prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — När dd gäller affärsveiken förordar regeringen en lösningsom iimebär att affärsverken finansierar ersättningen för vissa skadU sominträffat före dm , lunnare bestämt skador som &stetällte ilaga-kraftvunnd beslut före nämnda datum. Affärsveiken har inte hafttillräckligt underlag för att kunna beakta andra än sådana skador i samband medsin dconomiska planering. extra finansiella belastning som förslagetöveigångsvis innebär för affarsveikm begränsas gmom dmna lösning. Av tekniska skäl anser regeringen att myndigheternas ökadekostnader för dm arbetsskadeavgift som de föreslås betala från och med dm 1juli 1995, skaU kompenseras av en sänkning av lönekostnadspåläggd. gmom krävs ingen omprövning av myndighetsonslagen. Effektm blir att Prop. 1994/95:150 , netto, kommer attredovisa ett BUaga 1 ökat underskott motsvarande de ökade kostnadema förmyndigheternas aibetsskadeavgift. De ytterUgare utgifter som kommer att bdaste , balanseras av att inkomster frän aibetsskade-avgiftematiUförs statebudgeten. Lönekostnadspåläggdkommer att uppgå tiU under budgetård 1995/96. Ienlighet med vad reringen anfört har inom SocialdqMutementet upprätUte förslagtiU 1. lagom ändring i lagm (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från aibetegivare, 2. lag om ändring i lagm (1981r691) om socialavgifter, 3. lag om ändring i lagm (1976r380) omarbetsskadeföisäkring. Lagförelogm finns i bilaga 1.4. Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare TUlämpningsområddför lagm vidgas genom att moiingm om att lagen inte göUer arbetegivaravgiftersom sUtm skall betala tas bort. Som ea följd härav tas också hänvisningen tiUspecieUa regler för statm bort. \jtgea blir således tUlämplig vid uppbörd av samtligaaibetegivaravgifter. Den blir ävm tillämplig på sådana avgifter som avses iförordningm (1964r484) om mottagande för statms räkning av gåvo- och donationsmedel. Förslagettill lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Särrleringm fÖrstatm i4>phävs. Gmom att ta bort mmingm om att statm inte skall betalaaibetsskadeavgift likstäUs statm med övriga arbetegivare. 9 1994/95. Rättelse: Rättelse: S. 109 rad 4 nedifrån Står: 1989Rättat till; 1981 Förslaget till lag omändring i lagen (1976:380) om Prop. Gmomatt statliga oibetagivore åläggs att betala aibetsskadeavgift enligt lagm(1981:691) om socialavgifter enligt samma regler som gäller för andraaibetegivare kan hänvisningen till q>ecieUa rler om avgifter för statm tasbort. I och med att statm frän och med dm skall betala denna avgiftskall också utbetald aibetsskadeenöttning från och med finansierasvia Arbetsskodefondm. När dd gäller affira-veiken har i öveigångsbestämmelsematagite in m bestämmelse om att arbetsskada som inträffat före utgången av juni1995 och som &stelagite som sådan i lagakraftvunnet beslut före nämndadatum, aUtjämt skoU finansieras av affirsveiken. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. 1. godkännerde allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen har förordat, 2. godkännerde allmänna riktlinjer för budgetregleringen som regeringen har förordat, 3. godkännerberäkningen av statsbudgetens inkomster för /96, 4.godkänner beräkningen av förändringari anslagsbehållningarna för /96, 5.godkämier beräkningen av Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto för /96, 6.antar förslaget till inkomst- ochutgiftsstat rörande Räntor på statsskulden, m.m. för /96, 7.till Räntor på statsskulden, m.m. /96 anvisar ett förslagsanslag på 132 , 8.bemyndigar regeringen att ta upp lånenligt lagen (1988:1387) om statens upplåning, 9.bemyndigar regeringen att /96, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter ienlighet med vad som förordats intill ett sammanlagt belopp av 2 000 000 000kronor, 10. godkänner vad regeringen anfört om ett tak för deoffentliga utgiftema, 11. antar förslaget till lag om ändring i lagen(1987:519) om granskning av statliga aktiebolag ochstiftelser, 12. antar förslaget till lag om ändring i lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 13. antar förslaget till lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter, 14. antar förslaget till lag om ändring i lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring. 1994/95:150 Bilaga 1 1Den ekonomiskapolitikens inriktning......... 1 2Den ekonomiskautvecklingen ................ 12 2.1Deninternationella ekonomin............... 12 2.2Den svenskaekonomin........................ 14 3 Den ekonomiska politiken......................... 19 3.1En politik föruthållig tillväxt.................. 19 3.2Finans- ochpenningpolitiken .............. 24 3.3Sysselsätting,löner och priser.............. 28 3.4Skattepolitiken... ............................. 32 4Den kommunalasektoras ekonomi m.m... ...... 39 5.1.......................................................... Uppföljningav budgetutvecklingen 44 5.1.1Budgetförsvagningarm.m............ ...... 44 5.1.2Åtgärder medanledning av budgetuppföljningen 46 5.2Det revideradebudgetförslaget ......... 50 5.3Ett tak för deoffentliga utgiftema ...... 52 5.4Uppstramningav regelverket............... 56 Reviderat budgetförslag och statens ekonomiska ställning 1 Beräkning av statsbudgetens inkomster och utgifter för budgetåren 1994/95 och 1995/96 61 1.2Statebudgetensinkomster och utgifter under /95.......................... 61 1.3 Statebudgetens inkomster och utgifter under /96.......................... 65 1.4 Statebudgetens saldo för budgetåren 1994/95 och 1995/96..................................... ...... 70 1.6Budgetunderskott,lånebehov och stateskuld 72 1.7Kompletteranderedovisning av stateskuldräntor ... 75 1.8Denlångsiktiga konsekvenskalkylen... 75 2 Finansfullmakten...................................... 76 3 Årsredovisning för staten 1993/94........... 76 Prop. 3.1Inledning .......................................... 76 Bilaga 1 3.2Redovisningsprinciper........................... ...... 78 3.3Statens resultat,tillgångar och skulder 1993/94 .... 78 3.3.1 Konsoliderad resultat- och balansräkning för staten ................................. ...... 79 3.3.2.................................................. Statligasektoras tillgångar och skulder 81 4 Ekonomisk styraing av statlig verksamhet ...... 83 4.1Regeringensbedömning och åtgärder med anledning av revisionens iakttagelser 1994 ............................. ...... 83 4.2Revision avverksamhet i statliga aktiebolag och stiftelser....................................... ...... 98 4.2.1RUcsrevisionsverketerätt att granska verksamhet 98 4.3Risk- ochskadehanteringen i staten .. 99 4.4Konsekvenserför de statliga myndigheterna m.fl. av införandet av en allmän löneavgift m.m......................... .... 103 4.5Arbetegivaravgifterför statliga niyndigheter ....... 103 4.5.1Ärendet ochdess beredning ....... .... 103 4.5.2Enhetligaregler för uppbörd av arbetegivaravgifter 104 4.5.3Genomförande .......................... .... 106 4.5.4Upprättade lagförslag.................... .... 107 4.5.5Författningskommentarer............. .... 107 Förslag till riksdagsbeslut............................... .... 109 Reviderad Nationalbudget prop. Den reviderade nationalbudget som härmed läggs fram,beskriver den internationella och den svenska ekonomins utveckling . Nationalbudgeten bygger på material firånfackdepartementen samt från olika myndigheter och institutioner. Förbedömningen av den internationella utvecklingen har material erhållits frånbl.a. Beskrivningen av den svenska ekonomin baseras främst på underlagfrån Statistiska centrakbyrån och på den prognos som Konjunkturinstitutetpublicerade . Vidare har seminarier med bransch- ochkonjunkturexperter hållits. Ansvaret för de redovisade bedömningarna åvilardock helt ekonomiska avdelning. Nationalbudgeten innehåller dessutom kalkyler överekonomins utveckling i ett något längre perspektiv. Den traditionellaprognosen kompletteras med tre alternativa scenarier över utvecklingent.o.m. Dessa beräkningar är gjorda med stöd av Konjunkturinstitutetsmodeller och . Scenariekapitlet kompletteras med en analys av deoffentiiga utgifternas utveckling. Nationalbudgeten avslutas med två s.k. fördjupningskapitelsom syftar till att ge en djupare bakgrund till analyserna i nationalbudgeten.Dessa kapitel är av en mer teknisk karaktär än vad som normalt ryms inom ennationalbudget. Arbetet med den preliminära nationalbudgeten har letts avdepartementsrådet . 1. Inledning Prop. BUaga 1.1 1.1 Den svenska ekonomin 1995 och 1996 har de finansiella marknadernapräglats av stor oro. Den internationella turbulensen initierades av denfinansiella krisen i samt av ökad politisk osäkerhet i ochSpanien. Effekterna för del blev dock stora, främst avseende valutandär kronan tillsammans med andra svaga valutor har följt US-dollara ner ivärde. Även ränteuppgången har varit påtaglig. Trots betydande budgetförstärkningar och en stramarepenningpolitik ligger därmed de svenska obligationsräntorna kvar på en myckethög nivå som kronkursen är utomordentligt svag. Det har uppenbarligenvarit svårt för att etablera förtroende på de finansiella marknadernaför att inflationen förblir låg under den pågående ekonomiska återhämtningensamt att vidtagna budgetåtgärder är tillräckliga. Bedömningen av ekonomins utvecklingblir naturligtvis extra osäker mot bakgrund av den stora turbulens som råderbeträffande valutor och räntot En central fråga är hur länge oron kommer attråda och hur den påverkar den reala ekonomin. Det höga ränteläget tillsammans med den albnämia osäkerhetsom nu råder dämpar den inhemska ekonomiska aktiviteten. Mest påtaglig ärtroligen effekten på den privata konsumtionen. Investeringsutvecklingen tordepå kort sikt vara mindre känslig. Inom den exportinriktade delen av ekonomin ärden höga lönsamheten och snabba produktionsökningen saimolilft viktigarefaktorer för investeringsbesluten än ränteläget. Investeringarna i denäringslivssektorer som är mer beroende av den privata konsumdonen torde dock iviss mån påverkas, liksom bostadsbyggandet. Den ytterligare försvagningen av kronan bedöms intestimulera exporten i någon större utsträckning. Konkurrenskraftsläget var redantidigare mycket starkt och produktionsökningarna rekordstora. Iställetaccentuerar den svaga kronkursen två andra problem i ekonomin.Inflationsimpulsen från importpriserna förstärks även om genomslaget ikonsumentiedet i viss mån hålls tillbaka av den svaga konsumtionsefterfrågan.Samtidigt ökar ekonomins tudelning genom ytterligare förbättring av lönsamheteni exportsektorn medan ökade importpriser begränsar hushållens realainkomstutveckling. Därigenom ökar spänningarna i ekonomin vilket bl.a. riskeraratt leda till påfrestningar på lönebildningen. Sedan bedömningen i budgetpropositionen har signalernaavseende den realekonomiska utvecklingen dock i flera avseenden varit positiva.BNP-tillväxten accelererade , vilket innebaratt ökningen av BNP för uppgick till . SCB:s senasteinvesteringsenkät visar på en ytterligare ökning av de redan höga investeringsplanernai näringslivet. industribarometer indikerar mycketexpansiva produktionsplaner, vilket tyder på att industrins förmåga att ökauttnyttjandegraden av befintiig produktionsapparat varit större än väntat.Indikationer på en stabil utveckling av den privata konsumtionen har kunnat utläsas idetaljhandelsstatistiken samt i Prop. 1994/95:150 SCB:s enkät om hushållensinköpsplaner. Vissa signaler om en svagare BUaga 1.1 utveckling har dockkommit den allra . Sammantaget har dock den kraftiga uppgången iobligationsräntorna trots allt inte haft så stor kortsiktigeffekt på den ekonomiska utvecklingen. I föreliggande prognos har nyinformation sedan budgetpropositionen i positiv och negativ riktning bedömtssom ungefär likvärdig ur ett kortsiktigt tillväxtperspektiv. BNP-tillväxtenbedöms bli för att öka till procent . Dollarkurs (i kr.) lysk ränta 5-ärs statsobl. Svensk ränta 5-års statsobl. Svensk ränta 6-månaders ssvx ' ECU-index antas vara 127 samt 123den . Den intemationella konjunkturen förstärktes under 1994.Främst bidrog den kraftiga omsvängningen i , med särskilt hög tillväxt ivåra nordiska grannlandet Den japanska ekonomin återhämtade sig också i vissmån som tillväxten tilltog ytterligare i . BNP-tillväxten i därmed den högsta . I EU-området förutses enBNP-tillväxt på . I sker en gradvis uppgång medan den ekonomiskaaktiviteten dämpas i . Prognosen för den svenska ekonomins utveckling baseras påantaganden om valutakurs och räntor som i betydande grad är påverkade av densenaste tidens händelser. Detta innebär betydligt högre räntor och svagarekrona än vad som låg till grund för bedömningen i den preliminäranationalbudgeten. En viss nedgång av obligationsräntorna samt en förstärkningav kronan förutsätts dock. Procentuella förändringar mellan årsgenomsnitt -3,0 -1,2 -5,4 -0,4 -0,3 -1,8 -0,8 -1,8 Källor: och . Ett fortsatt mycket starktkonkurrensläge tillsammans med den inter- Prop. 1994/95:150 nationellakonjunkturuppgången innebär att exporten fortsätter att stiga Bilaga 1.1relativt snabbt. De kraftiga investeringarna innebär en betydande kapacitetsutbyggnadvilketmöjliggör en sådan utveckling. Exportensökningstakt minskar dock fråndrygt 1996. innebär detta att den svenskaexporten växer i takt med omvärldens efterfrågan. Importen ökade 1994 nästanlika snabbt takt som exporten. Med tanke på att svenslca producenter som säljerpå hemmamarknaden fått en starkt konkurrenskraft är denna utvecklinganmärkningsvärd. Till en del ligger förklaringen i en uppdriven import under slutetav året till följd av att medlemskapet i EU innebär nya regler för import tillSverige. bedöms importen stiga i betydligt måttligaretakt än . Svenska producenter väntas kunna utnyttja sin konkurrensfördelockså på hemmamarknaden som efterfrågeexpansionen sker i något mindreimportintensiva delar av ekonomin. Bedömningenav den privata konsumtionens utveckling är behäftad med särskilt storosäkerhet. Det höga ränteläget dämpar utvecklingen. Incitamenten att spara ökarytterligare genom att den redan höga realräntan stiger, särskilt om detta fåråterverkningar på fastighetspriser och tillgångsprisen På kort sikt innebärockså den finansiella oron att hushållen torde bli försiktigare, specielltavseende inköp av kapitalvaror Konsolideringen av statsfinanserna innebär ocksåatt hushållens inkomster sjunker 1995. Det är dock rimligt att anta attskattehöjningar och bidragsminskningar i stor utsträckning var förutsedda avhushållen. 1 så fall har hushållen redan, åtminstone delvis, anpassat sinkonsumtionsnivå. Effekten när väl åtgärderna träder i kraft blir då begränsadoch tar sig delvis uttryck i ett minskat sparande. Fleraandra faktorer som bidragit till det höga hushållssparandet under senare tidhar också börjat minska i betydelse. Hushållens har minskat sinskuldsättningsgrad, som var mycket hög. Vändningen isysselsättning har varit påtaglig. Risken att drabbas av arbetslöshet torde haminskat påtagligt vilket främjar konsumtionsbenägenheten. Därtill finns ettuppdämt behov av att öka inköpen av kapitalvaror av lågainköp. Av dessa skäl förväntas en viss minskning av hushållens sparande underprognosperioden. Sammantaget förväntas ändå den privata konsumtionen minska med0,för att sedan stiga 1996. -1,4 -2,6 -2,8 -0,9 -2,6 -1,4 -3,7 -0,5 -0,0 -0,6 -1,0 -0,2 -0,8 -0,7 -0,5 -0,8 -2,7 -1,2 -1,0 -1,0 -10,8 -17,6 -0,4 -15,5 -14,3 -7,3 -31,0 -37,5 -18,2 -0,3 -0,3 -0,9 -2,6 -1,8 -5,6 ' Förändring i procent av föregående års BNP. Bruttoinvesteringarna i näringslivet ökar nu kraftigt.Under 1994 steg investeringarna med i näringslivet totalt, och med28 % i industrin. Den snabba produktionstillväxten innebär ett ökandekapacitetsutnyttjande, vilket i kombination med den goda lönsamheten medförmycket gynnsamma förutsättningar för en ytterligare investeringsexpansion,speciellt i industrin. förutses därför industrins investeringsökningöverstiga och 1996 uppgå till . Tendensen är också attinvesteringarna allt mer sker i helt nya produktionsanläggningar och därmed påett tydligt sätt innebär en ökad produktionskapacitet. Också i det övriganäringslivet väntas investeringsexpansionen fortsätta, om än i långsammare taktän inom industrin. Den svaga efterfrågan inom stora delar av hemmamarknadenverkar dock fortsatt dämpande. De totala bruttoinvesteringarna bedöms stiga meddrygt trots ett kraftigt fall i bostadsbyggandet. Under 1996dämpas ökningstakten i näringslivets investeringarmen förutses bostadsbyggandetvända uppåt, delvis p.g.a. det nu aviserade investeringsstödet. De totalabruttoinvesteringarna beräknas därigenom stiga med . Lagerinvesteringama ökade kraftigt . Bidragettill BNP-tillväxten uppgick till hela 1,4 procentenhetei: Den starkaproduktionsökningen i industrin ledde till ett ökat behov av insatsvaror ochvaror i arbete. Därtill kommer att den extremt omfattande importen under slutetav i betydande omfattning utgjorde iagerinvesteringat Dessa lager väntas avvecklasunder 1995, vilket bidrar till att lagerposten ger ett svagt negativt bidragtill BNP-tillväxten. Diagram 1.1 Sysselsättning och arbetskraftsutbud Sysselsatta Arbetskraftsutbud Underliggande utbud Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 3800"'''I'I'I'I'I'I' 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 Anm.: I underliggande arbetskraftsutbud inkluderas ävenpersoner i sådana arbetsmarknadspolitiska åtgärder som i inte ingår iarbetskraftsutbudet. Källor: , ochFinansdepartementet. Den genomsnittliga timlönen för ekonomin som helhet ökade1994 med , enligt nationalräkenskapernas uppgifter om lönesumma ochantal arbetade timmar. Enligt SCB:s s.k. förtjänststatistik var ökningennärmare en procentenhet lägre. Skillnaden beror till en del på extrautbetalningar av resultatbonus samt speciellt höga löneutbetalningar förövertid inför beslutade skattehöjningar . Dessa effekter inräknasej i förtjänststatistiken. Eftersom utgångsläget blir artificiellt högt bidrarde i viss utsträckning till att dämpa den uppmätta löneökningstakten, baseradpå lönnesummestatistik, . Sammantaget bedöms löneökningarna komma att uppgåtill respektive för ekonomin som helhet, med ennågot snabbare ökningstakt inom industrin. Utvecklingen av konsumentpriserna (KPI) har under börjanav 1995 blivit ungefär vad som förväntades i den preliminära nationalbudgeten.Hushållens efterfrågan är fortsatt svag, vilket bidrar till att hålla tillbakaprisökningarna i konsumentiedet. Därtill kan konkurrensbefrämjande effekter avEU-medlemskapet förväntas dämpa prisutvecklingen. Ökningstakten förproducentpriserna är dock hög, vilket kan få återverkningar också påkonsumentpriserna. Försvagningen av kronan bidrar också till att höjainflationstrycket i ekonomin genom ökade importprisen Under prognosperiodenkommer höjda indirekta skatter och subventioner att bidra till ökningen av KPI.Den nu föreslagna sänkningen av mervärdesskatten på livsmedel fr.o.m. 1 januari1996 innebär dock att denna effekt blir förhållandevis liten 1996. Sammantagetberäknas den Prop. 1994/95:150 registrerade inflationstakten uppgå till 3,respektive under Bilaga 1.1 loppet av 1995 och 1996. Nettoprisindexväntas stiga med 2,0 respektive . KPI, dec.-dec. NPl, dec.-dec. -3,5 -2,2 Sparkvot (nivå) -24,7 -1,0 -0,6 Öppen arbetslöshet (nivå)' Arbetsmarknads politiska åtgärder' Handelsbalans (mdr. Bytesbalans (i % av BNP) -2,2 ' I % av arbetskraften. Källor: , ochFinansdepartementet. Näringslivets produktion ökade med drygt 4 %.Industriproduktionen steg med som spridningseffekternatill industrirelaterade delar av tjänstesektorn var påtagliga. Detta bidrogstarkt till att den totala tjänsteproduktionen ökade . Även under 1995och 1996 väntas produktionsökningarna i näringslivet bli av storleksordningen4-4,. Takten i industrins expansion avtar något sombyggnadsaktiviteten nu åter börjar tillta. Den offentliga produktionen väntasfortsätta att minska något . Sammantaget väntas BNP öka med 2,5respektive . Arbetsmarknadsläget har successivt förbättrats sedaninledningen av 1994. Minskningen av arbetslösheten har dock hållits tillbaka aven ökande medelarbetstid och ett stigande arbetskraftsutbud. Återhämtningen iekonomin, satsningarna på sysselsättningsskapande åtgärder samt en återgång avmedelarbetstiden till mer normala nivåer väntas medföra en sammanlagdsysselsättningsökning med 175 000 personer . Utbudet avarbetskraft väntas öka när sysselsättningsmöjligheterna förbättras, vilketbromsar nedgången av arbetslösheten. Den öppna arbetslösheten beräknas minskafrån 1994 till 1996. Underskottet i den offentliga sektoms finansiella sparandeuppgick till ca , eller av BNP Beslutadebudgetförstarkningar i kombination med den ekonomiska återhämtningen gör attunderskottet successivt beräknas krympa till ca . 1996,motsvarande av BNP Diagram 1.2 Finansiellt sparande i privat och offentligsektor samt bytesbalans Prop.1994/95:150 Andel av BNP, procent 15- -| I I I I I I 1 I I ] 1 [ 19801982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 ftiUor.Konjunkturinstitutet, ochFinansdepartementet. Procent av BNP i löpande pris -0,8 -2,2 -13,4 -10,4 -9,0 -5,2 Källor: , ochFinansdepartementet. Jämfört med beräkningarna i den preliminäranationalbudgeten innebär detta att underskottet nu bedöms bli 25 miljarder krlägre . Detta beror huvudsakligen på en tämligen kraftig upprevideringav skatteinkomsterna. Som en följd av bl.a. högre räntor på statsskulden haräven de offentliga utgifterna reviderats upp jämfört med bedömningen i denpreliminära nationalbudgeten. Bytesbalansen utgörs defintionsmässigt av sunaman av detprivata och det offentiiga finansiella sparandet. Det privata finansiellasparandet förväntas förbli mycket högt . Förbättringen i detoffentliga sparandet innebär därmed ett successivt ökande bytesbalans- 10 1994/95. överskott.År 1996 beräknas bytesbalansöverskottet bli ca Prop.1994/95:150 eller av BNP. Eftersom också investeringarna ökarpåtagligt Bilaga 1.1 kommer ekonomins bruttosparande att stiga mycketkraftigt. Brutto-sparandet ökar som andel av BNP från 1996. Diagram 1.3 Bruttosparande, fasta investeringar oclibytesbalans Andel av BNP, procent 30- 25 20 15 10 IIf11I■,I,,I1,I1,I1 1I.,I 1-1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 Bruttoinvesteringar Bytesbalans Bruttosparande Anm.: Bruttosparandet är summan av fasta bruttoinvesteringai;lagerinvesteringar samt bytesbalansen. Källor: , ochFinansdepartementet. 1.2 Den svenska ekonomin i ett medelfi-istigt perspektiv I den reviderade nationalbudgeten presenteras kalkyleravseende den ekonomiska utvecklingen t.o.m. . I ett sådanttidsperspektiv är informationsimderlaget otillräckligt för att prognoser ivanlig mening skall kunna utarbetas. Mot bakgrund av de stora förändringar somden svenska ekonomin genomgår ter sig varje scenario över utvecklingen påmedellång sikt som särskilt osäkert. Behovet av längre framåtblickar än dentraditionella tvåårshorisonten är emellertid stort. Den ekonomiska politikenoch de grundläggande ekonomisk-politiska frågeställningarna har fåti en allt störretyngdpunkt mot det medelfristiga perspektivet. I synnerhet behöver utvecklingenavseende de offentliga finansema och arbetsmarknaden belysas också i dettatidsperspektiv. Tre scenarier för ekonomins utveckling fram till år 2000presenteras i kapitel 12. Scenariema innehåller inga utprägladekonjunkturförlopp utan avser istället att illustrera utvecklingen mot ettjämviktsläge . En central frågeställning är i vilken mån dagens högaarbetslöshet kommer Scenariema bygger på olika förutsättningar avseende hur Prop.1994/95:150 arbetsmarknaden ftmgeran Detta tar sig uttryck i olika antagandenBilaga 1.1 avseende jämviktsarbetslöshet, arbetskraftsdeltagande etc. Dessa antagandenär avgörande för tillväxdnöjlighetema i ett medelfristigt perspektiv samt förde offentliga finansemas utveckling. Scenariema skiljer sig också med avseendepå underliggande tillväxtförmåga samt graden av trovärdighet för den ekonomiskapolitiken avseende bl.a. inflationen och de offentliga finansema. Ekonominsvarierande funktionsförmåga har också tagit sig uttryck i skildarealränteantaganden mellan alternativen.