prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — Dennasänkning stärker budgeten och gör de offentliga utgiftema mindre utsatta förkonjunktursvängningar. Enväl fungerande arbetsförmedling utgör gmnden för en framgångsrikarbetsmarknadspolitik. Förmedlingens viktigaste uppgift är att se till attlediga platser snabbt blir tillsatta. De förändringar i riktning mot färte regler,stabilare åtgärder och mindre detaljstyming som föreslås i den nyligenframlagda arbetsmarknadspolitiska propositionen kommer att Prop. 1994/95:150 underlätta och effektivisera förmedlamas verksamhet. Denskattepolitik som regeringen har fört sedan sitt tillträde harhaft två utmärkande drag. De stora underskotten har gett skattepolitiken enbetydelsefull roll vid saneringen av de offentliga finansema. Förändringama iskattereglema har dämtöver bidragit till att åtempprätta den avvägning mellanfördelningspolitiska mål och kraven på en samhällsekonomiskt effektivbeskattning som gjordes skattereform. Denfördelningspolitiska profilen på inkomstförstärkningarna avgör om detsammantagna saneringsprogrammet blir trovärdigt och vinner en bred acceptans.Genom den ekonomisk-politiska propositionen kortigerades desenaste årens avsteg från skattereformen. De betydande sänkningama av skattenpå kapitalägande - med högst osäkra effekter på tillväxten - har återtagits.Tillsammans med övriga förändringar resulterar detta i en inkomstförstärkningpå ca . 1november 1994 nåddes en parlamentarisk överenskommelse om finansieringen av densvenska medlemsavgiften till EU inklusive en höjning av arbetsgivaravgiftemamed fr.o.m. . Regeringen fullföljer nufinansieringen av medlemsavgiften genom olika förslag som tillsammans medtidigare beslut avseende finansiering av EU-avgiften medför en sammanlagdinkomstförstärkning på ca . Resten av avgiften på totalt ca20 miljarder kronor finansieras genom utgiftsminskningar. särskild proposition läggs förslag om införande av fastighetsskatt påindustribyggnader och kommersiella lokaler. Vidare utvidgas dieseloljeskattentill att också omfatta arbetsredskap. Koldioxidskatten, vattenkraftskatten,kämkraftskatten och elskatten höjs. Frågan om att höja koldioxidskatten förindustrin utöver vad som föreslagits utreds vidare. 1 detta sammanhangprövas också frågan om att växla fastighetsskatten för industrin motytterligare höjdkoldioxidbeskattning. Försäljningsskatten på motorfordon höjsoch indexeras. Avdragsrätten för privata pensionsförsäkringspremier kommer attbegränsas. Vidare kommer förslag om skatt på naturgms att läggas fram underhösten. Förslag har redan tidigare lagts fram om beskattning avsjukvårdsförmåner, mervärdesskatt på begagnade varor m.m. samtkontrolluppgifter för aktieförsäljningar. Regeringen avser vidare att föreslåen uppstramning av avdragsramama för representation fr.o.m. ,vilket beräknas medföra en årlig inkomstförstärkning på ca . Förslagom uppbörd av mervärdesskatt och en tidigareläggning av betalningstidpunktenför skatten har redovisats i betänkandet SOU 1995:12. På gmndval av betänkandetkommer regeringen att lägga fram förslag om månatlig uppbörd och en förkortadkredittid för mervärdes- skatten.Förslaget kommer att utformas så att särskild hänsyn tas till de Prop.1994/95:150 minsta företagens situation och möjligheter. Regeringenlägger också fram förslag om sänkning av mervärdesskatten på livsmedel från 21till . Eftersom tillåter högst tre momsnivåer öppnasdärmed möjligheten att införa en lägre mervärdesskattesats än 12 procentsamtidigt som KPI-ökningen begränsas. Regeringen kommer vidare att lägga framförslag om mervärdesskatt på dagstidningar. Skattebeläggningen bör ge eninkomstförstärkning på . Den närmare utformningenbereds vidare. ekonomisk-politiska propositionen avsattes ett särskilt utrymme om 2miljarder kronor för åtgärder inom företagsskatteområdet. Åtgärdema bör ha sininriktning mot de mindre företagen och i första hand syfta till att underlättariskkapitalförsörjningen. Samråd med företrädare för näringslivet skallfortsätta. Somen första åtgärd kommer regeringen att lägga fram förslag om ett temporärt s.k.riskkapitalavdrag. Förslag om åtgärder i syfte att förbättra tillgången påriskkapital bereds vidare. Regeringen avser vidare att föreslå enkvittningsrätt för underskott i nystartad aktiv näringsverksamhet mottjänsteinkomster. Kvittningsrätten bör gälla fr.o.m. . Vidutformningen av kvittningsrätten kommer särskilt att beaktas att systemet intelämnar utrymme för skatteundandraganden. Bortfallet av skatteintäkter på gmndav riskkapitalavdraget och kvitmingsmöjligheten räknas av från den tidigarenämnda ramen på . 1tabell 3.1 ges en översiktlig bild av de olika skatteförändringama och derasbidrag till budgetsaneringen. Tabell 3.1 Budgeteffekter genom ändrade skattereglerflirdelade på olika slag av skatter Effekter för offentlig sektor i 1994/95 ärs priserMiljarder kronor 1994/95:150 Bilaga 1 -0,5 Förslag i K.P m.m. -6,4 -4,3 Moms begagnade varor m.m. -7,6 -7,6 -2,4 'Konsumtionsskatter och vissa övriga indirekta skatter,bl.a. på näringslivets faktoran-vändning. Efterbeslutade och föreslagna och aviserade förändringar i skattereglema - somsammantagna bidrar till att skattema som andel av BNP ökar något fram till 1998men då fortfarande kommer att ligga års nivå - är utrymmet förytterligare skattehöjningar starkt begränsat. Detta gäller ävenkommunalskattema. Ytterligare skattehöjningar riskerar att försämra densvenska ekonomins funktionssätt. Dockkan omfördelningar komma att aktualiseras för att kraven på en samhällsekonomiskteffektiv beskattning skall kunna uppfyllas även . Det handlar bl.a.om avvägningen mellan interna krav på skattereglema och de krav som följer avden fortgående intemationali-seringen av den svenska ekonomin. Önskemålen om enenhetlig och likformig beskattning skall förenas med det förhållandet att olikaskattebaser i varierande grad är rörliga över nationsgränsema. Sverigesmedlemskap i har redan förändrat både fömtsättningama för och det faktiskainnehållet i den svenska skattepolitiken. Som en följd av medlemskapet harskattereglema justerats i en rad avseenden, särskilt vad gällermervärdesskatten och olika punktskatter. För att framgångsriktkunna påverka olika gemensamma ställningstaganden inom EU på skatteområdet är detav största vikt att respekterar de riktlinjer i form av olika direktivsom redan fastlagts. Därigenom ökar också våra möjligheter att indirekt påverkade framtida fömtsättningama för den svenska skattepolitiken. InomEU är ett antal skattepolitiska frågor akttiella. Från Prop.1994/95:150 miljösynpunkt är det angeläget att fortsatta ansträngningar görsatt Bilaga 1 åstadkomma en gemensam miniminivå för en koldioxidskatt. Påkapitalbeskattningens område är det angeläget att förbättra fömtsättningamaför en effektiv beskattning. I första hand bör informationsutbytet mellanskattemyndighetema i de olika medlemsländema förbättras. Ett gemensamt systemför beskattningen av ränteinkomster skulle bidra till att ett rimligtskatteuttag upprätthålls. En tredje aktuell fråga gällermervärdesskattens definitiva utformning, där en central aspekt är fördelningenav skattebasen mellan medlemsländema. Fråganom en s.k. grön skatteväxling med en höjning av skatteuttaget på miljöskadligverksamhet och en sänkning av skatten på arbete aktualiserats i omtillväxt, konkurtenskraft och sysselsättning. För del har en utredningtillsatts, som skall undersöka fömtsättningama för en ökad miljörelatering avdet svenska skattesystemet. Utredningen kommer bl.a. att behandla enskatteväxlings effekter på miljön, näringslivets intemationellakonkiurenskraft,sysselsättningen och inkomstfördelningen. En grön skatteväxling kan bidra samhällsekonomiskt sett mer effektiv beskattning. En eventuell omfördelningav skatteuttaget måste dock ske på ett ansvarsfullt sätt. De svaga offentligafinansema gör att eventuella sänkningar måste finansieras fullt ut. Ävenom kravet på en samhällsekonomiskt effektiv beskattning kan motiveraförändringar i skattereglema bör detta i varje enskilt fall avvägas motönskemålet om stabila regler. Detta talar för återhållsamhet med förändringar iskattereglema. Tilltrontill skattepolitiken handlar också om att om skatter debiteras och uppbärs påett effektivt sätt och att olika former av skatteflykt och skattebrottbekämpas. Detta är väsentligt även ur statsfinansiell och samhällsekonomisksynvinkel samt av rättviseskäl. Regeringen har i en särskildproposition föreslagit en skärpning av konttolluppgiftsskyl-digheten vid bl.a.aktieförsäljningar. En särskild kommitté med uppgift att lämna förslag till enreviderad generalklausul mot skatteflykt har tillkallats. 1 avvaktan påuttedningens arbete har regeringen föreslagit att den tidigare gällande lagenåterinförs som ett provisorium. I kommitténs uppdrag ingår vidare att föreslååtgärder som ger fömtsättaingar för en effektivare skattekontroll. Denekonomiska politiken syftar till att stärka tillväxten och sysselsättningensamtidigt som inflationen hålls på en låg nivå. För att nå dessa mål ochdärigenom trygga välfärdssamhället måste de offentliga finansema saneras.Uppslutningen bakom en sådan politik är beroende av att den upplevs somrättvis. Därför har förslagen utformats med syfte att ge en jämnfördelningsprofil. Nedan redovisas de fördelningspolitiska effektema av nuföreslagna åtgärder. Sänktmoms på livsmedel gynnar i första hand bamfamiljer och lågin- Prop.1994/95:150 komsttagare. För en trebamsfamilj minskar månadsutgiftema för Bilaga 1 livsmedel med ca mot endast ca 80kronor för ett ensamståendehushåll. Tabell 3.2 Effekter av sSnkt matmoms Gifta/sambo ulan bam Ensamstående, ett bam Gifla/sambo, ett bam Gifla/sambo, två bam Gifta/sambo, tre bam Anm: Livsmedelsutgifter enligt Konsumentverketsbudgetprognos fbr 1995. Effektenav en sänkt kompensation i arbetslöshetsförsäkringen från till 75procent varierar beroende på tidigare inkomst och förekomst av bostadsbidrag.Som mest kommer åtgärden att medföra en minskad disponibel inkomst vid en helmånads arbetslöshet på ca . 1 de fall bostadsbidragen påverkas,kommer sänkningen att bli maximalt ca . Denminskade rätten till avdrag för privata pensionsförsäkringar kommer attsärskilt påverka personer med högre inkomster eftersom denna typ avförsäkringar är vanligare bland höginkomsttagare. De flesta som harförsäkringar av detta slag berörs emellertid inte av begränsningen eftersom deredan idag sparar mindre än den nu förslagna högsta avdragsnivån. Som mestminskar värdet av skatteavdraget med . Desammantagna fördelningseffektema av budgetförstärkningama i denekonomisk-politiska propositionen , budgetpropositionen 1995 - inkl.förändringar vid riksdagsbehandlingen - samt förslagen i denna propositionvisas i diagram 3.2 och 3.3. Beräkningen visar de kombinerade direkta(statiska) effektema av i stort sett alla åtgärder inom skatte- ochtransfereringssystemen då de trätt i kraft . Beräkningenav förslagen i denna proposition omfattar sänkt moms på livsmedel, en ihuvudsak enhetlig ersättningsnivå i sjuk-, föräldra- ocharbetslöshetsförsäkringama om , övriga förändringar iarbetslöshetsförsäkringen, sänkta bostadsbidrag samt minskad avdragsrätt förprivata pensionsförsäkringar. Effekten av sänkt moms på livsmedel gmndas påfaktisk konsumtion i SCB:s undersökning av hushållens utgifter Beräkningenfömtsätter att momssänkningen helt tillfaller hushållen och inte producenterm.fl. Den föreslagna minskningen av bostadsbidragen har i avvaktan på densärskilda utredningen antagits medföra en återgång till regler samtsänkt ersättningsnivå i det Vissa skärpta villkor i arbetslöshetsförsäkringen harefterbildats genom en proportionell minskning av utbetalade ersättningar. Ikalkylen fär hushållen svagt förbättrad disponibel inkomst, vilket beror på attvissa budgetförstärkningar som direkt eller indirekt berör hushållen, inte kanefterbildas fördelningsmässigt. Det gäller bl.a. åtgärder avseende assistansersättning,koldioxidskatt, fastighetsskatt på kommersiella lokaler och industrilokalerm.m. Av de sammantagnabudgetförstärkningarna i den ekonomisk-politiska propositionen,budgetpropositionen och i denna proposition bidrar hushåll i decilgmppema 9 och10 (de med högst ekonomisk standard) tillsammans med en mycket storandel medan hushållen i decilgmppema 1 och 2 (med lägst standard) bidrar med enmindre andel (diagram 3.2). 1994/95:150 Bilaga 1 Diagram 3.2 Andel av den totala budgetförstärkningen somresp. Förändring av disponibel inkomst 1998 genom skatte- Prop.1994/95:150 Anm. Samtliga hushåll decilindelade efter disponibelinkomst per konsumtionsenhet. Diagram3.3 visar att den disponibla inkomsten förändras mycket marginellt till följdav de nu föreslagna åtgärderna, med mindre än en procent i samtligadecilgmpper. Fördelningsanalysen harockså visat att pensionärer gynnas av de nu presenterade åtgärdema jämfört medandra hushåll medan ensamstående föräldrar kommer att beröras särskilt avsänkta bostadsbidrag. Även vid en uppdelning av hushållen på socio-ekonomiskgmpp erhålls små förändringar i disponibel inkomst. Nettoeffekten beräknas blinågot mer ogynnsam för högre tjänstemän och gmppen övriga hushåll, där bl.aföretagare, jordbmkare, arbetslösa och studerande ingår. Analysen visar attåtgärdema i den ekonomisk-politiska propositionen, budgetpropositionen ochdenna proposition sammantaget har en rimlig fördelningsprofil. Även om sänktasociala transfereringar särskilt berör hushåll med måttliga eller lågainkomster, så kompenseras det på gmpp-nivå relativt väl av sänkt moms pålivsmedel. Åtgärdema slår relativtjämnt för olika gmpper och alla är med och delar de nödvändiga uppoffringarna.De viktigaste effektema ur fördelningssynvinkel, nämligen de genom åtgärdemaförbättrade fömtsättningama för hög sysselsättning och låg ränta, kommerutöver de här redovisade direkta effektema. 4 Den kommunala sektorns ekonomi m.m. Prop. Bilaga1 Kommuner och landsting svarar för en betydande del av offentligavälfärd, framför allt i form av vård, omsorg och utbildning. Den konummalaverksamheten är starkt beroende av en stabil samhällsekonomi. En god tillväxtoch en hög sysselsättning iimebär att utvecklingen av den kommimala skattebasentryggas. Låga räntor och låg inflation minskar trycket på de kommunalakostnadema. Denkommimala sektom har genom sin omfattning också stor samhällsekonomiskbetydelse. Av det totala skatteuttaget om av BNP svarar kommimsektomför . Kommunsektom svarar för drygt en flärdedel av den totalasysselsättningen. Omkring en femtedel av sektoms inkomster utgörs avstatsbidrag. Konununeroch landsting står inför stora utmaningar . Sektorn har gåttigenom som präglats av lågkonjunktur, endast svagt ökadeskatteinkomster, och andra snabba förändringar av fömtsättningama. Kommuner ochlandsting har dock lyckats klara detta genom att visa prov på snabbanpassningsförmåga och förmåga att öka effektiviteten och produktiviteten iverksamheten. Övergången till generella statsbidrag och en omfattandeavreglering har förbättrat fömtsättningama för kommuner och landsting attklara problemen. Käm-verksamhetema har kuimat bibehållas. Denärmaste åren kommer att präglas av de nödvändiga förstärkningama av deoffentliga ekonomin. Som ett viktigt led i den fortsatta saneringen avfinansema aviserar regeringen förslag om tak för de offentliga utgiftemasutveckling. Utgiftstaket för den offentliga sektom kommer att omfatta även denkommunala sektom. Statsbidragen kommer även fortsättningsvis att utvecklasrestriktivt. Det kommunala skatteuttaget får inte öka. Föratt ge kommuner och landsting förbättrade fömtsättningar att möta den fortsattstrama situationen föreslår regeringen en omläggning av statsbidrags- ochutjämningssystemet, som skapar en mer rättvis fördelning av resurserna och gerkommuner och landsting mer likvärdiga fömtsättningar oberoende av skattekraftoch strukturella förhållanden. aviseras en översyn av vissaregelsystem i syfte att skapa en större följsamhet mellan ekonomiskt ochverksamhetsmässigt ansvar, och som ger kommunema ett större utrynune attprioritera med hänsyn till lokala förhållanden och åstadkomma en bättrehushållning med resurs-ema. Utvecklingenav den kommunala ekonomin Kommunsektornsfinansiella sparande har varit starkt positivt, vilketfrämst förklaras av nedväxlingen i pris- och löneökningstakten samteftersläpningen i det tidigare systemet för utbetalning av kommunalskattemedel.År 1994 var det finansiella sparandet svagt negativt för sektom som helhet,framför allt på gmnd av Landstingens finansiella sparande är betydligt Prop.1994/95:150 bättreän kommunemas, vilket kan bero på att landstingen är dels mindre Bilaga 1 konjunkturkänsliga,dels mindre beroende av statsbidrag. detfinansiella sparandet bli fortsatt negativt för sektom som helhet, men beräknas det finansiella sparandet blinegativt för sektom som helhet, men positivt fram . Kommunemasfinansiella sparande beräknas dock vara negativt ända fram som skatteintäkeraa ökar med i stort sett samma Beräkningen innebär att de kommunala konsumtions- utgiftemasjunker från av BNP fram . Utdebiteringenantas vara oförändrad. Ensådan utveckling av konsumtionsutgifterna bedöms vara förenlig med strävandenaatt bibehålla käman i välfärden. Kärnverksamheterna kan i stora drag sägasutgöra av den samlade kommunala verksamheten. i etthistoriskt tidsperspektiv, och även i förhållande till andra sektorer, är desenaste och de kommande årens neddragningar tämligen måttliga. Det börfortfarande finnas utrymme för en mer effektiv resursanvändning och en ökadkostnadsmedvetenhet. Detskattefinansierade utrymmet och statsbidragen Regeringenanser att en modell med utgiftstak bör införas för hela den offentliga sektomoch därmed också för den kommunala sektorn. Det innebär att fokus vidbedömningen av det skattefinansierade utrymmet för sektorn framöver kommer attligga på den totala utgiftsnivån och avvägningen mellan kommunala och statligautgifter. Statsbidragen kan således komma att reduceras om de samlade kommunalautgiftema tenderar att bli för höga, resp. ökas om motsatsen skulle varafallet. Skatteunderlagsförändringar regleras ej. En överflyttning av verksamhetoch kostnadsansvar mellan staten och kommunsektom kommer dock att, i enlighetmed finansieringsprincipen, leda till motsvarande justering av statsbidraget. Regeringenredovisar en reviderad bedömning av det skattefinansierade utrymmet för år1995. I budgetpropositionen aviserades att kommimsektom skall kompenseras försin andel av den höjning av den särskilda löneskatten som gjordes för attfinansiera EU-inträdet dvs. motsvarande medel skall återföras till sektom.Kompensationen uppgår till . Återföringen för sker delsgenom att en del av kompensationen används för särskilda insatser för Haningeoch kommuner, dels genom att det generella avdraget från skatteinkomsternaför kommuner och landsting sänks . Avdraget avsertidigare beslutade ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Regeringenredovisar vidare en bedömning av det skattefinansierade utrymmet för år 1996och ett förslag till statsbidrag . Bedömningen av utrymmet är enavvägning mellan de krav som ställs för att stabilisera statsfinansema och resursbehoven i den konmiunala Prop.1994/95:150 verksamheten.Utgångspunkten är därför nominellt oförändrade stats- Bilaga 1 bidrag.Verksamhetsförändringar regleras enligt finansieringsprincipen. Dentidigare nämnda kompensationen för höjd arbetsgivaravgift till följd avmedlemskapet i EU läggs in i bidraget. Därtill kommer en ökning av bidragettill följd av omläggningen av systemet för momskompensation vilkenmotsvaras av en minskad utgift, dvs. Utifrån denna beräkning kommer statsbidragen totalt att uppgåtill för , varav 45,0 miljarder för kommuneroch för landsting. Deökade egenavgiftema i sjukförsäkringen och pensionssystemet innebär enlångsanmiare ökning av skatteunderlaget för kommunsektom. Om kommunema skullekompenseras av staten för de höjda egenavgiftema skulle det iimebäramotsvarande försämring av statens finanser, som är betydligt sämre änkommunemas och landstingens. I nuvarande statsfinansiella läge måste staten hamöjlighet att fullt ut tillgodogöra sig effektema av sådana förändringar iskatteunderlaget som syftar till att förstärka statens finanser. Skattetrycketfår av samhällsekonomiska skäl inte öka ytterligare. Regeringen utgår vidbedömningen av det skattefinansierade utrymmet från att skattenivån inom denkonmiunala sektom inte höjs jämfört med nivå. Det skattefinansieradeutrymmet ligger fast. En snabbare löneökning inom den kommunala sektom gerdärför en motsvarande lägre sysselsättningsutveckling och iimebär således etthögre produktivitetskrav för att uppnå adekvat servicenivå. Ettnytt statsbidrags- och utjämningssystem Regeringenföreslår ett nytt statsbidrags- och utjämningssystem som så långt möjligt skallskapa likvärdiga fömtsättningar för kommuner och landsting att kunna bedriva deverksamheter som utgör en viktig del av välfärdens käma. Övergångenfrån specialdestinerade till generella, utjämnande statsbidrag, i kombinationmed en omfattande avreglering, har stärkt den kommunala självstyrelsen ochgivit kommuner och landsting kraftigt förbättrade möjligheter att bedrivaverksamheten effektivt utifrån sina egna fömtsättningar. Principen om ettsamlat bidrag ligger därför fast, och kombineras med en förstärkt statliguppföljning och utvärdering av den kommunala verksamheten. Enrestriktiv utveckling av kommunsektoms resurser ökar kraven på att dessaresurser fördelas mer rättvist . Det är bl.a. mot denna bakgmnd som detföreslagna utjämningssystemet bör ses. Det finns indikationer på attfördelningen i det nuvarande bidrags- och utjämnings-stemet iimebär problem,inte minst för kommuner i storstadsregionema. Andra kommuner har bättreekonomiska fömtsättningar. måste omfördelningar av bidragen ske ivarsam takt och omfattning. Förslagetinnebär bl.a. en långtgående utjämning av skatteinkomster. 1994/95:150Kommuner och landsting som har en relativ skattekraft över genomsnittet Bilaga 1får avstå skatteinkomster till dem med en skattekraft under genomsnittet. Medden föreslagna inkomstutjämningen uppnås en hög grad av utjämning mellankommuner och landsting med hög respektive låg skattekraft. Summan av deskatteinkomster som omfördelas genom inkomsttitj amningen beräknas förkommunema till och för landstingen till 3,6 miljarderkronor nivå. Förslagetinnebär också en utjämning för stmkturellt betingade kostnadsskillnader mellankommuner respektive landsting. Syftet är att åstadkomma "samma standardtill samma pris". Kostnadsutjämningen avser i första hand obligatoriskaverksamheter, men även vissa frivilliga verksamheter och ickeverksamhetsanknutna kostnader. Kostnadsutjämningen baseras på den s.k. standardkostnadsmetoden,som innebär att varje verksamhet hanteras för sig och att för respektiveverksamhet specifika faktorer används för att uttrycka behov och straknir. Kostnadsutjämningenär så konstmerad att de kommuner och landsting som har gynnsamma stmkturellaförhållanden får ett avdrag och de som har ogynnsamma förhållanden får etttillägg till skatteinkomstema. Nuvarandestatsbidrag görs om till ett generellt, invånarbaserat statsbidrag förkommuner respektive landsting. Ersättningama till sjukvårdshuvudmän försjukresor och bidragen till kommunemas missbmkarvård och ungdomsvård läggs in ide generella statsbidragen. Nuvarande avdrag från skatteinkomstema kvittas bortmot bidraget. Utjämningssystemetkommer, även efter vissa justeringar, att innebära stora förändringar för mångakommuner och landsting, främst beroende på att syftet med det nya systemetdelvis skiljer sig från det som gällt tidigare. Systemet införs successivt. Deårliga bidragsminskningama maximeras till per invånare för kommuneroch per invånare för landstingen. Landsting som får högre bidrag somen följd av de nya principema får det högre bidraget direkt utan enövergångsperiod. Deförstärkningar som gjorts av kostnadsutjämningen samt förlängningen av övergångsreglernai förhållande till utredningsförslaget iimebär ökade årliga kostnader med ca 2miljarder kronor år 1996-1998.