prop · GH03151 · 1994-01-01 00:00:00 — 3. mål om omhänder- tagande enligt 6 lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, mål om tillfälligt flyttningsförbud enligt 27 samma lag, mål om omhänder- tagande enligt 13 lagen (1988: 870) om vård av missbrukare i vissa fall, mål om tillfälligt omhän- dertagande enligt 37 smittskydds- lagen (1988:1472), mål enligt 33 lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård samt mål enligt 18 första stycket 2-4 såvitt avser de fall då vården inte har förenats med särskild utskrivningsprövning eller 5 lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, 4. mål om anstånd med att betala skatt eller socialavgifter enligt uppbörds eller skatte- författningarna och annat mål enligt uppbörds- och folkbokförings- sförfattningarna med undantag av mål om arbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skatt och mål enligt lagen (1984:668) om upp- pbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 5. mål om uppdelning av taxeringsvärde enligt 20 kap. 15 fastighetstaxeringslagen (1979: 1152), 6. mål som avser ändring av taxerad inkomst med högst , 7. mål enligt skatte- och taxer- ingsförfattningarna i vilket beslutet överensstämmer med parternas samstämmiga mening, 8. mål om rättshjälp genom offentligt biträde i ett ärende hos en annan myndighet, 9. mål enligt körkortslagen (1977:477) om beslutet innebär att något körkortsingripande inte skall ske eller att varning meddelas eller om det är uppenbart att ett körkort, körkortstillstånd eller traktorkort skall återkallas eller att ett utländskt körkort inte skall godkännas, 10. mål enligt luftfartslagen, om Vad som sägs i 10. mål enligt andra stycket gällerluftfartslagen, om även vid avgörande avbeslutet innebär att 1. mål om utdömandevarning meddelas av vite, eller om det är 2. mål enligt uppenbart att ett lagen (1994:000) om certifikat, särskilda elevtillstånd eller tvångsåtgärder i behörighets bevis beskatt- skall återkallas, ningsförfarandet, 11. mål i vilket enligt lagen (19- saken är uppenbar. 78:880) om betaln- ingssäkring för skatter, tullar och avgifter, om besiktning enligt fastighets- taxeringslagen (1979:1152), om handlings undantagande från taxeringsrevision, skatterevision, eller annan granskning och om befrielse från skyldighet att lämna upplysningar eller visa upp handling enligt taxeringslagen (1990: 324), mervärdesskattelagen (1994: 000), lagen (1958:295) om sjö- mansskatt, tullagen (1987:1065), uppbördslagen (1953:272), lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller lagen (1984:151) om punktskatter och pris- regleringsavgifter samt om befrielse från skyldighet att lämna kontrolluppgift enligt lagen (1990: 325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, 3. mål om omhänder- tagande enligt 6 lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, mål om tillfälligt flyttningsförbud enligt 27 samma lag, mål om omhänder- tagande enligt 13 lagen (1988: 870) om vård av missbrukare i vissa fall, mål om tillfälligt omhän- dertagande enligt 37 smittskydds- lagen (1988:1472), mål enligt 33 lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård samt mål enligt 18 första stycket 2-4 såvitt avser de fall då vården inte har förenats med särskild utskrivningsprövning eller 5 lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, 4. mål om anstånd med att betala skatt eller socialavgifter enligt uppbörds- eller skatte- författningarna och annat mål enligt uppbörds- och folkbokföring- sförfattningarna med undantag av mål om arbetsgivares ansvarighet för ar- betstagares skatt och mål enligt lagen (1984:668) om up- pbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 5. mål om uppdelning av taxeringsvärde enligt 20 kap. 15 fastighetstaxeringslagen (1979: 1152), 6. mål som avser ändring av taxerad inkomst med högst , 7. mål enligt skatte- och taxer- ingsförfattningarna i vilket beslutet överensstämmer med parternas samstämmiga mening, 8. mål om rättshjälp genom offentligt biträde i ett ärende hos en annan myndighet, 9. mål enligt körkortslagen (1977:477) om beslutet innebär att något körk- ortsingripande inte skall ske eller att varning meddelas eller om det är uppenbart att ett körkort, körkortstillstånd eller traktorkort skall återkallas eller att ett utländskt körkort inte skall godkännas, Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1981:1323. 2 Lydelse enligt prop. 1993/94:99. 2.15 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 2 sekretesslagen1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 2 Sekretess gäller i Sekretess gäller i 1. särskilt ärende 1. särskilt ärende om kontroll om revision eller beträffande skatt annan kontroll i eller om säkrings- fråga om skatt, tull åtgärd i samband medeller avgift samt sådan kontroll samt annan verksamhet annan verksamhet som avser som avser tullkontroll och tullkontroll och som inte faller som inte faller under 1 , under 1 , 2. ärende om 2. ärende om kompensation för kompensation för eller återbetalning eller återbetalning av skatt, av skatt, 3. ärende om 3. ärende om anstånd med erläg- anstånd med erläg- gande av skatt gande av skatt för uppgift om för uppgift om enskilds personliga enskilds personliga eller ekonomiska eller ekonomiska förhållanden. I fråga om sekretess enligt denna paragraf tillämpas 1 första stycket tredje-sjätte meningarna. Sekretessen gäller inte beslut i ärende som avses i första stycket 2 och 3. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 1992:1474. 2.16 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsbalken dels att 8 kap. 14 skall upphöra att gälla, dels att 10 kap. 7 och 10 , 12 kap. 25 , 13 kap. 7 och 16 kap. 15 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Förslagen lydelse 10 kap. 7 Minst trettio Minst före auktionendagar före auktionen skall underrättelserskall underrättelser om försäljningen om försäljningen sändas till sökandensändas till sökanden och ägaren samt tilloch ägaren samt till kända borgenärer somkända borgenärer som har sjöpanträtt, har sjöpanträtt, panträtt på grund avpanträtt på grund av inteckning, reten- inteckning eller tionsrätt eller retentionsrätt. Blir förmånsrätt på grund avsådan borgenär känd betalningssäkring. senare, skall Blir sådan borgenär underrättelse genast känd senare, skall sändas till honom. underrättelse genastHar sändas till honom. registermyndigheten registermyn- uppgift om adress, digheten uppgift om skall den användas. adress, skall den Underrättelse till användas. Under- utrikes ort skall rättelse till om möjligt sändas med utrikes ort skall flygpost. om möjligt sändas med flygpost. 10 I I sakägarförteckningensakägarförteckningen upptas, förutom upptas, förutom exekutionsfordringen,exekutionsfordringen, fordran som är fordran som är förenad med sjö- förenad med sjö- panträtt, panträtt påpanträtt, panträtt på grund av in- grund av inteckning teckning, reten- eller retentionsrätt tionsrätt eller för-samt förrättnings- månsrätt på grund avkostnaderna. betalningssäkring samt förrätt- ningskostnaderna. Om skeppet hör till Om skeppet hör tillkonkursbo, upptas konkursbo, upptas även arvode och även arvode och annan kostnad för annan kostnad för skeppets förvaltning skeppets förvaltningunder konkursen. Är under konkursen. Är skeppet därjämte skeppet därjämte utmätt, upptas utmätt eller taget ifordran som skall anspråk genom utgå med förmånsrätt betalningssäkring, enligt 10 upptas fordran som förmånsrättslagen skall utgå med för- (1970:979). månsrätt enligt 10 förmånsrättslagen (1970:979). Med fordran som är förenad med panträtt på grund av inteckning avses även fordran för vilken skepp har tagits i anspråk enligt 9 kap. 14 samt rätt till betalning på grund av ägarhypotek. 12 kap. 25 1 I sakägarförteckningen upptas förutom exekutionsfordringen 1. fordran som skall utgå med förmånsrätt enligt 6 1 eller 7 1 eller 2 förmånsrättslagen (1970:979) och som förfaller till betalning senast den tillträdesdag som anges i 36 , 2. fordran som är förenad med panträtt i fastigheten, 3. fordran som är förenad med förmånsrätt i fastigheten på grund av betal- 3. nyttjanderätt, ningssäkring, servitut eller rätt 4. nyttjanderätt, till elektrisk servitut eller rätt kraft som besvärar till elektrisk fastigheten, om kraft som besvärar rättigheten är in- fastigheten, om skriven eller rättigheten är in- grundar sig på skriven eller skriftlig handling grundar sig på som är tillgänglig skriftlig handling eller avser hyra av som är tillgänglig en bostadslägenhet i eller avser hyra av en fastighet, som är en bostadslägenhet itaxerad som hyres- en fastighet, som ärhusenhet, om hyres- taxerad som hyres- gästen har tillträtt husenhet, om hyres- lägenheten, dock ej gästen har tillträttsådan rättighet som lägenheten, dock ej skall bestå oavsett sådan rättighet som fastighetens försälj- skall bestå oavsett ning, fastighetens försälj- ning, 4. förrättningskostnaderna. 5. förrättningskostnaderna. Om fastigheten hör till konkursbo, upptas även arvode och annan kostnad för fastighetens förvaltning under konkursen. 13 kap. 7 Är fordran eller därmed förenad förmånsrätt beroende av villkor eller tvistig eller är förmånsrätt beroende av att sökt inteckning beviljas, skall kronofogdemyndigheten avsätta vad som belöper på fordringen i avvaktan på att villkoret uppfylls eller förfaller eller att tvisten eller frågan om inteckning blir slutligt avgjord. Avsättning skall dock ej ske i fall då tvist skall prövas enligt tredje stycket. Borgenär vars fordran eller förmånsrätt är tvistig skall, om det ej av särskilda skäl är obehövligt, föreläggas att inom en månad från det att föreläggandet delgavs honom väcka talan om rätten till medlen mot sakägare som medlen skall tillkomma om borgenärens anspråk faller bort. Efterkommer borgenären ej föreläggandet, har han förlorat sin rätt till medlen, om ej motparten inom den angivna tiden har väckt talan mot borgenären. Kan fördelningen ej utan betydande olägenhet för parterna avslutas utan att tvisten har blivit avgjord, skall kronofogdemyndigheten själv pröva tvisten, om det är ändamålsenligt. Därvid gäller vad som sägs i 2 kap. 22 och 23 . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vad som belöper på fordran som är förenad med förmånsrätt på grund av betal- ningssäkring skall avsättas i avvaktan på att fordringen fastställs och förutsättningar för indrivning inträder eller att beslutet om betalningssäkring hävs. 16 kap. 15 Kvarstad för fordran hindrar ej att egendomen utmäts eller beläggs med kvarstad för annan fordran. Finns annan egendom att tillgå, skall dock denna tagas i anspråk i första hand, om ej den fordran för vilken utmätning eller kvarstad söks är förenad med särskild förmånsrätt i den kvarstadsbelagda egendomen. Om egendom som har Om egendom som har belagts med belagts med kvarstad för fordrankvarstad för fordran utmäts för annan utmäts för annan fordran vilken ej ärfordran vilken ej är förenad med särskildförenad med särskild förmånsrätt i egen- förmånsrätt i egen- domen eller tas i domen, skall anspråk genom egendomen anses betalningssäkring församtidigt utmätt för sådan fordran, skallkvarstadsborgenärens egendomen anses fordran. Sådan utmät- utmätt förningsverkan för- kvarstadsborgenärensfaller, om den sökta fordran. Sådan utmät-utmätningen hävs. ningsverkan förfaller, om den sökta utmätningen eller betalnings- säkringen hävs. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter tillämpas fortfarande i fråga om betalningssäkring som verkställts före ikraftträdandet. 1Senaste lydelse 1990:1388. 2.17 Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 samt 4 kap. 13 och 19 konkurslagen (1987:672) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Förslagen lydelse 1 kap. 5 Med panträtt i fast Med panträtt i fast egendom jämställs videgendom jämställs vid tillämpningen av tillämpningen av denna lag annan denna lag annan särskild förmånsrättsärskild förmånsrätt som gäller i som gäller i egendomen och inte egendomen och inte grundas på utmätninggrundas på utmätning. eller betal- ningssäkring. Vad som sägs om borgenär med handpanträtt i lös egendom tillämpas också i fråga om borgenär med rätt att hålla kvar lös egendom till säkerhet för fordran (retentionsrätt). 4 kap. 13 1 Förmånsrätt eller betalning som en borgenär har vunnit genom utmätning går åter, om förmånsrätten har inträtt senare än före fristdagen. Har utmätningen skett till förmån för någon som är närstående till gäldenären, går förmånsrätten eller betalningen också åter om förmånsrätten har inträtt men senare än före fristdagen och det inte visas att gäldenären varken var eller genom åtgärden blev insolvent. Förmånsrätt på grund av betalningssäkring går åter, om förmåns- rätten har inträtt senare än tre månaderVad som sägs i före fristdagen. första stycket Vad som sägs i gäller inte om första och andra förmånsrätten har styckena gäller inteinträtt vid utbyte om förmånsrätten harmot egendom som har inträtt vid utbyte utmätts tidigare än mot egendom som har före utmätts eller fristdagen eller, i betalningssäkrats fall som avses i tidigare än tre första stycket andra månader före meningen, före fristdagen eller, i fristdagen. fall som avses i första stycket andra meningen, före fristdagen. 19 Förvaltaren får påkalla återvinning 1. genom att väcka talan vid allmän domstol, 2. genom att göra anmärkning mot bevakning eller i samband med utdelningsförfarandet bestrida yrkande i annan ordning om betalnings- eller förmånsrätt i konkursen eller 3. genom att göra invändning mot annat yrkande som i rättegång framställs mot konkursboet. Om förvaltaren inte vill påkalla återvinning och inte heller ingår förlikning i saken, får en borgenär påkalla återvinning genom att väcka talan vid allmän domstol. För återgång av För återgång av förmånsrätt som har förmånsrätt som har vunnits genom vunnits genom utmätning eller utmätning behövs inte genom någon särskild åtgärd. betalningssäkring behövs inte någon särskild åtgärd. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter tillämpas i fråga om betalningssäkring som verkställts före ikraftträdandet. 1Senaste lydelse 1989:1002. 2.18 Förslag till lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs att 8 rättshjälpslagen (1972:429)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Förslagen lydelse 8 2 Allmän rättshjälp får ej beviljas 1. i angelägenhet som skall prövas eller på annat sätt behandlas utom riket; rättshjälp får dock beviljas en rättssökande som är bosatt här, om saken gäller ett brott mot honom eller henne som motsvarar brott enligt 6 kap. eller om det finns särskilda skäl för rättshjälp, 2. utlänningar som varken är eller tidigare varit bosatta här, om det inte finns särskilda skäl för rättshjälp, 3. den som är eller har varit näringsidkare i angelägenhet som har uppkommit i hans näringsverksamhet, om det inte finns skäl för rättshjälp med hänsyn till verksamhetens art och begränsade omfattning, hans ekonomiska och personliga förhållanden och omständigheterna i övrigt, 4. i fråga om anspråk som överlåtits till den rättssökande, om överlåtelsen kan antagas ha ägt rum i syfte att åstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp, 5. för upprättande av självdeklaration, 6. för upprättande av äktenskapsförord, testamente eller gåvohandling, 7. i angelägenhet rörande bodelning, om det inte med hänsyn till boets beskaffenhet och makarnas eller sambornas personliga förhållanden finns särskilda skäl för rättshjälp, 8. om frågan om rättshjälp kan anstå till dess en annan rättslig angelägenhet, vari anspråket stöder sig på väsentligen likartad grund, har avgjorts slutligt, 9. ägaren eller tidigare ägare av en fastighet eller en byggnad i angelägenhet som avser fastigheten eller byggnaden, om han har eller borde ha haft rättsskyddsförsäkring eller något annat liknande rättsskydd som omfattar angelägenheten och något annat inte följer av andra stycket, 10. i angelägenhet rörande trafikskadeersättning enligt trafikskadelagen (1975:1410) eller rörande skadestånd som kan betalas från en föreliggande ansvarsförsäkring; dock får rättshjälp beviljas den skadelidande om angelägenheten är anhängig vid domstol eller rör enbart annan skada än personskada, 11. i angelägenhet rörande skuldsanering enligt skuldsaneringslagen (1994:000), 12. i angelägenhet rörande skatter, tullar, avgifter eller betal- ningssäkring för skatter, tullar och avgifter, om det inte finns särskilda skäl för rättshjälp. 12. den som inte 13. den som inte har befogat in- har befogat in- tresse av att få sintresse av att få sin sak behandlad. I fall som avses i första stycket 9 får rättshjälp beviljas när den rättssökandes egna kostnader i angelägenheten har uppgått till minst det basbelopp som anges i 6 första stycket. Därvid beaktas endast kostnader av sådant slag som kan antas komma att betalas från den rättssökandes rättsskydd eller, om något sådant inte finns, kostnader som avses i 9 andra stycket. I fråga om visst slag av ärenden som är talrikt förekommande och normalt av enkel beskaffenhet kan regeringen förordna att allmän rättshjälp ej skall beviljas. Under förutsättning av ömsesidighet kan regeringen förordna att medborgare i en viss främmande stat och den som, utan att vara medborgare i den staten, är bosatt där skall vara likställd med svensk medborgare i fråga om allmän rättshjälp. Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 1993:9. 2Lydelse enligt prop. 1993/94:123. 3 Ärendet och dess beredning 3.1 Översynen av rättssäkerheten vid beskattningen Genom beslut bemyndigade regeringen det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om skatter att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utreda frågor rörande rättssäkerheten vid beskattningen. Kommittén antog namnet och avlämnade betänkandet Rättssäkerheten vid beskattningen (SOU 1993:62) . Kommitténs sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över de remissinstanser som yttrat sig finns i bilaga 2. En sammanställning över remissyttrandena har upprättats och finns tillgänglig i (dnr 3147/93). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har i propositionens lagförslag följt Lagrådets förslag utom i ett avseende (se avsnitt 5.3.3). Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.3.3, 5.3.4, 5.5 och 5.6.1 samt i författningskommentarerna till de lagrum som Lagrådet lämnat synpunkter på. Lagrådets granskning har också lett till vissa redaktionella ändringar i lagtexten. 4 Allmänna synpunkter på rättssäkerhet vid beskattningen Rättssäkerhet är ett ständigt omdiskuterat och aktuellt tema inte minst inom beskattningen. Begreppet rättssäkerhet har inte någon klar och entydig innebörd och har därför inte heller kunnat ges någon allmänt accepterad definition. Starkt bidragande orsaker till detta är att rättssäkerhetsbegreppet inte är statiskt och att det rymmer många skilda aspekter. Rättssäkerheten började att diskuteras i samband med framväxten av rättsstatsbegreppet . En rättsstat kännetecknas av att staten och statsorganen är skyldiga att följa den gällande rättens regler och att garantier finns mot missbruk av statsmakten. Utgångspunkten för rättssäkerhetsbegreppet är just att skydda den enskilde mot oberättigade anspråk och krav från den offentliga maktens sida. Det är också denna utgångspunkt som motiverat de omfattande och i vissa fall genomgripande förändringar som föreslås i propositionen. En av de grundläggande aspekterna av rättssäkerheten brukar sägas vara att de enskilda skall kunna förutse de rättsliga följderna av sitt handlande och att lika fall därför skall bedömas på lika sätt. En annan är att legalitetsprincipen skall iakttas, vilket bl.a. innebär att det allmännas handlande skall regleras med stöd av klar och tydlig lag. Sedvanerättsligt anses också behovs- och proportionalitetsprinciperna gälla vid all myndighetsutövning. Dessa innebär att åtgärder som vidtas skall stå i rimlig proportion till vad som står att vinna med dem. En annan viktig rättssäkerhetsfråga är den enskildes rätt till domstolsprövning av tvångsåtgärder. Liksom de enskilda har ett berättigat krav på att kunna förutse skattekonsekvenserna av sitt handlande har de också intresse av att skatten fördelas dem emellan på det sätt som lagstiftningen avser. För att detta skall ske måste skattemyndigheten kunna kontrollera efterlevnaden av skattereglerna och det är här besvärliga gränsdragningar måste göras mellan kontrollintresset, som även ytterst kan sägas motiveras av en likabehand- lingsprincip, och intresset att skydda den enskildes personliga integritet. Det är därför viktigt att kontrollintresset vägs mot skyddet för den personliga integriteten och att det blir en rimlig balans mellan det allmännas och den enskildes intressen. Några generella regler för hur denna intresseavvägning skall göras går inte att ställa upp utan en närmare analys är nödvändig för varje enskild fråga. Under det senaste årtiondet har såväl de materiella reglerna som förfarandereglerna på skatteområdet varit föremål för ständig omvandling där framför allt skattereformen har inneburit genomgripande förändringar av de materiella reglerna. Även taxeringsreformen har medfört omfattande förändringar med bl.a. en ny skatteorganisation och ett nytt förfarande gemensamt för bl.a. inkomst- och mervärdesskatt. Därigenom har bättre förutsättningar för en rättvis och likformig beskattning skapats. Vissa av de regelförändringar som beslutats innebär en rimligare balans mellan det allmännas och den enskildes intressen. Exempelvis antogs en ny grund för eftergift av sanktionsavgifter av . Vidare infördes som en generell förutsättning för eftertaxering att beslutet inte framstår som uppenbart oskäligt. Ändringarna möjliggör en flexiblare bedömning i dessa ärenden. Reglerna om F-skattebevis, som gällt , ökar förutsebarheten för den enskilde. Den som betalar ut ersättning för arbete kan på ett enkelt sätt få veta om han skall göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter eller inte. Även om en förbättrad rättssäkerhet följer av detta har den snabba utvecklingen på skatteområdet skett utan att något samlat grepp tagits om de frågor som rör de enskildas rättssäkerhet. Rättssäkerheten vid beskattningen har kritiserats i ett antal riksdagsmotioner där man efterlyst ett starkare skydd för den enskildes integritet och rättsliga ställning. Framför allt har den numera upphävda lagen (1980:865) mot skatteflykt, men även bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- och avgiftsprocessen och lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, varit föremål för kritik. Kritik i olika avseenden har framförts även mot bl.a. reglerna om skatterevision, ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, anstånd med betalning av skatt och skattekontrollen i fråga om ersättning till meddelare. Kritiken föranledde att tillsattes för att se över de nu nämnda frågorna och lämna förslag till förbättringar av rättssäkerheten. De förslag lämnat i sitt betänkande Rättssäkerheten vid beskattningen (SOU 1993:62) skall behandlas i det följande. Innan vi övergår till förslagen vill vi emellertid nämna att regeringen genom tilläggsdirektiv gett i uppdrag att se över vissa ytterligare frågor med anknytning till rättssäkerheten vid beskattningen (Dir. 1993:112). Tilläggsdirektiven rör bl.a. prejudikatbildningen på skatteområdet, möjligheterna till förhandsbesked och tidsfrister för eftertaxering. Utredningsarbetet skall vara avslutat före utgången av . Bestämmelserna om förfarandet vid beskattningen är spridda på flera olika författningar. Vad gäller inkomst- och förmögenhetsbeskattningen finns de centrala bestämmelserna i taxeringslagen (1990:324), TL, som innehåller bestämmelser om förfarandet vid såväl skattemyndighet som domstol. Taxeringslagen innehåller dock enbart bestämmelser om förfarandet vid fastställelse av underlaget för att ta ut skatt.