prop · GH0340 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:40 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en reformering av den regionala näringspolitiska verksamheten. Det nuvarande systemet med regionala utvecklingsfonder bör förändras för att uppnå en mer effektiv verksamhet, anpassad till näringslivets krav och i vars utformning näringslivet tar en aktiv del. I propositionen föreslås att den juridiska formen för den verksamhet de regionala utvecklingsfonderna bedriver ändras från stiftelse till aktiebolag och att verksamheten sålunda överförs till nya regionala utvecklingsbolag. Ett centralt moderbolag föreslås bildas, som blir majoritetsägare i de regionala bolagen och svarar för samordning, viss central service m.m. Landsting och kommuner erbjuds att vara delägare i de regionala bolagen, vilka förutsätts samarbeta med och upphandla tjänster av privata företag och organisationer. Verksamheten kommer även fortsättningsvis att främst vara inriktad på information, rådgivning och finansiering. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt finansiell och strategisk rådgivning. Vidare skall bolagen i samverkan med andra regionala och lokala organ bedriva verksamhet inriktad på att främja nyföretagande. Utvecklingsfondernas nuvarande kapital för finansieringsverksamhet överförs till staten och disponeras av moderbolaget och de regionala bolagen för finansiering av småföretag. Det gäller även de medel som fonderna har förbundit sig att betala till staten. Utvecklingsbolagen dis- ponerar större delen av kapitalet genom regionala ramar. Förslaget innebär att den tidigare beslutade reduktionen av lånemedlen skjuts upp och att medelsbehovet prövas på nytt, dock tidigast . I propositionen föreslås vidare att staten till det nya moderbolaget och till Industri- och nyföretagarfonden överför aktier i förvaltnings- aktiebolagen . Det innebär att dessa organ kommer att äga vardera av samtliga aktier. Vidare föreslås att staten överför ytterligare aktier i dessa bolag till de nya stiftelser för samverkan mellan näringslivet och universitet och högskolor, som statsmakterna beslutat om. Stiftelserna får tillsammans av respektive bolags samtliga aktier. 1 Förslag till riksdagsbeslut................. 4 2 Lagtext..................................... 5 3 Ärendet och dess beredning.................. 8 4 Regeringens småföretagspolitik.............. 8 4.1 Den ekonomiska politiken................ 8 4.2 Den nya småföretagspolitiken............ 9 4.3 De regionala utvecklingsfonderna........ 11 5 Verksamhetsinriktning och organisation för företagsutveckling............................ 13 5.1 Utvecklingsfonderna förnyas och förbättras............................. 13 5.2 Verksamhetens inriktning................ 15 5.3 Organisationsfrågor..................... 16 5.4 Resurser för rådgivningstjänster m.m. ... 21 6 Finansieringsverksamhet..................... 23 7 Företagsservice............................. 28 7.1 Allmän inriktning....................... 28 7.2 Näringslivets medverkan m.m.............. 29 7.3 ...................... 30 7.4 Nyföretagande............................ 31 7.5 Finansrådgivning........................ 33 7.6 Internationalisering.................... 33 7.7 Tekniknivåhöjande verksamhet............ 35 8 Överföring av aktier i förvaltningsaktiebolagen ................................ 37 9 Specialmotivering........................... 39 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1993:70) Strategi för småföre- tagsutveckling........................ 40 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som har avgett yttrande över betänkandet (SOU 1993:70) Strategi för småföretagsutveckling.... 42 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........................................... 43 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. antar regeringens förslag till a) lag om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag, b) lag om ändring i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag, 2. godkänner det som regeringen förordar om a) att de regionala utvecklingsfonderna ersätts av regionala utveck- lingsbolag med viss inriktning (avsnitt 5.2 och 5.3), b) att staten tillsammans med andra intressenter bildar ett aktiebolag, vilket som moderbolag skall bilda de regionala utvecklingsbolagen, där även andra intressenter kan vara delägare (avsnitt5.3), c) att ca av de medel som återförs från deregionala utvecklingsfonderna till staten vid fondernas avvecklingskall få tillföras moderbolaget, vilket av medlen vid behov fåranvända ca som aktiekapital i de regionala utvecklingsbolagen (avsnitt 5.3), d) att återstoden av dessa medel får användas för finansiering avsmå och medelstora företag enligt angivna riktlinjer (avsnitt 6), 3. beträffande statens aktier i förvaltningsaktiebolagen (avsnitt 8) godkänner att a) en andel av statens aktier motsvarande av respektivebolags samtliga aktier med särskilda villkor tillförs moderbolaget, b) en andel av statens aktier motsvarande av respektivebolags samtliga aktier med särskilda villkor överförs till Industri-och nyföreta- garfonden, c) en andel av statens aktier motsvarande av samtliga aktiersom stiftelsemedel med särskilda villkor tillförs de nya stiftelser för samverkan mellan näringslivet och universitet och högskolor somstatsmakterna beslutat om. 4. bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som behövs för att ge- nomföra vad regeringen föreslår under 1-3. Regeringen har följande förslag till lagtext. Lag om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag Härigenom föreskrivs följande. 1 § Enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får aktiebolag med uppgift att på regional nivå främja näringslivets utveckling (regionala utvecklingsbolag) pröva frågor om stöd till näringsidkare inom bolagets verksamhetsområde. 2 § Den som hos ett regionalt utvecklingsbolag har tagit befattning med en fråga som avses i 1 § får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han därvid fått veta om någons affärs- eller driftför- hållanden. Denna lag träder i kraft . Genom lagen upphävs lagen (1978:19) om beslutanderätt för stiftelse som har bildats för att på regio-nal nivå främja näringslivets utveckling. Tystnadsplikten enligt 2 § den upphävda lagen gäller dock alltjämt. Lag om ändring i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 3 § Tillstånd krävs inte om finansieringsverksamheten 1. drivs av statlig eller myndighet, 2. avser finansiering endast i samband med avsättning av tjänster som erbjuds eller varor som framställs eller säljs av företaget, 3. avser finansiering endast i samband med avsättning av tjänster som erbjuds eller varor som framställs eller säljs av annat företag i samma koncern eller med annat nära samband och medel för verksamheten inte anskaffas från allmänheten, 4. tillgodoser finansieringsbehov endast inom en grupp näringsidkare med ekonomisk intressegemenskap och medel för verksamheten inte anskaffas från allmänheten, 5. utgör en normal likviditetsförvaltning och inte kan anses ha ett självständigt syfte vid sidan av företagets huvudsakliga verksamhet, 6. utgör sådan verksamhet 6. utgör sådan verksamhet som avses i 1 § lagen som avses i 1 § lagen (1949:722) om (1949:722) om pantlåne- pantlånerörelse, eller rörelse, 7. ingår i verksamhet 7. ingår i verksamhet som står under tillsyn som står under tillsyn av av enligt annan lag. enligt annan lag,eller 8. drivs av ett aktiebolag, om - bolaget med stöd av 1 § lagen (1993:000)om beslutanderätt för regionala utvecklings- bolag har fått rätt att pröva frågor om stöd till näringsidkare eller bola- get är moderbolag till ett sådant bolag, Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse - staten äger så många aktier i bolaget att staten har mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller bolaget är dotterbolag till ett bolag vari staten äger aktier i den omfattningen, och - medel för verksamheten inte anskaffas från allmänheten. Nära samband, som avses i 3, skall anses föreligga om företagen leds av samma eller i huvudsak samma personer eller om vinsten av företagens verksamhet helt eller till betydande del skall, direkt eller indirekt, tillfalla samma eller i huvudsak samma personer. Denna lag träder i kraft Denna lag träder i kraft den dag regeringen såvitt avser bestämmer. 1 kap. 3 § första stycket punkten 8 och i övrigt den dag regeringen bestämmer. 3 Ärendet och dess beredning Regeringen uppdrog åt en särskild utredare (riksdagsledamoten ) att se över de regionala utvecklingsfondernas framtida ställning och roll som stödorgan för små och medelstora företag. Utredarens arbete följdes av en parlamentarisk referensgrupp och en refe-rensgrupp bestående av experter från berörda organ. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En remissammanställning och de kompletta remissyttran- dena finns tillgängliga i (dnr 1561/93). Lagförslagen har sådan innebörd att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4.1 Den ekonomiska politiken genomgår sin allvarligaste ekonomiska kris sedan . Hög arbetslöshet, en minskad produktion, obalanser i den finansiella sektorn, ett stort statligt budgetunderskott och höga räntor har gett negativa effekter på ekonomin i sin helhet. Ett långsiktigt arbete pågår för att få rätsida på ekonomin. Det är därför utomordentligt viktigt att den ekonomiska politiken verkar på så sätt att drivkrafter skapas som kan bibehålla och utveckla välfärden. Arbetet med att sanera statens finanser är viktigt för att återskapa förtroendet för den svenska ekonomin och därmed möjliggöra sänkta räntor. Låg räntenivå är en central faktor för att öka investeringsviljan och därmed minska arbetslösheten. Omfattande förändringar för att åstadkomma ett gynnsammare klimat för företagen och därmed öka tillväxten har genomförts och ytterligare förslag kommer under höstriksdagen. Stra-tegiska skattesänkningar, avregleringar, en rationaliserad offentlig sektor, stöd till nyföretagande och företagsutveckling, investeringar i utbildning och forskning samt infrastruktur utgör grunden för att öka konkurrenskraften och därmed skapa möjligheter för tillväxt och nya arbetstillfällen. Integreringen med EG, och ett framtida medlemskap, öppnar nya vägar för ökad produktion och investeringar. Flera tecken finns på att den förda politiken har gett gott resultat och att en återhämtning nu är på väg, särskilt inom exportindustrin. Flera sektorer i den svenska ekonomin drabbades hårt av den allvarliga finanskrisen som uppstod . Krisen var en följd av de strukturella problem som en felaktigt förd ekonomisk politik lett till . Många banker hade bedrivit en mycket expansiv låneverksamhet efter att avregleringen av finansmarknaderna genomförts. De stora förlusterna hos bankerna hotade den långsiktiga verksamheten i flera banker. För att rädda banksystemet lade regeringen fram ett förslag om ett bankgarantisystem (prop. 1992/93:135) som biföll (bet. 1992/93:NU16, rskr. 1992/93:155). Staten tog därmed ett långtgående ansvar för att upprätthålla stabilitet i och allmänhetens förtroende för banksystemet. Ut-vecklingen på kreditmarknaden har försvårat mindre företags kreditförsörjning. 4.2 Den nya småföretagspolitiken I regeringsdeklarationen framhölls vikten av att nyföretagandet får en renässans. Vidare angavs att en av de mest centrala uppgifterna för regeringen är att återupprätta som en tillväxt- och företagar-nation med en stark och växande ekonomi. Behovet av tillväxt i ekonomin är stort. Det är viktigt att komma till rätta med den höga arbetslösheten och den minskade produktionen. I finns ungefär 390 000 företag utanför jordbrukssektorn med färre än 200 anställda. Av de nya arbetstillfällen som skapats återfinns större delen i småföretag. Det är huvudsakligen genom ny-etableringar och tillväxt i små och medelstora företag som innovativa idéer kan prövas och marknader vitaliseras. Det är den enskilde företagaren och dennes anställda som genom sina insatser kan skapa ett växande . tog ställning till ett samlat småföretagspolitiskt program på grundval av propositionen om en ny småföretagspolitik (prop. 1991/92:51, bet. 1991/92:NU14, rskr. 1991/92:93). Programmet innefattar följande huvudpunkter. Grunden för småföretagspolitiken är en ekonomisk politik som främjar företagande. Den allmänna inriktningen av småföretagspolitiken innebär att goda generella villkor skapas för företagen. Den nya småföretagspolitiken skall ha följande huvudsakliga innehåll: - förbättrad rättssäkerhet bl.a. genom att äganderätten och näringsfriheten skrivs in i grundlagen, - en effektiv konkurrens skapas i privat och offentlig verksamhet, - skattetrycket sänks, - en effektiv riskkapitalmarknad för småföretag skapas, - lagar och andra regler på olika områden förenklas och tas om möjligtbort, - nyetablering och Europakontakter underlättas. Det är det allmänna näringsklimatet som är helt avgörande för en väx-ande småföretagarnation. De åtgärder som regeringen genomfört har i huvudsak varit av generell karaktär. Regeringen har initierat ett omfattande program för ökad konkurrens, privatisering, skattereformer, avreglering och reformering av regler som hämmar ett effektivt resursutnyttjande. Konkurrens och fungerande marknader stimulerar dynamik och tillväxt i ekonomin. En effektiv konkurrenspolitik kräver tydliga och fasta spel-regler som ger konkurrens på likvärdiga villkor för företagen samt möj-ligheter för nya aktörer att komma in på marknaden. beslu-tade om en ny skärpt konkurrenslag (prop 1992/93:56, bet. 1992/93:NU17, rskr. 1992/93:144). En ny lag om offentlig upphandling har också beslutats av (prop. 1992/93:88, bet. 1992/93:FiU5, rskr. 1992/93:120). Lagen som träder i kraft som blir gällande, innebär en öppen och konkurrensutsatt, offentlig upphandling. Regeringen har vidare i pro-position 1993/94:35 om ingripande mot otillbörligt beteende avseende of-fentlig upphandling föreslagit ytterligare åtgärder för att stimulera en ef-fektiv konkurrens i den offentliga sektorn. Marknader vitaliseras då den offentliga sektorn avregleras och nya områden öppnas därmed för kon-kurrens. Ett flertal samhällsområden är f.n. berörda av avregleringar, främst bygg-, livsmedels- och transportsektorn samt post- och teleområdet. Ett område av särskild betydelse för de små och medelstora företagen är arbetsrätten. Regeringen har lagt fram en proposition om föränd- ringar i arbetsrätten (prop. 1993/94:67) för att bl.a. underlätta för små och medelstora företags personalrekrytering i ett mycket kärvt arbets- marknadspolitiskt läge. Onödiga och komplicerade regelsystem är till hinder för både nyetableringar och existerande småföretag. har andra förut- sätt-ningar att hantera regelsystem och krav på information än mindre före-tag. Regeringen har bemyndigat chefen för att tillkalla en delegation för avregleringsfrågor (dir. 1993:113) för att samordna och följa upp regeringens avregleringsprogram. Inom skatte- och avgiftsområdet har statsmakterna bl.a. sänkt arbetsgivaravgifter, avskaffat förmögenhetskatten på arbetande kapital, sänkt arvs- och gåvoskatten samt sänkt skattesatsen på reavinster av aktier. har företagens skatter sänkts med ca , varav avser småföretagen. Regeringen har över-lämnat en remiss till lagrådet avseende förslag om förändringar i be-skattningen av ägarkapital. Beskattningen av aktieutdelning förslås slo-pad och reavinstbeskattningen halverad i förhållande till vad som gäl-ler. avskaffas bolagens rätt till utdelningsavdrag, Annell-av-draget. Syftet med dessa förslag är att jämställa eget kapital med låneka-pital som finansieringskällor för investeringar i bolagssektorn. På bo-lagsnivån föreslås att skattesatsen sänks som skattebasen bred-das. Bolagsskattesatsen sänks från till . Möjligheten att göra avsättning till skatteutjämningsreserv (surv) slopas. I stället föreslås en ny allmän reserve- ringsmöjlighet, periodiseringsfonder. Avdrag medges för avsättning med högst av årsinkomsten. Fonden skall återföras till beskattning senast femte beskattningsåret efter det beskattningsår då avsättningen gjordes. Nya regler föreslås för att ge enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag skatteregler som är likvärdiga med reglerna för en- mansak-tiebolag. En huvudpunkt i förslaget är att avkastningen på det kapital som investerats i verksamheten beskattas i inkomstslaget kapital och inte i nä-ringsverksamhet. Andra viktiga punkter är att företagare, med motsvarande beskattning som i ett enmansaktiebolag, skall kunna återinvestera vinstmedel i verksamheten och få rätt att göra avdrag för avsättning till periodiseringsfonder. Vidare föreslås att underskott i nystartad aktiv näringsverksamhet skall få kvittas mot tjänsteinkomster. Syftet är att stimulera nyföretagande. Regeringen lade fram en proposition om kapital för tillväxt (prop. 1992/93:41) med förslag om hur medel från de förutvarande lön-tagarfonderna skulle användas för en förbättrad försörjning av riskkapital till små och medelstora företag. beslutade i enlighet med för-slaget (bet. 1992/93:FiU3, rskr. 1992/93:25). På grundval av beslutet bildade regeringen två bolag, och , vilka blev delägare i sex direktinvesterande riskkapitalbolag. Sammanlagt tillfördes verksamheten . Huvuddelen av aktierna utskiftades till de företag som betalat in medel till löntagarfonderna. Staten äger ungefär en tredjedel av aktierna i de två portfölj-förvalt- ningsbolagen. har noterats på s.k. O-lista. Tre av riskkapitalbolagen är noterade. Även AB kommer att noteras. Riskkapitalbolagen har investerat i enskilda företag. Vidare lade regeringen fram en proposition om kapital för nya företag m.m. (prop. 1992/93:82) som biföll (bet. 1992/93:NU19, rskr. 1992/93:145). Statsmakternas beslut innebar bl.a. att ett nytt system med lån vid etablering av nya företag enligt tysk mo-dell infördes, s.k. nyföretagarlån. Den dåvarande Industrifonden (Stif-telsen fonden för industriellt utvecklingsarbete) ombildades till Industri- och nyföretagarfonden och tillförs ytterligare för att bl.a. bedriva verksamhet med nyföretagarlån. 4.3 De regionala utvecklingsfonderna Utvecklingsfonderna inrättades och ersatte de dåvarande företa-gareföreningarna (prop. 1977/78:40 bil. 1, bet. 1977/78:NU34, rskr. 1977/78:110). Det finns en utvecklingsfond i varje län. Fonderna är stif-telser med staten och landstingen jämte kommuner utanför landsting som stiftare. Konsortialavtal har träffats mellan parterna. Nuvarande avtal gäl-ler i första hand t.o.m. och förlängs därefter om de inte sägs upp i förväg, dvs. Änd-ring av stiftelsens stadgar skall fastställas av staten och resp. landsting (och berörd kommun). Enligt avtal och stadgar utses samtliga styrelseledamöter av resp. landsting eller i vissa fall av landsting och berörd kommun. I stadgarna för respektive utvecklingsfond finns föreskrifter för vad som skall hända om stiftelsen upphör med sin verksamhet. I så fall skall dess överskjutande tillgångar delas mellan stiftarna i förhållande till vad de tillskjutit för verksamheten. Utvecklingsfondernas målgrupp är företag i samtliga branscher med färre än 200 anställda. I praktiken har fonderna mest inriktat sig på före-tag med färre än 50 anställda. Det är respektive fonds ansvar att besluta om nödvändiga prioriteringar av branscher med hänsyn till näringslivsstrukturen m.m. i länet. Utvecklingsfonderna arbetar med dels olika slag av information, utbildning och rådgivning, dels finansieringsverksamhet. Den senare verksamheten bedrivs i allt väsentligt med medel som till-handahållits av staten och i enlighet med förordningen (1987:894) om statlig finansiering genom regional utvecklingsfond. I avsnitt 6 lämnas en redogörelse för finansieringsverksamheten och ges förslag beträffande bl.a. inriktning av och resurser för detta arbete. Verksamheten med information, utbildning och rådgivning bekostas till stor del av staten och landstingen genom årliga anslag. Flertalet fonder utför dessutom uppdrag för exempelvis olika länsmyndigheter och kom-muner. En begränsad del av intäkterna härrör från konsulttjänster till fö-retag och deltagaravgifter från utbildningsverksamhet m.m. Fonderna omsätter sammanlagt ca och har totalt ca 560 anställda. I några län bedrivs vissa begränsade delar av verksamheten genom dotterbolag. Regeringen aviserade i propositionen om kapital för nya företag m.m. (prop. 1992/93:82) avsikten att tillsätta en utredning om utvecklingsfonderna. Detta skedde mot bakgrund av erfarenheterna av fondernas verksamhet, om- läggningen av småföretagspolitiken och de nya möjligheter som införts beträffande småföretagens riskkapitalförsörjning. Regeringen framhöll att det i utredningsarbetet borde prövas vilka verk-sam- hetsuppgifter fonderna skall ha liksom frågan om lämpliga huvudmän. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utre-dare med uppgift att se över de regionala utvecklingsfondernas framtida ställning och roll som stödorgan för små och medelstora företag (dir. 1993:2). Utredningen har ingående kartlagt och utvärderat utvecklingsfondernas verksamhet. Regeringen åter- kommer i det följande (avsnitten 5-7) till bl.a. bedömningar av utvecklingsfondernas hittillsvarande verksamhet på skilda områden samt fondernas framtida uppgifter, resurser och organi-sation. 5 Verksamhetsinriktning och organisation för 5.1 Utvecklingsfonderna förnyas och förbättras Regeringens bedömning: Det finns ett betydande behov av den typ av verksamhet som bedrivs av de regionala utvecklingsfonderna. Det finns skäl som talar för att bl.a. organisationen bör förändras för att verksamheten skall kunna bli mer slagkraftig och bättre anpassas till näringslivets krav. De organ, som enligt regeringens mening bör in-rättas, skall ses som en del av det nätverk av marknadskompletteran-de organ för rådgivning och finansiering som staten medverkar i. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att den verksamhet med främst rådgivning och finansiering som bedrivs av de regionala utvecklingsfonderna fyller ett väsentligt behov och bör fortsätta. Det finns skäl för staten att bedriva olika former av insatser för att sti-mulera utvecklingen av små och medelstora företag. Dessa insatser bör dock ses som komplement till regeringens generella tillväxtfrämjande åt- gärder på bl.a. skatteområdet. Förbättringar av de allmänna verksamhetsförutsättningarna för små och medelstora företag uppnås genom de förslag regeringen avser att lägga fram vad gäller skattepolitiken och arbetsrätten. Genom ett företagarvänligt klimat med väl fungerande ramar och regler för de små och medel-stora företagen kan förnyelse åstadkommas, nya arbetstillfällen skapas och marknader vitaliseras. Vissa riktade insatser bör genomföras inom områden där marknaderna bör kompletteras eller där det saknas en fungerande privat marknad. Det är mot den bakgrunden som framlagda förslag skall ses. Grundläggande service i form av information och rådgivning till nya och existerande småföretag är viktigt. Det får anses vara ett ansvar för staten att tillhan-dahålla grundläggande information om de regler som gäller för företa-gande samt viss råd- givning. Det är därvid viktigt att småföretag kan er-bjudas även en viss grundläggande rådgivning i bl.a. strategisk planering och övergripande marknadsutveckling. Ett annat område där insatser från staten kan behövas är information och företagssamverkan med inriktning mot EG-marknaden. Tekniknivåhöjande insatser samt åtgärder för att främja kommersialisering av innovationer bör genomföras som ett led i att öka konkurrenskraft och tillväxt. Regeringen har låtit en särskild utredare se över frågor som rör innovatörer. Utredaren har presenterat sina förslag i betänkandet In-novationer för (SOU 1993:84). Regeringen avser att redovisa sitt ställningstagande till förslagen budget- proposition.