prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Verksamheten har följtsupp , I uppföljningen konstateras att första året ägnades åt enegen kompetensuppbyggnad. Den formella kompetensen är nu god. När det gäller arbetssättet framgårdet av uppföljningen ochårsredovisningama att formema behöver utvecklas ytterligare. Det ankommer påKonkurrensverket och länsstyrelsema att gemensamt göra detta. En särskild utredare har sett över reglemaför pantlåneverksamheten. Förslaget om Pantbankemas kreditverksamhet (SOU1994:61) har remissbehandlats. Det innebär bl.a. att länsstyrelsema behållertillstånds- och tillsynsuppgiftema och att regelsystemet förenklas. Länsstyrelsemastillståndsprövning av vissa spel upphör den (prop. 1993/94:182,bet, l993/94:KrU32, rskr 1993/94:415), Vidare upphör länsstyrelsemas ansvar förprövningen av fastighetsmäklare enligt ett förslag till nyfastighetsmäklarlag (prop, 1994/95:14), En översyn av bil- och körkortsregistren mm, har genomförts. Regeringen föreslår i propositionen (1994/95:126) Den framtida trafikadministrativaverksamheten åtgärder som skall medföra minskade Förslaget innebär bl a. att länsstyrelsemas arbete 14 medbilregistret upphör , Ökade krav ställs på länsstyrelsemasarbete med tillsyns- och tillståndsprövningen av den Prop. 1994/95:100yrkesmässiga trafiken till följd av beslut med anledning av Bil,14 regeringens proposition (1993/94:168) om ökad tillsyn av den yrkesmässigatrafiken. Lagstiftningen har ändrats i flera olika avseenden så att tillsynenkan bli mer effektiv. Ipropositionen (1993/94:147) Jämställdhetspolitiken Delad makt - delat ansvargavs länsstyrelsema i uppgift att främja jämställdheten inom länet. Vidareskall det finnas en expert för området vid länsstyrelsema. Målet förverksamheten har i regleringsbrevet beskrivits på följandesätt. Länsstyrelsema skall utifrån de nationella målen förjämställdhetspolitiken bedriva ett initierande, kunskapsuppbyggande, stödjandeoch uppföljande jämställdhetsarbete i länen. Länsstyrelsema skall medutnyttjande av sin tvärsektoriella kompetens prioritera arbetet med enjämställdhetsstrategi för det utåtriktade arbetet. I strategin skall mål ochriktlinjer för länet preciseras. B.Areella näringar och veterinära frågor Sverigesmedlemskap i innebär att EU:s jordbmkspolitik skall tillämpas. Denna innebärför jordbmkamas del bl.a. att de stöd som erbjuds inom EU erhålls efteransökan. Antalet ansökningar kan komma att uppgå till över 200 000.Länsstyrelsema kommer att bereda och fatta beslut i övervägande delen av dessaärenden. Stora insatser kommer att krävas vad gäller handläggning, kontroll,uppföljning och information. Regeringen föreslår därför att särskilda resursertillförs länsstyrelsema. Detta möjliggör för länsstyrelsema att bl,a. förstärkasin kompetens avseende odlingslandskapets kultur- och naturvärden. Kvarvarandeomställningsåtgärder kommer att kräva insatser även under /96, I EU:s jordbmkspolitik ingår ett miljöstöd tillmiljövänliga bmknings-metoder, extensifiering, biologisk mångfald, ekologiskodling, utrotningshotade husdjursarter och bevarande av odlingslandskapet.Varje medlemsland är skyldigt att utarbeta ett eget miljöprogram. Miljöstödenär kvalitetsprogram som kräver rådgivning, uppföljning och utbildning för attmålen med programmen skall kunna uppfyllas på ett tillfredsställande SäU. Länsstyrelsema har arbetat medliknande program för landskapsvård för att bevara vissa ur nationell synpunktvärdefulla odlingslandskapsmiljöer med höga natur- och kulturmiljövärden,Länsstyrelsema har utarbetat program för landskapsvård, beslutat om stöd ochskrivit 15 000 avtal som omfattar drygt 300 000 ha. En utvärdenng avverksamheten visar att den uppfattas som positiv av jordbmkama, men att en mermedveten styming och uppföljning är nödvändig. EU-avtaletmedför att från den fullt ut deltar i ]5 dengemensamma fiskeripolitiken, som består av resurs-, marknads- och stmkturpolitik.Resurspolitiken reglerar fördelningen av fiskeresurser Prop. 1994/95:100 mellanmedlemsländema samt avtal med tredje land. Viktiga delar i Bil. 14marknadspolitiken är överskottsreglering och importreglering, Stmkturpolitikensyftar till investeringar inom bl.a. fiskeflottan, hamnar och vattenbmk.Hämtöver finns inom fiskeripolitiken regler om kontroll på fiskets område somsyftar till att säkerställa efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitiken.På fiskets område är det angeläget att de regionala insatsema samordnas inomramen för den av EU godkända sektorplanen på fiskets område. Administrationenav de EU-stöd som hänförs till mål 5a på fiskets område bör därför fördelasmellan och länsstyrelsema. Länsstyrelsema bör inom givna ramarbesluta om stöd till vattenbmket, beredningsindustrin och infrastmkturen.Fiskeriverket bör däremot besluta om stöd till övriga insatser inom mål 5a,framför allt stöd till fiskeflottan. svarar vidare för att uppgifter frånyrkesfiskamas loggböcker och försäljningsnotor upprättade i hamnama samordnas.Länsstyrelsema skall därför inte fortsättningsvis samla in loggböckema förkontroll. har tagit beslut om huvuddragen för denframtida distriktsveterinärorganisationen (prop, 1993/94:150, bet.1993/94:JoU32, rskr 1993/94:403), har därefter utrettfrågor beträffande den regionala och lokala organisationen,veterinärstationemas driftsform och uppbördssystemet. Uppdraget redovisadestill regeringen , Mot bakgmnd av bl,a. Riksrevisionsverketsrapport arbetar för att den förändradedistriktsveterinärorganisationen skall kunna verka från den . Dettainnebär ingen förändring av länsstyrelsemas instmktionsenliga uppgifter på detveterinära området. Avlänsstyrelsemas årsredovisningar för /94 framgår att arbetet ihög grad har präglats av genomförandet av planerade trafikinvesteringar,medverkan i strategiskt inriktade utredningar, såsom strategi för regionalamiljöanalyser (STRAM) och miljöanpassat transportsystem (RES), samt av arbetetmed miljökonsekvensbeskrivningar De extra sysselsättningsmedel som gått tillkulturmiljövårdens arbete med byggnadsvård har krävt omprioriteringar avlänsstyrelsemas administrativa resurser Flera länsstyrelser redovisar ävenåtgärder för att effektivisera arbetet med löpande ärenden. Detta arbete börfortgå med beaktande av kvalitetsaspekten. Länsstyrelsema bör särskilt uppmärksammaatt den regionala miljöövervakningen byggs upp och samordnas med den nationellautsläppskontrollen. Sammantaget bör dessa kunskaper och erfarenhetertas till vara för att intensifiera arbetet med mål- och resultatuppföljning. Ett sådant arbete har starka beröringspunkter med uppdraget till att dels fortlöpande följa upp och utvärdera tillämpningen av (PBL) och lagen om hushållning med naturresursema (NRL) , dels redovisa hur den '" fysiskaplaneringen kan bidra till att uppnå de miljöpolitiska målen. Länsstyrelsemas arbete med markanvändnings- ochplaneringsfrågor Bil. 14 kommer i flera avseenden att påverkas av medlemskapeti EU, bl.a, genom införlivandet av rättsakter på miljöområdet och ett gränsöverskridandesamarbete. Medlemskapet innebär vidare ökade krav på underlag ommiljöförhållanden, kulturmiljövärden och om mark- och vattenanvändningen isamband med program för ansökningar till Vissa nationellautrednings- och planeringsinsatser inom ramen för EU-samarbetet -infrastmkturen, miljö- och landskapsvården inom jordbmkssektorn mm. - kommeratt fömtsätta ett regionalt underlag om miljöfrågor Rapporten 2009, ett förslag till ennationell vision för mark-och vattenanvändningen och för den regionalautvecklingen är utarbetad av , och ,Visionens utgångspunkter för bebyggelsemönster, kulturmiljöer, biologiskmångfald etc, kan anpassas och vidareutvecklas till länets förhållanden. Tillsammansmed resultaten från andra strategiskt inriktade utredningar, t.ex. STRAM ochRES, kan resultatet utgöra gmnden för diskussioner om en långsiktigt hållbarutveckling av tätorter och landsbygd. Regeringen anser att en fortsatt decentraliseringav uppgifter från till länsstyrelsema förstärker denregionala kulturmiljövårdens verkan. Genom en resursförstärkning skapas fömtsättningarför länsstyrelserna att överta prövningen av ärenden om vård och underhåll avkyrkor och kyrkliga inventarier from. Riksantikvarieämbetethar haft i uppdrag att förbereda förändringen. Resursförstärkningen tilllänsstyrelsema bör dämtöver ge möjlighet att tillgodose också andra angelägnautvecklingsfrågor inom kulturmiljövården. Det fömtsatts att länsstyrelsema ochRiksantikvarieämbetet i hög grad kan gmnda sina beslut på länsmuseemaskompetens i frågor om vård och underhåll av kyrkor och kyrkliga inventarierRegeringen har givit ett uppdrag att i samråd med företrädareför länsstyrelsema, de regionala museema och utarbeta ettförslag till hur ansvarsfördelning mellan länsstyrelser och länsmuseer skallutformas. Länsstyrelsemasuppgift har successivt förskjutits från ärendehandläggning till tillsyn,uppföljning och utvärdering av länets socialtjänst. Däri ingår att bevaka ochfölja upp att den enskildes rättssäkerhet iakttas. Under innevarande budgetårfördelar länsstyrelsema särskilt avsatta medel till kommuner som behöver utvecklaöppenvårdsinsatser inom missbmkar- och ungdomsvården. Vidare harlänsstyrelsema fatt en aktivare roll vid fördelning av bidrag tilllänkorganisationema. Regeringen har gett länsstyrelsemai uppdrag att ansvara för samordningen mellan berörda myndigheter när det gäller tillsynen av restaurangbranschen. 2 1994/95. Bi/aga 14 Detnuvarande import-, export-, tillverknings- och partihandels- Prop. 1994/95:100monopolet inom alkoholområdet ersätts from, av ett Bil, 14nytt tillsyns- och tillståndssystem (prop, 1994/95:89) om en ny alkohollag.Länsstyrelsema skall i samverkan med den nyinrättade Alkoholinspektionen svaraför en samlad och effektiv tillsyn på detta område. Vidare övertar kommunemaansvaret för beslut i fråga om serveringstillstånd from, ,skall länsstyrelsema yttra sig i samtliga tillstånds-och sanktionsärenden samt stödja kommunemas kompetensuppbyggnad. Genom att successivt avlasta länsstyrelsema löpandeärenden inom vissa ärendegmpper skapas utrymme för en mer aktiv och efTektivtillsyn över inklusive stöd och service för vissafunktionshindrade samt alkoholhanteringen. Regeringen kommer att noga följautvecklingen vad gäller det nya tillsyns- och tillståndssystemet i fråga omserveringstillstånd. E. Civiltförsvar och räddningstjänst Lagenom civilt försvar, som träder i kraft , innebär att kommunemafar ett samlat ansvar för befolkningsskyddet och räddningstjänsten på denlokala nivån. Länsstyrelsemas uppgift att vidmakthålla den statligacivilförsvarsorganisationen upphör därmed. Länsstyrelsemas nya roll på dettaområde blir främst att ge kommunerna stöd och underlag för beredskapsåtgärdemai enlighet med de övergripande mål som statsmaktema beslutat och andraplaneringsfömtsättningar samt att i en fortlöpande dialog med kommunema följaupp resultatet av de vidtagna beredskapsåtgärdema och det uppnåddaberedskapsläget. har påregeringens uppdrag utarbetat ett förslag till kompetensprofiler och programför kompetensutveckling av den länsstyrelsepersonal som berörs av den nyarollen. Regeringen avser att ge i uppdrag attgenomföra de föreslagna åtgärdema under fömtsättning att beviljarerforderliga medel under fjärde huvudtiteln, Länsstyrelsemaansvarar såsom högsta polisorgan i länet för att polisens verksamhet i länetbedrivs enligt gällande föreskrifter och riktlinjer och inom ramen förtilldelade medel, I detta ligger ett ansvar för att det rationaliseringsarbetesom länsstyrelsema har lagt en gmnd för fullföljs och att ett fortsattförändringsarbete bedrivs så att en generellt sett oförändrad operativ nivå ipolisverksamheten kan upprätthållas, trots att polisväsendet nu far vidkännasen faktisk neddragning av resurser Rationaliseringsarbetet har bl,a, inbegripitstmkturförändringar. Genom ändringar i polisförordningen (1993:993) överlämnades bl,a, till länsstyr elsema att besluta om länets indelning i polisdistrikt. Länsstyrelsema har därefter beslutat om stora förändringar av polisorganisationen i respektive län. Antalet polismyndigheter i riket kommer att uppgå jg till51, varav 12 myndigheter kommer att omfatta ett helt län. Allmän förvaltning ochbostadsfinansiering Prop. Tillsynenöver överförmyndama flyttas till länsstyrelsema (prop,1993/94:251, bet, 1993/94:LU3, rskr 1994/95:29), EU-medlemskap medför att direkta val tillEU:s parlament skall genomföras. Det innebär uppgifter för somregional valmyndighet. Inom bostadsområdet införs i anslutning till deordinarie stöden för ny-och ombyggnad av bostäder, som beviljas av länsstyrelsema,vissa tidsbegränsade extra stöd. Dessa bidrag för reparations-, om- ochtillbyggnadsåtgärder och åtgärder för bättre inomhusklimat avser att stimuleratill att sådana åtgärder påbörjas. Länsstyrelsema fattar beslut i dessaärenden. Vidare föreslås nu ett bidrag till förbättring av inomhusklimatet iskolor och daghem, vilket skall beslutas av länsstyrelsema. Detsvenska EU-medlemskapet medför nya uppgifter för länsstyrelsema. Dessauppgifter fömtsätter särskilda kompetenshöjande insatser och en hög aktivitetredan under innevarande budgetår Försöksverksamheten med ett regionalt samarbetegenom länsstyrelsema med regionala organ i och har följts upp.Verksamheten har numera utvidgats till samt några andra områden. Länsstyrelsemas arbete innefattar också att verkaför regelreformering. pågår en kontroll av humvidalänsstyrelsemas föreskrifter överensstämmer med de krav som EU-medlemskapetställer En fortsatt uppbyggnad av kunskap om EU:s rättskällor behövs inom helalänsstyrelseorganisationen. Vidare blir regelutformningen särskilt viktiginför den fortsatta intemationaliseringen. Länsstyrelsema skall också delta iregeringens avregleringsarbete genom att lämna förslag till förenklingar menockså genom att utföra särskilda uppdrag. Mot bakgmnd av nya ansvar påjämställdhetsområdet är det ofrånkomligt att myndighetens egenjämställdhetsplan utvecklas, så att den kan lyftas fram som ett bra exempel förandra. Länsstyrelsemaomfattas av regeringens sparkrav på utgifter för statlig konsumtion. Budgetåret1995/96 har anslaget räknats ned med Vid årets utgångmotsvarar besparingen en nivåsänkning på . beräknasanslagsnivån ha sänkts med eller . Vidare harvissa tekniska justeringar av anslagsbeloppet gjorts (sammantaget 10,6 miljonerkronor) till följd av återiägg för räntor och amorteringar samt attlänsstyrelsema övertar kostnadsansvaret för stämningsmannadelgivningen. Länsstyrelsemas uppgift att vidmakthålla denstatliga civil försvarsorga nisationen upphör den , Till följd härav minskas anslaget med 19 Regeringen har beslutat föreslå att länsstyrelsemas arbete med Prop, 1994/95:100 bilregistret skall upphöra.Den uppgiften skall enligt förslaget skötas av Bil. den 1januari 1996. Kostnadema för länsstyrelsemas befattning med bilregistretuppgår till Anslaget minskas med detta beloppvarvid tidpunkten för ikraftträdandet beaktas. De avvecklingskostnader som kan bli aktuella farlänsstyrelsema täcka inom ramen för anvisade medel. Genom beslut med anledning av regeringensproposition (1993/94:168) om ökad tillsyn av den yrkesmässiga trafiken ställsökade krav på länsstyrelsemas arbete med tillsyns- och tillståndsprövningen avden yrkesmässiga trafiken. För detta arbete tillfördes föregående budgetår 6miljoner kronor Särskilda medel för bl.a. lokalkännedomsprövningen förtaxiförare anvisas nu engångsvis till i med 1,9miljoner kronor Sådana prov, som genomförs endast i , harinitialt varit särskilt arbetskrävande. Vidare har medel för prövningen avärenden om körkortsingripanden räknats upp med ytterligare 8,25 miljoner kronorför verksamheten. Länsstyrelsema skall inte fortsättningsvis samla inyrkesfiskamas loggböcker för kontroll. Detta innebär att anslaget minskas med 1,8miljoner kronor Genom stadgandet i 2 § naturvårdslagen (1964:822)är ansvarig för naturvårdsförvaltningen inom länet. Resurser föradministrationen av fjällförvaltningen i har hittillsreglerats genom avtal mellan och i Norrbottenslän. Från och med /96 skall i stället fördenna verksamhet tillföras i under detta anslag.Motsvarande minskning görs av anslag under fjortonde huvudtiteln (Miljö- ochnaturresursdepartementet). Genom en resursförstärkning möjliggörs en fortsattdecentralisering av uppgifter från till länsstyrelsema.Det gäller främst överförande av beslut om vård och underhåll av kyrkor och kyrkligainventarier De länsstyrelser som förstärks med är devilka förra budgetåret inte fick sådan förstärkning. Till följd av länsstyrelsemas uppgifter med EU:sjordbmksstöd ökas anslaget med Vidare anslås på anslag B 4under nionde huvudtiteln (Jordbmksdepartementet) (avser 12 månader) för rådgivning och utbildning. Medlen bör liksom hittillsdisponeras av länsstyrelsema och utnyttjas för arbetet med de nya uppgiftema.Under samma huvudtitel finansieras länsstyrelsemas administration avåterstående omställningsåtgärder De resurser som tidigare anvisats föradministrativa kostnader för landskapsvårdande åtgärder under fjortondehuvudtiteln (Miljö- och naturresursdepartementet), utgår Den särskildaminimiramen och intäktsbetinget för lantbmksverksamheten som /92 tas bort. Som tidigare nämnts ökas anslaget med 120 miljonerkronor för arbetet med EU:s jordbmksstöd. Dessa medel avsätts på ramposten Utvecklingsinsatser m.m. Regeringen avser att senare besluta om 20 fördelningenav dessa medel. Utvecklingsåtgärderberäknas bli av sådan omfattning att behovet av nya medel kan begränsas till1,på ramposten Utvecklingsinsatser m.m. Detankommer på regeringen att besluta om anslagets fördelning mellanlänsstyrelsema. För kännedom och för att underiätta länsstyrelsemasverksamhetsplanering redovisas i det följande den fördelning som regeringen, omriksdagen godtar medelsberäkningen, senare avser att besluta om. Vid denslutliga fördelningen av medel kommer regeringen att överväga de behov avomfördelning av resurser som kan komma att bli en följd av länsstyrelsemasarbete med stmkturfondsprogrammen. 1994/95:100 Bil, 14 Ramanslagetsfördelning på ramposter 1995/96 (1 000-tal kronor) Förslag tillriksdagsbeslut /95:100 , ,p ,o , ■ Bil, 14 tillLänsstyrelsema m.m. för /96 anvisar ett ramanslag 1994/95: lOO 14 Kammarkollegiet är centralförvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor om bl.a. statligegendom, rikets indelning samt permutation. Vidare har kollegiet till uppgiftatt i vissa ärenden bevaka statens rätt och allmänna intressen, tillhandahållafond- och förmögenhetsförvaltning på det statliga och kyrkliga området, biståmed risk- och skadehantering samt förmedla juridisk och administrativ servicetill myndigheter under regeringen. Kollegiet utför kansligöromål åt vissastatliga styrelser och nämnder såsom , ,. samt Statens fond för fukt- ochmögelskador Kammarkollegiets verksamhet redovisas under tvåanslag. Handläggning av mål och ärenden redovisas under anslaget MyndighetsuppgifterVerksamheten som helt finansieras genom avgifter, bl,a, fond- ochförmögenhetsförvaltning, administrativ service till olika myndigheter samtrisk- och skadehantering redovisas under anslaget Uppdragsverksamhet. Kammarkollegiet har lämnat en enkelanslagsframställning för /96. Utdragur Kammarkollegiets årsredovisning: Verksamhetensintäkter 115 730 62 729 Driftkostnader: personal. S kadeersättn i ngar*' Fonden för fukt- och mögel- Överfördesden från Försvarets civilförvaltning. AvKammarkollegiets årsredovisning framgår vidare att av myndighetens anställdaär kvinnor och män. 1993/94 Utgift 15 675 000 1994/95 Anslag 24 028 000 1995/96 Förslag 34 414 000 varav23 327 000 beräknat för Frånanslaget finansieras Kammarkollegiets myndighetsuppgifter, bl.a.indelningsärenden, permutationsärenden, vattenrättsliga ärenden och ärenden omauktorisation av tolkar och översättare. Deövergripande målen för kollegiet vad avser myndighetsuppgifter är konsekventrättstillämpning samt snabb och korrekt handläggning med en lämplig avvägningav resursinsatser RRVsrevisionsberättelse innehåller inte några invändningar Prop.1994/95:100 Bil, 14 som gäller för perioden /94 - 1995/96 bör ligga fast och bör utsträckas till att omfatta även Resurser 1995/96 Kammarkollegietsårsredovisning visar att det intema arbetet har rationaliserats ocheffektiviserats väsentligt och att produktiviteten har ökat. Kollegiet harredovisat styckkostnader för skilda ärendegmpper som jämförts med tidigare årsresultat. Regeringenkonstaterar att RRV inte haft några invändningar i revisionsberättelsenavseende Kammarkollegiet: Myndighetsutövning. Sammantagetinnebär bedömningen att de riktlinjer som lades fast i 1993 årsbudgetproposition bör gälla även för budgetåren 1995/96 och 1997.Kammarkollegiet omfattas av regeringens sparkrav på utgifter för statligkonsumtion. /96 har anslaget räknats ned med 2 miljoner kronorVid årets utgång motsvarar besparingen en nivåsänkning på . År 1998beräknas anslagsnivån ha sänkts med eller . till Kammarkollegiet: Myndighetsuppgifter /96 anvisar ett ramanslag på 1994/95:100 Bil.14 Kammarkollegiet: Uppdragsverksamhet 1995/96 Förslag 1000 Underanslaget redovisas kostnader för fond- och förmögenhetsförvaltning,administrativ service till andra myndigheter, bevakning av Allmänna arvsfondensrätt, kansligöromål åt vissa styrelser och nämnder, risk- och skadehanteringmm. Kostnadema för verksamheten betalas med avgifter enligt principen om fullkostnadstäckning. De övergripande målen är att kollegietsuppdragsverksamhet skall utföras enligt marknadsmässiga principer och med fullkostnadstäckning. De övergripande mål som gäller för bör ligga fast och bör utsträckas till 1997, oden /94 omfatta även - 1995/96 budgetåret Vadavser den avgiftsfinansierade verksamheten har uppsatta verksamhetsmåluppnåtts. redovisar ett överskott på ochverksamhetsgrenen administrativ service ett överskott på Regeringenkonstaterar att RRV inte haft några invändningar i revisionsberättelsenavseende Kammarkollegiet: Uppdragverksamhet. Regeringen har noterat attkollegiet har vidtagit vissa åtgärder med anledning av RRV:s påpekande omkollegiets fondförvaltning, bl.a. genom att förbättra rapporteringsmtinema. Regeringenanser att de riktlinjer som lades fast budgetproposition bör gällaäven för . Förslag tillriksdagsbeslut Prop. till Kammarkollegiet: Uppdragsverksamhet /96 anvisar ett anslag på Trossamfund m.m. Prop. Reformarbetet i fråga om är inne iett viktigt skede. En ny kyrkolag trädde i kraft . Vissaändringar har senare beslutats i fråga om bland annat kyrkolagens bestämmelserom förvaltningen av kyrklig jord. Syftet med dessa förändringar har varit attförbättra avkastningen och öka värdebeständigheten hos finansförmögenhet,kyrkomöte har vidare hos regeringen föreslagit nya regler omkyrkotillhörighet. Som huvudregel skall gälla att inträde i skergenom dopet. Enligt en övergångsbestämmelse skall emellertid den som den 1januari 1996, då de nya medlemskapsreglema föreslås träda i kraft, tillhörSvenska kyrkan behålla sin kyrkotillhörighet utan särskild åtgärd. Kyrkoberedningen har i sitt slutbetänkande Statenoch trossamfunden (SOU 1994:42) lagt fram förslag om hur de ekonomiska ochrättsliga relationema mellan staten och skall se ut i framtiden.En utgångspunkt för Kyrkoberedningens arbete har varit att staten så långtmöjligt bör hålla sig neutral i förhållandet till de olika trossamfijnden.Samtidigt betonar Kyrkoberedningen att förändringar måste ske under storthänsynstagande till historiskt framvuxna förhållanden liksomtill att en övervägande del av svenska folket fortfarande tillhör . Kyrkoberedningen föreslår bland annat att skall faställning som ett eget från staten självständigt rättssubjekt, att församlingaroch kyrkliga samfäUigheter skall behålla sin självständiga ställning som egnarättssubjekt men upphöra att vara kommuner och att kyrkoskatten skall ersättasav en medlemsavgift.