prop · GI0335 · 1994-12-31 00:00:00 — De reviderade bestemmelsemabör leda till ett minskat utrymme för godtyckliga antidumpningsåtgärder och enförbättrad användardisciplin. Sammanteget bör avtelet innebära minskade riskerför svensk industti att uteättes för antidumpningsåtgärder. En antidumpningsmll är enextramll som får tes ut när ett importiand, efter vederbörlig undersökning, harfastetellt att en imponerad vara är dumpad och därför orsakar skada påimportiandete inhemska industti. Med dumpning avses det förhållandet att prisetpå varan är lägre vid export än på det exporterande landets hemmamarknad.Antidumpningsavtelet lägger fast den närmare tillämpningen av artikel VI iGATT. Avtelet är en utbyggnad av den s.k. antidumpningskoden ochreglerar i detelj under vilka förateättoingar antidumpningsåtgärder får vidtes. förministermötet i del var frågan om antidumpning inte bland deprioriterade förhandlingsfrågoma. Efterhand ökade inttesset, men det dröjdeända innan förhandlingar kom igång på allvar. Förhandlingamakom att präglas av stora moteättningar mellan å ena sidan och EG, vilkamoteatte sig striktere regler och å andra sidan övriga länder som förespråkadedette. Trote mycket intensiva diskussioner och två kompromissförslag underhösten 1990 kunde man inte enas om ett gemensamt förhandlingsunderlag.Ytterligare tre försök gjordes inför ministermötet i sammaår men uten framgång. Förhandlingarna återapptogs därefter under hösten 1991med en ny ordförande som i sin mr gjorde ett flertal fraktlösa försök att medlamellan de olika intressena. Samtliga uticast förkastedes och det siste enbarten månad innan förhandlingama skulle vara slutförda . Den 20december sainma år presenterades ett förslag av dåvarandegeneraldirektör som kom att utgöra underlaget för det slutiiga avtelet.Inför slutförhandlingama i framlade ett stort anteländringsförslag, men fick enbart gehör för ett begränsat antel av dessa i denslutliga avtelstexten. Anledningen till de sterkamoteättningaraa i förhandlingaraa kan spåras i en ökad användnmg avantidumpningsinsomentel av i förste hand , , och under90-telet. Kritiken från drabbade länder har smndtels varit mycket hård och användarländema har anklagateför att införa åtgärder med protektionistiska förtecken. ÄvenSverige har vid ett flertol tillfällen drabbate av åtgärder, främst i och iförste hand avseende stelprodukter. drev, tillsammans med övriganordiska ländema, mot den bakgranden en konsekvent linje att braket avantidumpningsvapnet måste stevjas. ISverige utför , efter beslut av regeringen, undersökningar ompåstedd dumpning enligt förordningen (1985:738) om dumpnings- ochsubventionsundersökningar. Efter slutförd uttedning överlämnar kollegiet sinasluteateer och förslag till åtgärder till regeringen. Om förateättningarförelegat har regeringen därefter meddelat föreskrifter om antidumpnings- ochutjämningsmllar enligt lagen (1987:1069) om mllfrihet m.m. Det bör framhållasatt har sådana föreskrifter endast meddelate vid ett par enstekatillfällen. Ävenom det nya antidumpningsavtelet till stora delar bygger på innebär det ändringar av de fleste centrala bestemmelser. Vad gällerberäkning av dumpningsmarginalema har gjorte ett antel deteljeradeförtydliganden vars samlade innebörd är att dumpningsmarginalema bör bli lägrei framtida undersökningar Dock har vissa av användarländeraas ibland tveksammametoder blivit explicit godkända genom avtelet. Förändringarna avseendeskaderekvisiten är betydligt färre, men det kan nämnas att sammanslagning avundersökte länders importendelar vid skadeanalysen nu blir tillåten. kanfå till följd att tröskeln för att bevisa skada sänks för ett enskilt land.Däremot har kraven för att inleda en undersökning höjte och en undersökningmåste avslutes om det visar sig atl omfattningen av den dumpadeimportvolymen eller dumpningsmarginalens storlek understiger en vissminiminivå. Reglema för hur en undersökning skall genomföras och för hurbevismaterial skall behandlas och värderas har skärpte. Den kanske viktigasteförändringen är att en antidumpningsmll inte får vara i kraft . Dock kan åtgärden förlängas om det kan påvisas att ett borttegande avantidumpningsmllen skulle innebära att skadevållande dumpning återappster Ennyhet är att länder som har antidumpningslagstiftning i kraft måste ge berördaparter möjlighet att överklaga antidumpningsbeslut. Vad gäller tvistiösningkommer WTO:s generella regler härom att vara tillämpliga, dock med en vissinskränkning gällande en panels rättighet att deteljgranska ett nationelltbeslute överensstemmelse med avtelet. Då tillhör den ländergrapp som främst drabbate av antidumpningsåtgärder ochinte själv aktivt utnyttjat antidumpningsvapnet, var förhandlingsmålet att ökaanvändardisciplinen genom ett stramare regelverk. Denna målsättning är i vissutettäckning uppfylld, om än inte milt ut. Det finns anledning att tro att denya regleraa leder till färre antidumpningsfell. När åtgärder införs kommertroligtvis effektema att bli mindre kännbara . Det nya avtelet kanförhoppningsvis också bidra till att bromsa tendensen att fler och fler ländervidter antidumpningsåtgärder Mycket kommer dock att hänga på hur det nyaavtelet genomförs och tillämpas i praktiken av de mer framträdandeanvändarländema. Som ovan anförte är det iSverige regeringen som meddelar föreskrifter om antidumpnings- ochutjänmingsmllar enligt den nuvarande lagen (1987:1069) om mllfrihet m.m. Detnya antidumpningsavtelet föreskriver att medlemmarna skall tillhandahållamöjligheter för en berörd part att begära överprövning av slutliga beslut iantidumpningsärenden hos en oberoende rättelig eller administtativ instens.Regeringerte beslut att meddela föreskrifter om antidumpnings- ochutjämningsmllar kan emellertid inte överklagas eller bli föremål för s.k.rätteprövning enligt lagen (1988:205) om rätteprövning av vissaförvaltningsbeslut. Om blir medlem i EU kommer dumpningsfrågoma atthanteras gemensamt av och övriga medlemssteter inom ramen för EU:sgemensamma handelspolitik. Inga lagändringar såvitt gäller ovan berördaöverprövningsförfarande torde då behövas. Vid ett negativt utelag ifolkomröstoingen om ett svenskt medlemskap i kan vissa ändringar bli akmellai lagen (1987:1069) om mllfrihet m.m. Regeringen avser i sådant fall attåterkomma till med förslag till de lagändringar som kan behövas. 5.10 Avtalet om tillämpning av artikel VII i 1994(tullvärdeberäkning) Sammanfattning:På begäran av vissa har gjorte vissa uttolkningar av . Härigenom har GATT-reglema om mllvärdeberäkning också kommitatt införlivas i WTO. En följd av dette bör bli att anslutningen avutenförsteende länder till bör öka. överensstemmermed svenska intressen på området. De gemensammamilvärderegler som överenskoms i Tokyorandan var ett av de viktigasteresulteten i den förhandlingsrandan. Genom den s.k. mllvärdekoden åstedkoms ettharmoniserat interaationellt system för beräkning av varors mllvärde.Tullvärdekoden har mngerat väl i praktikenoch det fenns därför inget inttesse, åtminstone inte från i- Prop.1994/95:35 ländernas sida, att omförhandla mllvärdereglema i Uraguayrandan. Anslutningenav till har dock gått långsamt. stermånga utenför mllvärdekoden, då man på grand av olika brister i deegna mllförvaltningama inte anser sig ha möjlighet att leva upp till derelativt sttikto GATT-reglerna för beräkning av mllvärde. Troteett länge kompakt motetend från i-landshåll att to upp koden i förhandlingama,kom ändå vissa diskussioner till stend. Dessa initierades av engrapp , som genom uttolkningar av de gällande reglerna ville skapa ettstöne utrymme för sina milmyndigheter att i vissa fall kunna ifrågasattodeklarerade mllvärden än vad mllvärdereglema normalt sett medger Denkompromiss man till slut kunde enas om innebär att man genom ett ministerbeslutgör vissa ytterligare uttolkningar av mllvärdekoden till vägledning dåmllmyndigheter har grandad anledning att ifrågasatte en varastransaktionsvärde. Beslutet går i sak knappast utöver vad som redan gällerenligt mllvärdekoden. Dessutom antogs två andra texter om s.k. minimimllvärdenrespektive mllvärdeberäkning vid import genom ensamagenter dessa textertillkom på initiativ av vissa . Den förstnämnda texten bekräftar i sakgällande praxis vad gäller möjligheten att göra reservationer i fråga omminimimllvärden. Den andra texten innebär en rekommendation att viaTullsamarbeterådete (, CCC) tekniskamllvärdekommitté biste med teknisk rådgivning och smdier om konkretemllvärdeproblem uppstår. Genomatt mllvärdekoden till följd av ovan nämnda ministerbeslut anses ha förhandlatei Uraguayrandan kom den också att omfattes av WTO och bli del av det sammanhållnaförhandlingsresultetet. En viktig följdeffekt av dette är att man nu bör kunnase fram emot ett betydligt stöne deltegande av i , vilket varit ett svenskt önskemål. Därmed närmar man sig ocksådet ursprangliga målet med mllvärdekoden, nämligen att åstedkomma ett globaltharmoniserat mllvärdesystem. 5.11Avtalet om kontroll före skeppning (Preshipment Inspection, PSI) Sammanfattning:Kontroll före skeppning (PSI) är ett system för kontroll av exportvarors pris,kvantitet eller kvalitet. Systemet, som huvudsakligen utnyttjas av ,har till syfte att motverka ett kringgående av höga mllar ellervaluteregleringar genom vilseledande fakmrering. PSI-avtelet innehålleruppföranderegler för utförandet av exportkontroll i syfte att minimera onödigaförseningar och kostnader för exportföretegen. har varit aktivtpådrivande för avtelete tillkomst. Fördette avtelsområde används interaationellt begreppet PSI, en förkortning förPreshipment Inspection. PSI är ett kontrollsystem för exportvarors pris,kvantitet eller kvalitet i syfte att säkerstella ett lands mllinkomsterKonttollen har som mål att motverka kringgåendet av höga mllar ellervalutoregleringar genom över- eller underfakmrering. Krav på PSI stells nästenuteslutende av och kan avse alla produktområden. Alltfler har kommit att kräva PSI-kontroll.För närvarande kräver sammanlagt ett drygt trettiotel PSI och harträffat avtel med i allmänhet private inspektionsföretog om att utförakontrollerna. Fråganom PSI i dess egenskap av handelshinder har diskuterate i olikainteraationella fora. FN:s ekonomiska kommission för har utformat enrekommendation till medlemsländeraa att avste från krav på PSI. () smderas frågan utifrån u-ländernasbehov av kontrollmekanism för att säkerstella sina milinkomster Världsbankenhar konsteterat att PSI-avtelen ofta innebär stora kostnader för u-ländema ochsmderar nu kostnads- och intokteaspekten närmare. Exportöreri flera länder, däribland , har länge upplevt PSI som ett handelshinder.Ett skäl är att konttollen fördyrar och ibland försenar exporten, ett annat ärdet sätt på vilket inspektionsföretegens ibland utför kontrollen och handläggerinspektionsärenden. Hanteringen av konfidentiell affärsinformation är givetvisett känsligt område, men priskontrollen har upplevte som särskilt besvärande. har ingen tidigare motevarighet i . Det är en uppförandekod somreglerar hur ett lands PSI-konttoll ska utföras. åliggerdet land som tillämpar PSI att se till att avtelen med de Prop. 1994/95:35inspektionsföreteg som skall utföra konttollen ster i överensstemmande med PSl-avtelet. Avteletinnebär bl.a. att inspektionsföretegen skall utföra inspektionen påicke-diskriminerande sätt. Det reglerar vidare val av plate för inspektion ochanger vilken information som skall kunna krävas av exportöreraa för attinspektionen skall kunna genomföras. Ett avsnitt behandlar skydd avkonfidentiell affärsinformation. Avtelet omfetter också regler förkonflikthantering. För utförande av priskonttoll innehåller avtelet särskildariktlinjer Förkonflikter som parterna inte själva kan lösa, föreskriver avtelet inrättendetav ett oberoende skiljedomsorgan. skall beste av represententer förinspektionsföretegen respektive exportöreraa. (International Chamber of Commerce, ICC) och (Interaational ,IFIA) har informerat GATT-sekreteriatet att man har kommit överens om attinrätte ett sådant oberoende skiljedomsorgan. Det kommer att placeras i Londonpå ICC:s Internationella sjöfartebyrå. Överenskommelsen om skiljedomsorganetgäller i en förste omgång. Deexportörländer som har eller som kommer att införa lagstiftning avseende PSI,t.ex. auktorisering av PSI-företeg, åläggs bl.a. att offentliggöra dessa lagaroch regler Blandi-länderna betraktes avtelet som en uppförandekod som varken ter stellning föreller emot PSI som företeelse. Från u-landshåll hävdar man däremot att avteletlegitimerar rätten att kunna kräva PSI. Fråni-landshåll har hävdate att bör anslute sig till och tillämpa WTO:smllvärderegler för att därigenom angripa evenmella problem. harhävdat att reglerna är otillräckliga för deras behov. EftersomGATT:s mllvärderegler nu knyte till WTO-avtelet, iimebär medlemskap i ocksåkrav på att tillämpa dessa mllvärderegler, om än med övergångsbestemmelser ivissa fall. I vad mån konflikter kan komma att uppsto mellan avtelen om PSIrespektive mllvärdeavtelet, med hänsyn till mllvärdeavtelete sterka presumtionatt acceptera s.k. ttansaktionsvärden, återster att se. Medhänsyn till att det inte varit politiskt möjligt att förbjuda tillämpningen avPSI, får en uppförandekod ses som en framgång. var aktivt engagerad ide förhandlingar som ledde fram till PSI-avtelet. Svenska exportföretegtillförsäkras genom avtelet en effektivare och enklare hantering av PSI-ärendenvilket bör bli tids- och kostnadsbesparande. Viktigt är att reglerskapate för tvistlösning, eftersom avsaknaden av dette tidigare upplevte som en besvärande brist. Direkte missbrak i ° samband med krav på ochutförande av PSI får antes minska väsentiigt. Från det att PSI-avteletfärdigförhandlades anses redan en sanering ha ägt ram blandkontrollföretegen. Det är ännu oklart om olika länder framgent kan komma attvilja reglera PSI-verksamhet inom de egna territorierna i ökad uteträckning påett mer formellt sett, t.ex. genom ett auktorisationsförferande förPSI-företeg. Beroende på utvecklingen kan det evenmellt bli akmellt attöverväga ett sådant förfarande även i . 5.12 Avtalet om ursprungsregler Sammanfattning:Genom ett nytt avtel införs uppföranderegler for s.k. icke-preferentiellaursprangsregler, dvs. ursprangsregler som används i andra sammanhang än inomt.ex. Avtolet syfter till en global harmonisering av sådanaregler från WTO-avtelete ikraftträdande. Ett viktigt syftemed avtelet är att ursprangsregler inte får användas på ett sätt som skaparhinder och störningar i interaationell handel. Avtelet bör leda till ökadförateebarhet och minskade handelshinder till följd av ursprangsregler, även ominförandet av harmoniserade regler nationellt kan leda till visstadministtativt merarbete. Detteförhandlingsområde har tidigare inte omfattete av regelverket inom . Förnärvarande har olika länder eller ländergrapper egna regelsystem, i vissa fellflera olika system för olika ändamål. Enicke-neutral ursprangsregel kan utgöra ett mycket effektivt handelshinderSådana regler kan tvinga en producent att välja andra underleverantörer elleratt höja priset på en vara, vilket kan leda till att kvaliteten på en varaförsämras eller att den fördyras. Frågomaom ursprangsregler drevs hårdast av i förhandlingama. målsättning varursprangligen att tillskapa regler för alla typer av ursprangsregler, dvs. ävenför sådana som tillämpas inom ramen för frihandelsområden och liknandepreferensanangemang. EG och EFTA-länderna moteatte sig dette, med hänsyn tillatt sådana ursprangsregler utgör en del av de konttakteenliga rättigheter ochskyldigheter som parterna i sådana överenskommelser ingått. Däremot stödde manden övriga delen av harmoniseringsprogrammet. 4 1994/95. 1 saml Nr 35. Avteletgäller huvudsakligen s.k. icke-preferentiella ursprangsregler Med dette avsesursprangsregler som används i andra sammanhang än frihandelsavtel och andrafonner av särskild förmånsbehandling. De icke-preferentiella ursprangsreglernaskall harmoniseras och samlas i en regelbok. De globalt enhetiiga regleraaskall uterbetes i samarbete mellan och () under entid av tte år med början från det att WTO-avtelet träder i kraft. Iavtelet anges att allmänna ursprangsregler inte får användas somhandelspolitiska redskap eller leda till resttiktiva, snedvridande eller påannat sätt störande effekter på interaationell handel. Medlemmaraaåter sig att tillämpa de harmoniserade ursprangsreglema på ett likvärdigt sättför alla syften vid bestemmande av ursprang. De skall också administreras påett enhetiigt och neuttalt sätt. Ändringar av reglerna får inte tillämpasrettoaktivt. Regleraakommer att grandas på den harmoniserade mllnomenklamren (,HS). Ursprang kommer att bestemmas till det land där en vara i sin helhet ärframstelld eller där den genomgick senaste väsentliga bearbetning. Reglernaskall vara tydligt publicerade. Det skall finnas möjlighet att fåförhandsbesked om en varas ursprang och möjlighet att få beslut iursprangsfrågor prövade av oberoende instens. Information som myndighetererhåller för ursprangsbestomning skall vara konfidentiell föratom i samband medrätteliga prövningar Underövergångsperioden fram till dess att de enhetliga regleraa är fastetellda skallnationella system för allmänna ursprangsregler tillämpas enligt motevaranderiktiinjer som ovan angivite för de enhetiiga regleraa, dvs. krav på publikation, möjlighet till förhandsbesked etc. Föratombestemmelseraa om allmänna ursprangsregler innehåller avtelet även endeklaration om ursprangsregler för preferensändamål. blev den begränsadekompromiss som var nödvändig för att tillgodose något av förhandlingskravför sådana ursprangsregler. Förde preferentiella ursprangsregleraa gäller mycket av det som anges ovan förövergångstiden. En väsentiig skillnad är dock att man tillåter handelspolitiskainslag i de preferentiella ursprangsregleraa. Ursprangsreglertillhörde inte de av främst prioriterade förhandlingsområdena. I frågaom s.k. preferentiella ursprangsregler hade , tillsammans med EG ochövriga EFTA-länder närmast defensiva intressen. Ur exporteynvinkel fanns dockett allmänt intresse att strömlinjeforma de många varianter av nationellaursprangsregler som tillämpas i t.ex. . Sverigesnuvarande allmänna ursprangsregler är förenliga med avtelete 50 bestemmelser De generella svenska regleraa är i allt väsentiigt samlade i en enda förfetming,förordningen (1984:59) om varors ursprang. kommeravtelet inte att föranleda ändringar av de svenska regleraa. När de enhetiigaregleraa är uterbetede kommer dock nuvarande regler att anpassas tilldessa. Avtelet bidrar allmäntsett till ökad säkerhet i intemationell handel och kan komma att ha effekt påde regler som gäller på våra exportmarknader och därigenom förbättraexportföretagens planeringssäkerhet. Detta gäller även under övergångsperiodengenom bestemmelsema om publicering, enhetlighet, förbud mot rettoaktivitet,möjligheterna till förhandsbesked och överprövning. Även bestemmelsen omsekretess i fråga om uppgifter som myndigheter erhåller i samband medursprangsbestomning är positiv för företegen. Avtelet kommer främst attha effekt på de sektorer som ttaditionellt omfattas av protektionistiskaåtgärder. I samband med ursprangsmärkningsbestemmelser som vissa ländertillämpar uppfettes ibland ursprangsregleraa som störande. Ett exempel på detteär de regler införde . Ur rent administtativsynvinkel kommer införandet av de harmoniserade reglema innebära att svenskamyndigheter har att tillämpa mer deteljerade och komplicerade bestemmelser som främst berörs är , men även andra myndigheter som införbestemmelser rörande varors ursprang kommer att beröras, t.ex.Livsmedelsverket. Andra som berörs är handelskamrama och inte minst företegen. Den evenmella nackdel somdetta kan innebära för svenskt vidkommande uppvägs främst av attursprangsregleraa blir klarare, enhetligare och mer neuttala på våraexportmarknader och att missbrak kan underkastes effektiv tvistiösning. OmSverige blir medlem i EU blir om ursprang tillämpliga i . 5.13 Avtalet om importlicensförfaranden Sammanfattning:Det reviderade importlicensavtelet mnehåller skärpte procedunegler förimportlicensförferanden. Genom integreringen av avtelet i WTO bör också flerländer än vad som är fallet komma att omfettas av regleraa på detteområde. Den s.k. importlicenskodeningick bland de uppförandekoder som överenskoms i Tokyorandan . Kodenshuvudsyfte var att eliminera eller minska handelshindrande effekter avhanteringen av importiicenser. Bl.a. sattes vissa maximitidsgränser inom vilkalicenser IUraguayrandan har importlicenskoden sette över och reviderate i vissaavseenden. Detreviderade importiicensavtelet innebär en förstorkning av de nuvarandebestemmelserna. Krav stells på att partema skall publicera tillräckliginfonnation så att exportörer och importörer kan få kännedom om de villkor somgäller för utfärdande av licenser. Skärpte regler för notifikation avimportlicenskrav har också införts. Närdet gäller s.k. automatisk licensiering eller övervakningslicensieringinnehåller det nya avtelet skärpte krav på att gällande tidsgränser måsteföljas. För icke-automatisk licensiering har reglerna omarbetete i syfte attbegränsa handelshindrande effekter. Avtelet slår också fast att den maximalatiden för behandling av licensansökningar är Denuppstramning av regelverket som görs i det nya importlicensavtelet ärvälkommen. har importiicenskoden begränsad anslutning, särskiltnär det gäller utvecklingsländer Det ar därför positivt att alla medlemmar iWTO kommer att omfattos av de nya reglema. 5.14 Avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder Samimaofattning:Avtolet innehåller reviderade och preciserade regler avseende subventioner ochutjämningsåtgärder Utfallet avseende subventioner överenstommer relativt välmed målsättningar även om uttymmet för tillåtoa subventioner kom attbli stöne än önskat. En stor förtjänst är att subventionsbegreppet klarlagte.Vad gäller utjämningsåtgärder är resultotet tillfredssteUande då klarare ochtydligare bestommelser uppnåtts. Det nya avtelet, sombygger på den s.k. subventionskoden från Tokyorandan, innehåller allmännabestemmelser om subventioner och mer deteljerade regler om utjämningsåtgärderDe senare är till stora delar identiska med motevarande regler iantidumpningsavtelet. Erfarenhetenhar visat att Tokyorandans subventionsregler var Prop. 1994/95:35 otillräckligaoch alltför vaga. Efter långa diskussioner beslöte vid ministermötet i att förhandlingaraa skulle genomföras på grandval av en"trafikljusmodell", dvs. subventioner skulle delas in i trekategorier: förbjudna (röda), angripbara (gula) resp. tillåma (gröna). Reglernaom utjämningsåtgärder var för många länder minst lika viktiga. Efter ett antelrevideringar lade ordföranden i förhandlingsgrappen fram ett kompromissförslaginför ministermötet i , som dock förkastedes.Förhandlingama präglades genomgående av stora moteättningar mellan i förstehand och EG. grandinstellning var att samtiiga former av subventionerleder till handelssnedvridningar och därför borde begränsas, medan EG menade attingen subvention i sig kan antes medföra negativa handelseffekter uten närmareprövning. moteatte sig båda dessa parter, av samma skäl som iantidumpningsförhandlingarna, alltför strikte regler för införande avutjämningsåtgärder Trote intensiva förhandlingar var generaldirektör nödsakad att lägga fram en egen kompromisstextsom kom att uteättes för sterk kritik. Detamerikanska synsättet på subventioner ändrades påtegligt som en följd avClintonadministtationens tillträde. Från att tidigare ha moterbetet varje formav tillåtet stöd förespråkades nu utvidgning av den gröna kategorin. Den nyaamerikanska förhandlingspositionen fick stora återverkningar i den slutligautformningen av avtelstexten. Förhandlingaraaom utjämningsåtgärder kom i praktiken att anpassas till och följaantidumpningsförhandlingaraa. Frågan var dock av central betydelse då mångaländer villkorade sin accept av stränga subventionsregler till införandet avstramare regler för utjämningsåtgärder.