som gåva i enUghet med vad somförorcfets, 6.godkänner förslaget tiUfördehiing av kosmadema för skredförebyggande åtgärder tiU följd av skredet iAgnesberg i enhghet med vad som förordats. Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. 1993/94 Utgift 60 379 208 1994/95 Ansfeg 60 786 000 1995/96 Försfeg 68 624 000 varav45 742 000 beräknat för Prop.1994/95:100 BUaga 7 Frånansfeget finansieras tjänster mom verksamhetsområde som inteskaU finansieras vfe handelssjöferten. Sjöfertsverketberäknar behcjvet av anslag tiU 91,2 nuljoner kronor för /96. Försfeget innebär en oförändrad anslagsnivå jämförtmed umevarande budgetår. Under ansfeget har ca 73,9 nuljoner kronor beräknatsför fritidsbåts- och yrkesfiskeändamål, varav ca 50 nuljoner kronor avsersjöräddningskostiiader. ansvarar för beredskapsåtgärder inomtotalförsvaret avseende funktionen sjötransporter. De medel som för detfaändamål anvisas under anslaget avser kostnader för bl.a. utbUdning av personalingående i krigsorganisation, kostnader för lednings- ochfunktionsövningar med berörda verksamheter och organisationer samt kostnaderför underhåU och skötsel av boj-materiel som verket beredskapsfegrar.Sjöfertsverket har beräknat behovet av medel för detfa ändamål tiU ca 2nuljoner kronor för /96. Medhänsyn tiU det sfatsfinansieUa läget föreslår regeringen att anslaget minskasmed 15 nuljoner kronor jämfört med ansfeget för innevarande budgetår, dvs. med22,5 mUjoner kronor för det förlängda /96. Då en del av medlenunder ansfeget inte har en duekt koppling tiU fritidsbåtsverksamheten, utansnarare kan härledas tiU handels-sjöfarten bör också dessa kostiiader betalasgenom de allmänna sjöfertsavgiftema. Därigenom umebär anslagsminskningen intenågon direkt förändring av servicen som utförs. EnUgt regeringens bedömning påkaUarden föresfegna förändringen av kostnadsansvaret inget behov av justering avSjöfartsverkets ekonomiska mål. Det bör åvUa att i dettasammanhang närmare besluta om vilka kosmader som skaU befesta handelssjöfarten.Sjöfartsverket bör i sin ansfegsframstäU-ning inför redovisavilka kosmader som överförts. Den del i ansfeget som avser medel förSjöfertsverkets ansvar för beredskapsåtgärder inom totalförsvaret får dockinte överföras. Regeringen beräknar ansfeget för budgeferet 1995/96 tiU Prop.1994/95:100 , varav avser medel förbered- BUaga 7 skapsåtgärder inom totalförsvaret. tiUErsättning för fritidsbåtsändamål m.m. för /96 anvisar ettförsfegsansfeg på . 1993/94Utgift 164 113 602 1994/95 Ansfeg 175 000 000 1995/96 Förslag 250 000 000 varav175 000 000 beräknat for Regeringen tiUsatte en kommittémed uppgift att föresfe långsUctiga lösningar för färjetrafiken tiU och frånGotland. Regeringen har beslufat att ge kommittén utökadtid att redovisa sitt aibete tiU . För /94 anvisades ett anslag om 160nuljoner kronor. UtfaUet blev 163,7 nuljoner kronor. Av den granskningsrapport för ,som lämnats av den av staten utsedde auktoriserade revisom, framgår att koncessionstrafikenredovisats på ett utifiån avtal cKh överenskommelser rättvisande sätt under år1993. /95 har 175 nuljoner kronor beräknats för transportstödet tiUGotiand. För budgetperioden /96 beräknar anslagsbehovet tiU250 mUjoner kronor. Det fömtsatts att variationema i växelkurs och ränta ärmåtthga. Desenaste åren har resandet ökat. har resandet för försfa gångenpasserat 1 mUjon passagerare. Persontaxoma sänktes från medca och med ytterhgare . Taxoma har därefter under år1993 förändrats enbart tiU följd av ändrad mervärdesskatt CKh under år 1994varit oförändrade. Fr.o.m. den 1 febmari 1995 höjs persontaxoma ochgodstaxoma . Regeringen förordar en oförändrad anslagsnivå, dvs. ettanslag om 250 nuljoner kronor för /96. Förslag tUl rUcsdagsbeslut Prop. tiUTransportstöd för för /96 anvisar ett försfegsansfeg på250 . *Anslaget benämnes /95 B 4. () harenUgt sin mstmktion (SFS 1988:1110) tiU uppgift att planlägga, samordna ochgenomföra kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk. HKF:s verksamhetfinansieras genom en avräkning på fyravgiftema samt av egna avgifter. Överstatsbudgeten anvisas ett ansfeg om . I HKF:s årsredovisning för /94redovisas HKF:s olika verksamhetsområden. Av årsredovisningen framgår det attavräkningen av fyravgiftema under verksamhetsåret uppgick tiU och attverksamheten redovisade ett övenkott med . revisionsberättelse /94 innehåUer inga invändningar. HKFhar i en verksamhetsplan för /95 redovisat de operativa målensamt budget. HKF föreslår i sin förenklade anslagsframställningför /96 att medel för verksamhetens genomförande anvisas genomett förslagsanslag om . HKF har i sin fördjupade ansfegsframställningredovisat en investeringsplan för budgetperioden /95-1996/97 förinvesteringar genom lån i . HKF föreslår en låneram /96 på 1,65 mUjoner kronor. Somunderfeg för HKF:s kostnadsberäkningar utgår HKF från det belopp som regeringenberäknat för HKF:s administrationskostnader budgetproposition, dvs.20 mUjoner kronor. För /96 umebär detfa en avräkning avfyravgiftema på 30 mUjoner kronor. /95 beräknade regeringen avräkningen av fyravgiftema tiU 16,1 nuljoner kronor med beaktande av att HKF för budgetåretfår disponera 3,9 nuljoner kronor från investerings- CKh Prop. 1994/95:100 utjämningsfonden som skaU avvecklas under innevarande budgetår. Regeringen föreslår att HKF för /96anvisas ett ansfeg på . Regeringen beräknar HKF:sadministrationskostnader för nästa budgetår tiU 30 nuljoner kronor. Regeringen anser att HKF:s verksamhet bör inordnasi . Administrativa fördelar kan därvid vinnas. Dessutom är detrimUgt att som finansierar verksainheten med sma avgifter CKksåhar möjUghet att delfa i budgetdialogen. Utgångspunkten bör vara att HKF:sverksamhet drivs vicfere inom ramen för huvudmannaskap. Vidinordnandet i verket bör också tillförsäkras ett inflytande försjöarbetsmarknadens parter i beslut som rör HKF:s verksamhet. Regeringen anseratt HKF inordnas i senast fr.o.m. . 1.godkänner att Handelsflottanskultur- och fritidsråd mordnas i i enUghet med vad som ovananförts, 2.tiU Handelsflottans kultur- ochfritidsråd för /96 anvisar ett ansfeg på . Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 1993/94 Utgift 63 000 000 1994/95 Ansfeg* 62 800 000 1995/96Försfeg 94 008 000 varav 62 672 000 beräknat för Anslaget benämnes /95 B 5. Ersättning tillviss kanaltrafik m.m. Ansfeget avser bidrag tiU för driftav TroUhätte och SäfBe kanaler samt ersättning tiU Vänems segfetionsstyrelse.Ersättningen tiU utbetalas av . Utgiftemaunder ansfeget under /94 uppgick tiU 63 nuljoner kronor, dvs.vad som ansfegits. ErsättningentiU kanaldriften beräknas tiU 82,8 nuljoner kronor för /96.Försfeget innebär en oförändrad anslagsnivå jämfört med innevarande års ansfeg. 5 1994/95. Vänemssegfetionsstyrelse har tiU uppgift att svara för utinärkning av farleder, lotsning m.m. påVänem. Segfetionsstyrclsen beräknar behovet av bidrag tiU 11,25 mUjoner kronor för /96. EnUgtavtal mellan TroUhätte kanalverk CKh om över-fagande av visstarkivmaterial skaU erhåUa per budgetår i ersättningför arkivkostnader. Beloppet bör betalas vfe en ansfegsöverforing frånKommunikationsdepartementets huvudtitel tiU ansfeg. Ansfeget tiUkanaltrafiken bör således minskas med för det /96. Regeringen godkänner i övrigt resp.Vänems segfe-tionsstyrelses förslag CKh beräknar medelsbehovet under anslagettiU för budgeferet 1995/96, varav avserersättning till för kanaltrafiken och avserersättning tiU . 1. gcxikännerregeringens förslag tiU disponering av anslaget, 2. tUl Ersättning till viss kanaltrcfik m.m. /96 anvisar ett förslagsanslag på . Bidrag till svenska rederier 1993/94 Utgift 376 957 000 1994/95 Ansfeg* 400 000 000 1995/96 Förslag 510 000 000 varav 400000 000 avser *Anslaget benämnes /95 B 6. Bidrag till svenska rederier. Under ansfeget utbetalas bidrag till svenskarederier avseende svenska handelsfartyg som huvudsakUgen går i ärrfart.Utgiftema för /94 uppgick tiU ca 377 nuljoner kronor. Bidragetär uppdefet på dels återbetalning av sjömansskatt, dels ett bidrag tiU reduktion av sociala avgifter om per kalender år och årsanstäUd . beräknar anslaget tiU 510 mUjoner kronor för /96. Regeringens överväganden Prop. Regeringenhar , med utgångspunkt i rikscfegens be- * gäran,beslutat om direktiv för en utredning om en långsiktig sjöferts-poUtik. Frågorom sjöfartsstödets effektivitet m.m. kommer att behandfes av utredningen. Regeringen förordar ett rederistöd om 510nuljoner kronor för budgeferet 1995/96. tiUBidrag till svenska rederier för /96 anvisar ett försfegsansfegpå . Åtgärder mot vattenförorening från fartyg */94 anslagspost i anslaget D 1. **Anslaget benämnes /95 B 7. Från ansfeget utbetalas, efter beslut avregeruigen, de nettoutgifter som kan uppkomma tiU följd av de förefeggandeneUer förbud som får föreskriva med stöd av fegen (1980:424) omåtgärder mot vattenförorening från fertyg. Sjöfartsverketsverksamhet finansieitas i huvudsak genom sjöfartsavgifter. Kostaader för deåtgärder som får vidta i enUghet med vattenföroreningslagen ärdock extraordinära CKh Ugger utanför de kostaader som skaU finansieras genomavgifter. tiUÅtgärder mot vatterförorening från fartyg för /96 anvisar ettförslagsansfeg på . Är1993 mnehar ännu av svag tiUväxt mom den svenska civife luftfarten.Antalet passagerare på de svenska flygpfetsema minskade sålunda med tiiUca 15,7 mUjoner jämfört med . Minskningen berodde framför aUt på ettkraftigt faU i chartertiafiken, men också på en nedgång med iinrikestrafiken. Utrikes hnjefart uppvisar däremot en refetivt kraftig tiUväxtpå . Utvecklingen speglar därvid refetivt väl luftfartens starka kopplingtiU den ekonomiska utvecklingen i CKh omvärlden. kan enmer stabU återhämtiiing av luftfartsmarknaden noteras. Den svenska mrikes fiygmarknaden avreglerades den 1juh 1992. har på regeringens uppdrag låtit utvärdera deninrikes marknadsutvecklingen . Verket konsfaterar i sin rapport attpriseffektema varit varierade och inte entydigt kopplade tiU linjer medkonkurrens, men att den allmänna prisnivån för normalprisbUjetter sjunkit underåren 1992-1993, mätt i fast pennmgvärde exkl. moms. På utbudssidan fenns iseptember 1994 elva linjer med fler än en operatör. Några större förändringar ilinjenätets stmktur kan inte noteras. Antalet flygplansrörelser i inrikeslinjefart har i princip varit oförändrade . Prop.1994/95:100 BUaga 7 Sammanfattningav regeringens förslag och bedömningar: -försfeg tiUövergripande verksamhetsmål cKh flygsäkerhetsmål bör godkännas. Ett nytt målför securityverk-samheten tiUkommer.