prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Försvarsmakten att få tiUgång tiU demedel som redovisas under stetsbudgetens inkomsttitel , Återbetalning avlån för svenska FN-styrkor och som endast avser sUtege av materiel. Anslagsfördelning m.m. för /94 Prop.1994/95:100 BUaga 5 Anvisat 1993/94 UtfJl 1993/94 8 580 384 000 8 325 625 021 3 777 295 000 3 990 733 021 2 726 927 000 ' 2 937 972 860 2 920 355 000 2 464 140 145 5 324 855 000 5 112 724 858 7 547 941 000 7 371 227 285 Operativ ledning m.m.: 1 266 888 958 1 308 172 000 1 294 915 126 ' Hämtöver har regeringen i ändring av regleringsforev /95 avseende Försvarsdepartementets verksamhetsområde såvittavser ansfeget A 1. Försvarsmakten (marinen) (Fo94/2333/ESU) medgett attFörsvarsmakten i form av memtgift får redovisa underansfeget A 1. Försvarsmakten motsvarande utgifter under /94. Fördelning av anslagetA 1. Försvarsmakten för budgetåren 1994/95 och 1995/96 1994/95:100 BUaga 5 Förslag 1995/96 Anvisat 1994/95 Operativa lednings- och underhällsförband 2 759 012 000 1 611 050 000 3 744 593 000 2 254 609 000 2 823 813 000 2 091 000 000 7 563 067 000 4 674 000 000 1 192 352 000 4 427 810 000 2 288 705 000 2 162 150 000 1 279 200 000 6 114 694 000 3 883 909 000 10 303 549 000" 5 105 200 000 11. övriga stridsflygförband 3 050 952 000 2 174 200 000 För krigsorganisationen gemensamma resurser 9 300 332 000 5 497 250 000 För grundorganisationen gemensamma resurser 4 903 277 000 59 260 534 000 36 480 944 000 f *'Betalningsförskjubiingama inom som foeslutedes av stetsmaktemai försvarsfoeslut hanteras vfe räntekontokrediten. Föratt hantera övergången tiU kalenderbudgetår har prisutvecklingen som mgår i /96 prognostiserats utifrånden fiamräknade pris- cxh löneomräkningen . Etette gäUer församtUga anslag som pris- cxh löneomräknas. En avstämning av denna prognoskommer att göras inför . För ansfeget A 1. FörsvarsmaktentUlämpas dcxk en annan övergångsordning (se även bifega I, avsnitt 5.1). 5 1994/95. Idet föresfegna ansfegsbeloppet har, i likhet med för övriga ansfeg, Prop.1994/95:100 hänsyn tegits tiU den prognostiserade prisutvecklingen för ansfegetA 1. BUaga 5 Försvarsmakten. Avstämning av prognosen kommer för Försvarsmaktensansfeg cxh foeställningsfoemyndiganden tiU skiUnad fiin för övriga anslag attgenomföras med åtföljande justering av ansfegsnivån cxhfoemyndiganderamama i regleringsforevet. Någon avstämning inför foudgetåret1997 blir därigenom inte aktueU för ansfeget. Eten budgeterade fördelningen av ansfeget på programkommer att påverkas av dette. Hämtöver kan den budgeterade fördelningen kommaatt påverkas av verksamhetens utveckling under innevarande budgetår. Förändringarav försvarsprismdex (FPl) föreslås för såväl materielindex (se vidare avsiutt3.1V.I) som delindex för foyggnader. TiU följd av övergången tiU kapitalkostnader förmark, vissa anläggningar cxh lokaler föreslås förändringar av FPL I nuvarandeFPl ingår ett delindex för foyggnader som även inne&ttar den del som övergåtttiU kapitalkostnader och i fortsättningen lånefinansieras. Etet är fortsättningsvis endast foefästningar m.msom inte lånefinansieras. Medel är beräknade under Försvarsmaktens ansfeg. Ettnytt delindex som foättre speglar kostnadsutvecklingen för dette kostnadssfegföreslås. Etet nya delindex som använts har konstmerats av cxh tar hänsyn tiU prisutvecklingen för foyggande avflygfält, bergsbefäsbiingar, betonganfeggningar cxh projektering av dessa. Övergången tiU kapitalkostnader innebär attFörsvarsmakten har fått hyreskostnader för försvarsfestigheter. Ett särskUtdelindex för hyreskostnader bör konstmeras vilket emeUertid foehöver utredasnärmare. För /96 har ett för stetsförvaltningen genomsnittiigtindex för lokaler använts för prisomräkning av dessa hyreskostnader underans&get A 1. Regeringenlämnar förs&g tiU ett nytt system för foeställningsfoemyndiganden förmateriel och ans&gsfinansierade anfeggningar (avsnitt EV. 5). Behovet av foemyndiganderam för tidigare förrikscfegen redovisad materiel cxh ny materiel uppgår tiU högst 55 800 mUjonerkronor efter foudgeferet 1995/96. Jämte tidigare för redovisade materielofojekt ingår i Prop. 1994/95:100 foemyndiganderamen medel för följande större nya objekt BUaga5 -anskaffning avartiUerUokaUseringsradar () -serieförfoeredelser förpansarskott 95 -renovering av luftvämsrofoot 70 -anskaffiiing av systemmaterieltiU foegagnade stridsvagnar -mobnedel avseende JAS 39 -integration i fråga om vapenför flygplan JA 37 Regeringen kommer också att i särskUd ordning lämnaen redovisning av materielplaneringen inför försvarsutskottet. Behovet av foemyndiganderam för ansfegsfinansieradeanfeggningar uppgår tiU 265 mUjoner kronor efter /96. Medel har foeräknats för anskaffiiing av fol.a.fortsatt utiiyggnad av stridsledningscentralerna StriC och Bas 90-systemet. IenUghet med foeslut (prop. 1981/82:102, foU 2, foet. FöU 1981/82:18,rskr. 1981/82:374) om riktiinjer för utveckUng och anskafliung avsystemet JAS 39 , i fortsätttiingen kaUat Gripensystemet, skaU regeringenårUgen orientera riksc&gen om projektets fortskridande. redovisade tiU regeringen den 19 oktofoer 1993ProjektvärderingstiUfåUe 7 (PVT 7) av . redovisadesFörsvarsmaktens organisationsmyndighets planeringsmässiga, operativa ochtaktiska konfroU av . Etette var den siste projektvärderingenav denna typ enUgt kontraktet mellan och IndustrigmppenJAS. Fortsättningsvis kommer redovisning av tiU regeringen attske i form av årUg redovisning av Försvarsmakten med underlag från . Utöver denna skaU myndighetema, såsom tidigare, omgåendeaiimä& tiU regeringen om projektet inte utvecklas i enUghet med stetsmaktemasintentioner. Mot bakgmnd av haveriet med det förste levereradeGripen flygplanet tillkaUade chefen för i septemfoer 1993 en särskUd kommission för att granska Gripen- 67 I direktiven för kommissionens aifoete (dir.1993:109) angavs bl.a. att Prop. 1994/95:100 konunissionen, med stöd avregeringens bemyndigande, skuUe göra en Bilaga 5 bedömning av projektetsutveckling och därvid pröva humvicfe Gripen-programmet kan förväntas nå de målsom feststäUts av stetsmaktema inom den beslutade ekonomiska ramen. Kommissionen redovisade sitt uppdrag tiU regeringenden med betänkandet (SOU 1993:119) JAS 39 - engranskning av . Kommissionens sandade bedömning avGripen-programmet, mot foakgmnd av den granskiung av somkommissionen gjort, är att det i aUt väsentUgt kan förväntas nå de mål som&ststäUts av stetsmaktema. Kommissionen konsteterade dcxk bl.a. attregeringens redcjvisning av projektets tekniska utveckling mte varit helttiUfredsställande . Regeringen överlämnade enskrivelse (skr. 1993/94:179) tiU rUcsdagen rörande gmncfed påJAS-kommissionens arbete. har (foet. 1993/94:FöU10, rskr.1993/94:395) fömtsatt att regeringen återkommer tiU rikscfegen med enredovisning av hur den ekonomiska planeringsramen för avsesutvecklas samt lämnar förslag om hur priskompensationssystemet foör förändrasoch hur planeringssystemet foör anpassas för att harmoniera med sättet attfoudgetera. Försvarsmakten cxh lämnadetiU regeringen den 24 oktofoer 1994 den årUga redovisningen av Gripen-systemetför /94. Fortsättningsvis skaU motsvarande redcjvisning utgöraen foUaga tiU Försvarsmaktens årsredovisning. Etenna foUaga, som skaU redovisasåväl Gripen-ramen som den planerade fortsättningen, inlämnas senast tremånader efter avslutet foudgetår. Särskiljandeför redovisning jämfört med annan årsredovisning förFörsvarsmakten är att redovisningen, fömtom senaste verksamhetsår, ävenomfettar åren från projektstart samt åren tiU projektslut. SamtUga foelopp skaUvara reviderfoara. planeringsram definieras somprojektets hittiUsvarande utbetalningar, samt av regeringen beräknat framtic& planeringsutrymme, enUgt &ststäUd pris- och löneomräkning och planerad låneverksamhet. utgifter definieras som summan av projektets Prop. 1994/95:100 hittiUsvarande utbetalningar ilöpande priser cxh återsfeende beräknade BUaga 5 utbetalningar med hänsyntiU feststäUt materielinnehåU med avseende på ingångna och planerade avtal iaktueUt prisfege. Etenna foeräkning görs av myndighetema. Gmnden för värdering ärrikscfegsbeslutet (prop. 1982/83:119, foet. FöU 1982/83:9, rskr. 1982/83:271)om riktiuijer för firam tiU . I detta foeslut, 1982 årsförsvarsfoeslut, feststäUde rikscfegen planeringsram förfoudgetåren 1982/83-1999/00 tiU 25,7 mUjarder kronor i prisfeget feforuari1981. Etenna ram uppräknades årUgen med nettoprisindex, vUket under åren1982-85 medförde att en skillnad uppstod mellan den uppräknade planeringsramenoch de fektiska kontraktsvillkoren. kompletterades försvaretspriskompensationssystem så att det även tog hänsyn tUl valutafluktaiationer. Iförsvarsfoeslutet förenkfedes dette så att systemet särskUt tog hänsyn tiUUS doUar. Försvarets priskompensationssystem ändrades senast iförsvarsfoeslutet . Ändringen innefoär fol.a. en förenkfed korrektion förförändringar i dollarkursen. godkände (bet.1992/93:FöU9, rskr. 1992/93:333) regeringens försfeg att Gripen-projektetsplaneringsram skaU omdefinieras från 50,0 mUjarder kronor i prisfeget feforuari1992 tiU 60,2 mUjarder kronor i samma prisfege. Etetfe gjordes för att ramenskaU stämma med det omdefinierade materielinnehåUet enUgt försvarsfoesluten år1987 och 1992, samt kostnadsökningen för delserie 2, den tvåsitsiga 39B ochstödsystem som foeslutede . I den nya ramen utgick Tungt StyrtAtteckvapen (TSA) och spaningskapseln, vilken överfördes tiU projektetsplanerade fortsättning. Av den årUga redovisningen framgår attförfonikade medel från projektstarten tiU uppgår tiU 27,8mUjarder kronor i löpande priser, varav utgiftema /94 uppgår tiU 5,1mUjarder kronor. Myndighetema har räknat om utgifterom 60,2 mUjarder kronor tiU genomförandeprisfege 1994/95. Ete omräknadeutgiftema uppgår tiU 67,0 mUjarder kronor på grund av högre valutakurser.Återsfeende betalningar uppgår tiU 39,2 mUjarder kronor, varav 21,1 mUjarderkronor utgörs av foestäUd verksamhet. Av Gripen-systemets totafe återstående kostnaderhar den utfendska kosbiadsandelen ökat från tiU . Ökningen är föranledd av den svenska kronans depreciering i novemfoer 1992. Ete är direkt foeroende av utländsk valufe. Etenna del består tiU av US- dolfer, av brittiska pund, av tyska mark samt tiU av franska franc. fömtsatte angående (rskr.1993/94:395) att Prop. 1994/95:100 regeringen återkommer cxh lämnar försfegom hur priskompensations- BUaga 5 systemet bör förändras. En arbetsgmpp med representanter förFörsvarsdepartementet, , , . och har berettfrågoma om Gripen-ramens konstruktion cxh priskompensation för Gripenprojektet.Myndighetema har fltt yttra sig över artxtsgmppens rapport. Arbetsgmppen föreslog i sin rapport (1994-09-15dnr. Fo94/1843/MIL) följande: -Etenna del av ansfeget A 1.Försvarsmakten bör i pris-kompensationshänseende behandfes fristående frånövriga delen av ansfeget. -För importeradförsvarsmateriel foör mte 38 användas som index. I stäUet foörkonsumentprismdex för , , och multipUceratmed valutakursförändringar för respektive hnd användas. -Som foas för foeräkningama foörden fördelnmg av olika delfektorer utiiyttjas som planeras för det aktuelfeverksamhetsåret i stäUet för den fördelning som följer av utfeUet firån detföregående året. EventueUa differenser mellan planeringsvärden cxh &ktiskaut&U skaU korrigeras i efterhand. -Itelfaktom imp>orteradmateriel bör om&tte aU anskaffning där betalningsvillkoren regleras i avtalmed k&usuler i utländska uidex cxh valutor. AvseendeGripen-ramens utveckling föreslog arbetsgmppen: -Den enUgt riksdagsbeslutet(prop. 1992/93:100, bet. 1992/93:FöU9, rskr. 1992/93:333) omdefinieradeGripen-ramen om 60,2 mUjaider kr i prisfege febmari 1992 skaU varautgångspunkten för omräkning enligt ovansfeende försfeg. -Eten utixtalda delen av ramenskaU redovisas i löpande priser. Eten ännu ej utfoetalcfe delen av ramen skaUuttryckas i det aktueUa prisfeget omräknad med hänsyn tUl den planeradefördehiingen. Regeringen har för avsikt att som en del avförberedelsema kring ett försvarsfoeslut se över hefe priskompensationssystemet för Försvarsmakten. I avvaktan på en genereU översyn föreslår dcxk regeringen en tiUfaUig förändring av FPl för /96. Regeringen föreslår att den del av ansfeget Al. Försvarsmakten som utgör materielandel räknas upp med de index som 70 Etetfe beräkningssätt har beaktets vid Prop.1994/95:100 medelsberäkningen för ansfeget tiU Försvarsmakten. Eten av regeringen omräknade planeringsramen förGripen-projektet foUr 66,98 mUjarder kronor vid omräkning tiU aktueUt prisfegeenUgt försfeget. årUga revision foör framledesäven innefette en granskning av ram. Försvarsmaktenscxh samlade foedömning av ärfort&rande att de tekniska kraven på egenskaper och prestanda enUgtIndustrigmppen JAS:s åtegande i projektspecifikationen i aUt väsentUgt kommeratt kunna uppfyllas. Etet mcxlifieringsprogram som redan tidigare är inplaneratför delserie 1 (Dsl) konuner dcxk att foU något mer om&ttande. Gripens prestanda överstiger i flera vUctigaavseenden de specificerade, och flygplanet foedöms även föremcxlifierings-programmet ha acceptefo& prestanc& cxh fiinktioner förflertalet operativa uppdrag . En ny styrsystemedition har utveck&ts med visststöd av utländsk expertis. Styrsystemet foedöms kunna uppnå fiiUa operativaprestanda med denna mcxlifiering, som kommer att utvärderas av . Ete flygplan som inledningsvis levereras tiUFörsvarsmakten kommer därför att utmstas med en interimsedition avstyrsystemets mjukvara. Etenna innefoär att flygplanet inte ges fiilfeprestancfe, men medger att flygvapnets utiiUdmng inledningsvis kan påfoörjas ifoegränsad omfettning. Serieversionen av mjukvaran kommer att instaUeras isamtUga flygplan . Ljudnivån från hjälpkraftaggregatet (APU) ärstörande hög på klargöringsplatsen. Åtgärder kommer att vidtas för attförfoättra klargöringsmUjön. DärtiU har hjälpkraffaggregatet visat vissaforister i tiUförUtUghet. cxh Industrigmppen JAS undersökerlämpUga åtgärder. Typarfoetet för den tvåsitsiga Gripen, 39B, följeri stort tidsplanen. Sammanfoyggnad av det förste flygplanet pågår. Effektiviseringsprogranunen för produktionen inomindustrin bedöms påverka projektet på avsett sätt. Ändringsmängden är dcxk fort&rande hög, vilket orsakar stömingar i produktionen. Risken är nu uppenbar att modifieringar även kan påverka flygplan i delserie 2. Två flygplan som under /94 har levererats tiU Försvarsmakten har 71 utiiyttjas i markomskolningen av flygtekniker. SamtUga flygplan i Prop. 1994/95:100delserie 1 är under montering men försenade i förhållande tiU planema. Mot foakgmnd av att tidsreservema i stort sett ärförbrukade foedömer Försvarsmakten att risken är stor att Industrigmppen JASinte kommer att klara slutieveranstidpunkten för delserie I cxh således inteheUer håUa leveransplanen för delserie 2. konsteterar attförseningstrenden i projektet kvarstår. Etenna är delvis kopp&d tiUhaveriet, men även tiU förmågan hos Industrigmppen JAS att fiiUfölja&ststälfe planer. bedömning är att kapaciteten hosIndustrigmppen JAS inte harmonierar med påtegna uppgifter. Eten förste Gripendivisionen kan bU foegränsatoperativ tidigast . Ete sammanfegcfe konsekvensema av dessa förseningarutreds av Försvarsmakten, men de operativa konsekvensernafoedöms foU begränsade. Regeringen är bekymrad cxh oroad över attytterhgare förseningar i projektet inte kunnat hejdas. Utanför Industrigmppen JAS har övningsammunitiontiU automatkanonen bestäUts. Leveranser tiU Försvarsmakten beräknas ske underår 1995. Utvecklingav Gripens flygradio har foestäUts. Under /94 har arfoete foedrivits avFörsvarsmakten cxh för anpassning av Vaming cxh MotverkansSystem(VMS 39) tiU hotfoUd cxh ekonomiska fömtsättningar. YtterUgare arfoeteerfordras innan tillräckUga fömtsättnmgar för den fortsatte utvecklingen av VMS39 föreUgger. Regeringen beslutede att ett mindreantal av 120 (AMRAAM) skuUe anskaffas för att fecka deförste operativa divisionemas behov. Etetfe innefoär att rofooten folirfoegränsat operativ på Gripen , och fiiUt operativ . har tecknat avtal omleverans av två stycken FuU Mission Simufetors cxh två stycken Multi MissionTrainers för flygföramtfoUdning. Etessa kommer att levereras tiU denutfoUdnings-anläggning som är under uppförande vid fiygflottUjen i Sätenas. 1994/95:100 Styming och kontroll av BUaga 5 Regeringenhar i proposition 1981/82:102 om säkerhets- cxh försvarspoUtiken samttotalförsvarets fortsatte utveckling föresfegit riktlinjer för anskaffning avflygpfenssystem Gripen. Härvid har bl.a. fiamhåUits, att för attGripen-systemet skaU utveckfes enUgt de krav som överbefälhavaren har stäUt cxhinom de ekonomiska ramar som stetsmaktema feststäUer, måste projektet styrasnoga och konfroUeras fortlöpande. Rikscfegen har beslutet i enUghet medpropositionens försfeg befräffande stynung av projektet (foet. FöU 1981/82:18,rskr. 1981/82:374). Rikscfegen har också uttafet att regeringen med hjälp avmyndighetema genom en kraftfiiU styming av projektet skaU hålfe foåde kostnadercxh prestanda under effektiv konfroU. Regeringen utfärdade genom beslut den 8 juU 1982föreskrifter för myndighetema befräffande organisation, arbetsuppgifter ochrapportering i samfoand med . Dessa föreskrifter har, främst pågmnd av myndigheternas förändrade organisation cxh ansvar, foUvit maktueUa.Regeringens foeslut av den 8 juU 1982 har upphävts den 17 novemfoer 1994 cxhersatts av handlingsregler i regleringsforevet. Regeringens avsikt är att ävenfortsättningsvis skaU styras inom en projektorganisation med projektansvar ochkontroUeras inom respektive myndighet. har i den årUgaredovisningen anmält att det nya stödsystem som driftsätts, i nufeget ej kannyttjas för uppföljning, redovisning och styming av , vUketleder till att uppföljningen är mycket resurskrävande. Regeringen avser attnoggrannt granska uppföljning av projektet. Gripen ingår i program 10 39-förfoand ochredovisas enUgt gängse mtiner för programredovisning. Regeringen konuner, som hittiUs, årUgen attinformera om utvecklingen av Gripen-systemet i anslubung tiUbudgetpropositionen. Dämtöver genomförs särskUda redovisningar för rikscfegensförsvarsutskott. 1994/95:100 IV. 2 Personal Bilaga 5 1992års försvarsfoeslut har innefourit en anpassning av antalet anstäUcfe tiU enstarkt reducerad organisation i fred och krig. I samfoand medpersonalminskningen har amfoitionen varit att höja de anstäUdas kompetens. Under foudgetåren 1992/93 och 1993/94 haröverenskommelse träffats med ca 1 600 yrkesofficerare, anstäUda med fiillmakt,om att de skaU lämna sina anställningar. Dämtöver har ca 600 yngreyrkesofficerare lämnat sina anställningar, ofte i samband medförbandsnedfeggningar. Etessa reduceringar i kombination med foegränsad rekryteringhar resulterat i en nettominskning om ca 1 200 yrkesofficerare. Därmed råderdet enUgt Försvarsmaktens foedömning antalsmässig balans meUan tiUgången påyrkesofficerare i gmndorganisationen cxh foehovet i krigsorganisationen. De ekonomiska åtegandena tiU följd av nu foeslutedavveckling av yrkesofficerare löper t.o.m. och uppgårsammanfegt tiU ca 1 000 mUjoner kronor. När det gäUer åldersfördehiingen foiandyrkesofficerama föreUgger det enUgt Försvarsmakten fortfarande obalans i förhållandetiU vad som eftersträvas i krigsorganisationen. Såluncfe uppvisar det aktuelfefeget ett stort överskott på yrkesofficerare i åldem mellan 45 cxh cxhett motsvarande underskott i yngre åldersfegen. Obalansen är störstfoeträffande officerare ur armén cxh marinen medan flygvapen-officerarnainnehar foefettningar vilka Försvarsmakten anser kan foemannas med officerare iett högre åldersfege. Under de nännaste fem åren kommerpensionsavgångarna att vara mycket foegränsade (ca 100 ) tiU följd avrecfen genomförd personafevveckUng. En rekrytering och nyanställning sommotsvarar detfe foegränsade antal skuUe, enUgt Försvarsmakten, på kort tidförvärra den åldersmässiga ofoafens som redan råder. En rekrytering somavsevärt överstiger det antal som pensioneras innefoär å andra sidan behov avavveckling av äldre yrkesofficerare. Om&ttningen av den årUga avvecklingensammanhänger med det långsiktiga kvaUtetsmålet och tiden för att nå målet. Även med en viss minskning av rekryteringen äravvecklingen av äldre yrkesofficerare kostsam, då de ofta är anstäUda med fiiUmakt. Försvarsmakten bedömer kostnadema under de nännaste fem åren tiU 74 ca150 mUjoner kronor . Som ett led i utformningen av den mer långsUctigapersonal- Prop. 1994/95:100 försörjningen har en särskUd arbetsgmpp inomFörsvarsdepartementet BUaga 5 (Arbetsgmpp personalstmktur yrkesofficer, ) studerat personal-foehovet inom Försvarsmakten och hur det foörtiUgodoses. Studien har främst behandfet frågor rörande yrkesofficerama cxh hargmncfets på Försvarsmaktens uppfettning om det totafe foehovet avyrkesofficerare cxh fördelnmgen mellan yrkes- cxh reservofficerare i krigsorganisationen.Försvarsmaktens krav på lämpUg ålderssammansättiiing har även vägts in. Sbidien visar att det även i en situation med enåldersmässigt välbalanserad yrkesofficerskader krävs åtgärder för enfortlöpande avveckling så att en lämpUg åldersbalans kan foifoehåUas. Arfoetsgmppen föreslog följande åtgärder för attkomma tUl rätta med profolemen i åldersstrukturen: -tidsfoegränsad försteanställning om , -fortlöpande avveckUng firämstgenom karriärväxling från ca , -möjUghet tiU selektivavveckling av yrkesofficerare med pensionsUknande förmåner. Arfoetsgmppens slutsatser cxh förslag rörandeanställnings-förhåUanden cxh metcxler för avveckling har remitterats tUlberörda myndigheter och organisationer. Remissvaren har i huvudsak varitpositiva, men starkt negativa synpunkter har framförts beträffande förs&getom tidsbegränsad anställning beroende främst på risken för försämradrekryteringskraft. Försvarsmakten anser även att ett system med tidsbegränsadanställning kan foU kostsamt. Försvarsmakten har därför reviderat synen pååldersstrukturen så att behovet av yngre yrkesofficerare minskat något.Härigenom bedömer Försvarsmakten att avvecklingen kan ske fortiöpande ochfrivUUgt firån ca utan att tidsfoegränsad anställning foehövertiUgripas. Regelsystemet på personalområdet har setts över inomregeringskansUet. Översynen har lett tiU att regleringen på området förtssamman i en officersförordnuig (SFS 1994:882). Förordningen, som trädde i kraftden 1 juU 1994, behandlar den obUgatoriska uti)Udningen för yrkes- ochreservofficerare, tUltiädeskraven för de olika utbUdningsstegen samtfömtsättningama för befordran. Rikscfegens beslut om en befalsoidning (prop.1977/78:24, foet. 1977/78:FÖU10, rskr. 1977/78:179) Ugger i aUt väsentUgt tiUgmnd för de nya foestänunelsema. Ete nya reglema ger foättiie fömtsätbungar atthöja kvaUteten i utbUdningen och dänned förfoättra yrkesofficeramas kompetens. Blandden civUa personalen har antalet anstäUda under de senaste två 75 åren minskat med ca 3 000. förbandsnedfeggningar,införande av värnpliktiga i mofoiUserings - och Prop. 1994/95:100förpfegnadstjänst och med rationaUseringsverksamhet av normal BUaga 5 karaktär. Av Försvarsmaktens redovisning fiamgår att den anstäUcfecivife personal som utbUdar cxh leder vämpUktiga i mofoiUserings- cxhförpfegnadstjänst kommer att ges fortsatt ledarskapsutbUdning. kommer enUgt Försvarsmaktenantalet civilanstäUda att minska med ytterUgare ca 1 000. Minskningen foeror påavveckUng av redan uppsagda och pä reduceringar tiU följd av ytterUgarerationaUseringar. Kosbiadema för avveckling av den civilanstäUcfe personalen ärför Försvarsmakten betydUgt fegre än motsvarande kosbiader för yrkesofficerareanstäUcfe med fiillmakt på gmnd av den anställningsformens iimefoörd. Regeringen viU foetona yrkesofficeramas foetydelsefiiUa roU för mihtära försvaret med hänsyn tiU foehovet av individueU kompetensoch skickUghet för uppgiftema i såväl krigs- som gmndorganisationen. Regeringen har i huvudsak samma upp&ttning somFörsvarsmakten då det gäUer åldersstrukturen bebäffande yrkesofficerare ochanser det vUctigt att fortsatte ansträngningama att söka komma tiU rätte medden åldersmässiga obalansen. Rekryteringen måste ha en sådan om&tbiing atten långsiktig förbättring av åldersbalansen sker.