prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — Formerna för uppföljning av denkommunala utgiftsutvecklingen och processen för att säkerställa att den hållsinom uppsatta ramar blir delvis andra än för den statliga sektom. Regeringenhar, som framgått, i sitt interna arbete utnyttjat sig av olikaslag av utgiftstak och utgiftsramar. Däremot har budgetpolitiken utåt iallmänhet formulerats i andra termer. Målen för budgetpolitiken, som riksdagenästställt på regeringens förslag, har i allmänhet formulerats som skuldsättningenuttryckt i relation till BNP eller som storleken på de budgetförstärkningar -skattehöjningar och utgiftsneddragningar - som regeringen avser att lägga fram.De budgetpolitiska målen har i allmänhet avsett medellång sikt, men ibland harde årsvisa stegen preciserats. Medden förändring i budgetprocess som beslutats, är det naturligt attutveckla målformuleringen för budgetpolitiken. Måletatt stabilisera statsskulden uttryckt som andel av BNP och att därefter minskadensamma är fortfarande ett öveigripande medel- och långsiktigt mål förbudgetpolitiken. Men det bör kompletteras med ett utgiftstak som är meroperativt och därmed också lättare att löpande följa upp. Eftersom regeringen iden nya budgetprocessen till skall redovisa både totaltutgiftsutrymme och ramar för de olika utgiftsområdena, är utgiftsutvecklingendet namrliga operativa målet för budgetpolitiken. Somframgår av genomgången nedan återstår det ett stort antal tekniska frågor attlösa innan kvantitativa utgiftstak kan fastställas. Redan nu kan dock vissaallmänna bedömningar göras. Denoffentliga sektom omfattar dels statliga åtaganden som redovisas påstatsbudgeten, dels statliga åtaganden som redovisas utanför statsbudgeten (iförsta hand socialförsäkringssektom), dels den kommunala sektom. Ett utgiftstakbör omfatta samtliga dessa områden. Om det statliga åtagandet redovisas påeller utanför budgeten är oväsentligt, då det statliga sparandeunderskottet ochstyrningen av de totala statliga åtagandena står i centmm. De omfattandebudgetförstärkningar som beslutats omfattar också alla typer avstatliga åtaganden oavsett var deras ekonomiska konsekvenser redovisas. Statenhar ansvar för att precisera kommunemas skattefmansierade utrymme, dvs. i praktikenderas utgiftsutrymme. I de paket för sanering av de offentliga fmansema somlagts fram har också de statliga bidragen tillkommunerna och kommunemas utgiftsutveckling varit en viktig Prop. 1994/95:150ingrediens. Att bedömningar av den kommunala verksamhetens omfatt- Bilaga 1ning är en central fråga, fi-amgår också av den prioritering mellan offentligatransfereringar och verksamhet som socialdemokratin gjorde ivalrörelsen och av den politik som förts sedan regeringen tillträdde. Mot dennabakgrund är det naturligt att ett utgiftstak för de totala utgiftema omfattarsamtliga delsektorer inom den offentliga sektom. Däremotbör två slag av utgifter eventuellt särbehandlas, nämligen räntoma förstatsskulden och de utgifter som är direkt beroende av konjunkturen.Statsskuldräntoma bestäms i princip av dels statsskuldens storlek, dvs av deackumulerade årliga imder/överskotten, dels räntenivån. Dessa utgifter kaninte styras av staten, annat än indirekt genom att imderskottens storlek påverkasoch genom att förtroendet för den ekonomiska politiken påverkar statensupplåningskostnad. Ettantal utgiftsposter är direkt och i stor utsträckning beroende avkonjunkturläget. Detta gäller vissa utgifter inom arbetsmarknadspolitiken. Detbör prövas närmare om och på vilket sätt dessa utgifter bör omfattas av ettutgiftstak. Ett altemativ är att de t.ex. omfattas av ett utgiftstak som gälleröver en konjunkturcykel. Även andra utgifter kan påverkas av konjunkmrenantingen på ett indirekt sätt eller i mer begränsad utsträckning. Dessautgifter bör emellertid inte exkluderas från ett utgiftstak, utan förändringarbör hanteras inom ramen för utgiftstaket, vilket också är den praxis somvanligen tillämpas i andra länder. Ettutgiftstak bör preciseras i nominella termer, främst mot bakgrund av detprisstabiliseringsmål som gäller för den ekonomiska politiken. För detta talarockså att valet av deflatorer, som är ofi-ånkomligt med ett realt utgiftstak,är komplicerat och gör att målet för budgetpolitiken blir otydligare ochsvårare an följa om det formuleras i reala termer. Utgiftstakoch ramar för de olika utgiftsområdena måste för att fimgera pä ett fömtsebartsätt baseras på pålitliga prognoser över utgiftsutvecklingen och också följasupp löpande. En höjning av prognoskvaliteten är en fömtsätming för ett välfungerande system med utgiftstak. Utgiftsutvecklingenföljs upp genom RRV:s budgetprognoser och i interna processer iregeringskansliet. Utgiftsutvecklingen redovisas också till ibudgetpropositionen och kompletteringspropositionen, ibland också iekonomisk-politiska propositionen . Processemaför uppföljning av utgiftsutvecklingen måste utvecklas, särskilt påmyndighetema och i , så att tendenser till avvikelser frånbeslutade utgiftstak och ramar snabbt uppmärksammas. Ansvaretför både prognoser och uppföljning bör i hög grad åläggas den som disponerardet enskilda anslaget. Det svenska budgetsystemet baseras på en långtgåendedecentralisering, vilket förlägger en stor del av ansvaret förresursutnyttjandet och uppföljningen på den nivå där verksamheten bedrivs. Ienlighet med denna princip bör ansvaret för uppföljningen av ett utgiftsområdei läggas på det departement som svarar för verksamhetsområdet.Samtidigt är det rege- ringenssamlade ansvar att leva upp till de mål som etablerats och att till Prop.1994/95:150 redovisa måluppfyllelsen. Inomregeringskansliet behöver också mtiner och processer utvecklas så att tendensertill utgiftsöverskridanden snabbt kan korrigeras, antingen genom beslut avregeringen eller genom att förslag tillställs om åtgärder för attsäkerställa att de utgiftstak som är beslutade kan hållas och att målen förbudgetpolitiken uppnås. Senasti den ekonomisk-politiska propositionen kommer regeringen att läggafram förslag om dels den tekniska utformningen av ett utgiftstak, dels ettkvantitativt angivet utgiftstak för . För /96 kommerutgiftsöverskidanden ej att accepteras. Utgiftsutvecklingen kommer att följasnoga och åtgärder vidtas vid tendenser till överskridanden av fastlagdautgiftsnivåer. I denna proposition inleds utgiftsuppföljningen med de åtgärdersom nu läggs fram och som kompenserar för ökningar av utgifter till följd avriksdagsbeslut, överskridanden m.m. 5.4 Uppstramning av regelverket Utöverinförande av ett utgiftstak kommer regeringen att i två andra avseenden skärparegelverket avseende de offentliga finansema. Iårets budgetproposition (bil. 1, avsnittet Budgetpolitisk strategi) anmäldesatt det inom pågår ett utredningsarbeterörande en eventuell lagreglering av den statliga budgetprocessen ochrevisionen. Regeringen avser att tillsätta en särskild utredare meduppgift att analysera på vilka områden det är önskvärt med en utökad rättsligreglering av den statliga budgetprocessen. Arbetet har sin utgångspunkt iriksdagens beslut om rambudgetprocess och syftar till att klarlägga vilka kravsom detta ställer på andra delar av budgetprocessen, exempelvis vad avseranslagsformer, prognoser och uppföljning under löpande budgetår samtmöjligheter till ompriorite-ringar. I uppdraget avses också ingå att undersökahur långsiktigheten i budgetbesluten kan stärkas, vilket bland annat innebäratt olika tekniker för att förverkliga det fleråriga utgiftstaket kommer attanalyseras. Regeringenhar för avsikt att skyndsamt göra en översyn av konununal-lagens bestämmelserom ekonomisk förvaltning. Översynen skall syfta till att skapa ännu bättrefömtsättningar för kommuner och landsting att åstadkomma en god ekonomiskhushållning. Det skall därför utarbetas ett förslag om hur kravet på balanseradbudget skall uttryckas i kommunallagen och vilka krav på den kommunalaredovisningen som ett sådant balanskrav ger upphov till. Vidare skall utarbetasförslag om en lagreglering av kommunemas låneverksamhet. Utgångspunkten bördärvid vara att rätten att ta upp lån i huvudsak begränsas tillinvesteringsverksamhet. Uppstramningenav det institutionella regelverket avseende de offentliga fmansema omfattardärmed: Fördet första den redan beslutade förändringen av Prop. 1994/95:150budgetprocess med beslut om totalt utgiftsutrymme och ramar för de Bilaga 1olika utgiftsområdena. Fördet andra införande av ett tak för de offentliga utgiftema, dvs. för bådestatliga och kommunala utgifter, inklusive den strikta uppföljning av utgiftemasom inleds i denna proposition. Fördet tredje framtagandet av en budgetlag som syftar till att samla ochytterligare skärpa regelverket för den statliga budgetprocessen. Fördet fjärde det lagreglerade förbud för kommunema att låna till konsumtion m.m.,som bereds. Prop.1994/95:150 BUaga 1 Ibbell 5.6 Engångsvisa finansieringsitgärder Miljoner kronor, 1995/priser, nettoeffekt påoffentlig sektor Bidrag till intemationella biståndsprogramUtvecklingssamarbete genom SIDA Stöd till ekonomiska reformer ochskuldlättnader Utvecklingssamarbete genom BITS U-landsibrskning genom SARECNäringslivsbistånd enom SwedeCorp Projektbistånd till vissa länder m.m. Bereredskapslagring, utbildning Övrigt S)[sselsättningsåtgäider Diverse äldre anslag ,lokalförsörjning, SPV m.m. Vissasärskilda utgitter inom universitet och högskolor Vissasärskilda utgifter för forskningsändamål Inköp av livsmedel för beredskapslagring, m.m. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade Insatser för ny energiteknik Åtgärder för au rena Bidrag till miljöarbete, Summa Indragningar av reservationsmedel 360 235 270 60 40 10 25 690 160 970 50 110 Inleveranser från statliga bolag och fonder Ytterligare planerade inleveranser: Summa Inleveranser från statliga bolag och fonder 2 949 6 059 Prop.1994/95:150 Bilaga 1 Höjd självrisk, tandvård Höjd patientavgift, läkemedel Stimulansbidrag, särskilda boendeformer Bidrag till missbrukar- och ungdomsvård Minskade väginvesteringar Minskade jämvägsinvesteringar Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor Utförsäljning av beredskapslager Lageravgift på socker ochris Avveckling av Jordfonden Resterande exportbidragsmedel A rbetsmarknadsdepartementet Tidigareläggning av sänktlönebidrag Anslagssänkning, åtgärder för handikappade Bidrag till Summa Övrig engångsvis finansiering 6Riksdagen 1994/95. 1 Rättelse: S. 59 siffrorna rad 2 och 9byter plats Ikbell 5.7 Varaktiga finansieringsåtgärder Miljoner kronor, 1995/priser och volymer, nettoeffekt på offentlig sektor (12 män) ersättningsnivåer i försäkringar; summa effekter på S-dep., A-dep'., U-dep. Regelförändring för arbetslöshetsersättning; Omläggning av kommunbetalningar till flykting- Schablonbelopp vid rekryteringsstöd och beredskapsarbete Ändrade inträdeskrav till arbetslöshetsförsäkringen och avstäningstid vid egen uppsägning Stöd till icke-statliga kulturlokaler Neddragning som kommer att specifieras senare Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Stöd till kooperativ utveckling Utveckling av ideell verksamhet Ingen kompensation till myndighetema för allmän löneavgift m.m. 875 875 Inkomster 1 050 4 350 1 800 400 450 Ändradmomsuppbörd, varaktig ränteeffekt Beskattningav sjukvårdsförmåner, kontrolluppgift på försäljning av aktier m.m. samt moms på begagnade Höjd skatt pä kärnkraft ' Inkl. bibehållet tak i arbetslöshetsförsäkringen. Netto,efter avdrag för förslag i budgetpropositionen 1995. Reviderat budgetförslag och statens agaT'''''°ekonomiska ställning 1 Beräkning av statsbudgetens inkomster och utgifterför budgetåren 1994/95 och 1995/96 Vidberäkning av statsinkomsternas utveckling är de antaganden som görs ominkomstutvecklingen i samhället av stor betydelse. ()har tmder hand lämnat en beräkning av statsbtidgetens inkomster. Beräkningen isin slutliga utformning avser RRV att publicera åea . De antagandmsom RRV räknat med redovisas i tabell 1.1. En samman&ttning av beräkningenäterfinns i bilaga 1.2. Regeringen räknar med delvis andra antaganden än RRV.Ävm dessa antaganden redovisas i tabell 1.1. nbell1.1 Antaganden om den ekonomiska utvecklingen Procentuell förändring från föregående Ar Lönesumma Konsumentpriser irsgenomsnitt Privat konsumtion,löpande priser I RRVrsberäkningar ovseoide budgetåren 1994/95 (statsbudgetens inkomster (x;hutgifter) och 1995/96 (statsbudgetens inkomster) har verket tagit hänsyn tillbeslut som fettat före . RRV har även beaktat forslagfrän regeringen före döma tidptmkt. Därutöver har även förslag som lagts framefter och t.o.m. beaktats sv rgeringoi. Det färankomma pä finansutskottet att göra eventuellt ytterligare justeringar. 1.2 Statsbudgetens inkomster och Utgifter /95 RRVkommer att presentera en ny beräkning av bud-getut&lletför 1994/95, budgetprognos nr 5. Beräkningarna av inkomstema för budgetåret1994/95 redovisas också i verkets inkomstberäkning. Bilaga 1 I statsbudgetm uppgår inkomstema för innevarandeår tiU . I sin inkomstberäkning beräknar RRV nu detotala inkomsterna för btidgetåret till 427 029 miljtmer kronor. I föihåUande till RRVrs beräkning «v inkomstema räknartegeiingea med följande förändringar. Justeringen görs till följd av vad som tidigare angivitsom den ekonomiska utvecklingen och således räknas inkomsttiteln 14II Mervärdesskattner med . Förändringen i förhållande till RRV:s beräkningframgår av tabell 1.2. Detta iimébär att regeringen gör en nedskrivning avinkomstema med i förhållande till RRVrs beräkning förbudgetåret. Regeringen beräknar således statsbudgetens inkomster för budgetårettill . Tkbéll U avvikelser mot IUlV:s berlkningar av statsbudgetensinkomster /95 1 000-tal kronor 1411 Mervardeukatt 114 500 000 -70 000 Summa inkomster enligt RRV 427 028 930 Summa fBrSndringar enligt regeringen -70 000 Summa inkomster enligt regeringen 426 958 930 I budgetpropositionoi beräknade regeringm inkomstema till394 . Nuvarande prognos innebär en kraftig upprevidering avinkomstenu. I stora drag förklaras revideringen av att inkomsterna från mervärdesskattenberäknas bli högre till följd av att utfidlet tmderårets första månader blivit högre. Inkomsterna firån fysiska personersinkomstskatt beräknas också bli högre, ca , dels på grund avatt preiiminärskatteinbetalningama ökat, dels på gnmd av att utbetalningarna avöverskjutande skatt visat sig bli lägre än vad som tidigare prognosticerats. Enbidragande orsak till att preliminärskattema ökat bedöms vara att derealiserade realisati(»svinstema tillfälligt var mycket höga imder 1994 tillföljd av att skattesatsen höjdes från 12,5 till 25 procmt. Äveninkomstskatterna från juridiska personers inkomstskatt tyder på ea bättreutveckling än dm som prognosticerades i btidgetpropositionen. Ea kraftig ökning i fötetägeos taxerade inkomst för 1994har noterats och bedöms bero på ea högre vinstnivå i näringslivet än tidigareprognoser tytt på och föranleder således en upprevidering av fysiska personersinkomstskatt med . Bilaga1 I budgeropositicMieo beräknades utgiftema exkl. statsskuldräntor till 469,3miljarder kronor. I döma proposition beräknas utgifterna till 462,6 miljarderkronor. De minskade utgiftema förklaras av ett stöne antal mindre förändringar.Förimikningen av reservationsmedel beräknas nu bli ca lägreän i budgeropositionen. Medel som avsatts i Tillkonunande utgiftsbdiov för atttäcka utgifter för det riktade anställningsstödet (RAS) hor lyfts ut och dennakostnad påverkar i stället Aibetsmorknadsfondm. Kostnadenu för den statligaassistansersättningen har reviderats ned sedan budgeropositionen och även detsvenska bud-getbidnget till EU beräknas nu bli något lägre. Ett stort antalmyndigheter hor dessutom reviderat ner sina beräknade löndcostnader m.m. föråterstoden av innevarande btidgetår. Istatsbudgeten för innevarande budgetår uppgår utgiftema till 518 855 miljonerkionor. RRV beräknar nu de tota utgiftema till . Verketprognosticeror utgiftema exkl. statsskuldräntor till 462 285 miljoner kronor.Enligt ovannämnda budgerognos från RRV beräknas utgiftema för statsskuldräntomatill för budgetåret. Regeringen beräknar att utgiftemaför statsskuldräntor kommer att uppgå till . RRV:s beräkningbygger på stoppräntan, dvs. den räntenivå som rådde vid beräkningstillfället,medan regeringms beräkning bygger på de ränteanta-gand» som redovisas i åeamproposition. Regering«iberäknade i budgetpropositionen anslaget Räntor på statsskulden m.m. tiU . Förändringm sedan budgetpropositionen förklaras tillövervägande del av att valutaförlusterna stigit till följd av den lägrekronkursen samt av högre inhemska räntor. ItibeULS RXntorpå sutsskuldea / Rintor p& lån i svenska kronor RAntor pi lån i udindskvaluta >Uutaf5rluster, netto Berikning tUl grund fSr statsbudgeten BerSkning till grund fSr budgetpropositionen Regeringen beräknar attanslagsbehållningarna på reservationsanslag under innevarande budgetår kommeratt öka med . Döma beräkning överensstämmer med RRVrs. RRVberäknar den totala anslagsbehållningen vid budgetårets utgång till , vilket inkluderar de indragningar av anslagsbehållningar påreservationsanslag som skett tmder budgetåret. Med anledning av deytterligare indragningar som föreslås justerar regeringen ner beloppet med och beräknar därmed de totala anslagsbdiåll- Prop.1994/95:150 ningoma till vid budgetårets utgång. FörBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto, tor RRV upp noll kronor. Regningoisberäkning överensstämmer med detta. Nedanstående tabell visar stora avvikelser mellan regleringsbrevoisbeslutade utgiftsnivå och regeringois nuvarande prognos. Den viktigasteföfklaringm till avvikelserna är räntor på statsskuldoi, som i dm nuvarandeprognosoi överstiger nivån i regleringsbreven med ca 49 miljarder kronor.Detta beror på att räntoiivån för budgetåret blivit högre än vad som beräknadestill statsbudgeten. Detta f&r till följd att de tmder våroi 1994prognosticerade överkurserna väntas vändas till underkurser, vilket innebär attdet uppstår en kraftig ökning av statsskiddräntoma. Systemet med över-respektive imderkurser leder i detta &11 till att statsskuldräntoma ökarmer än vad som motiveras av doi ökade räntenivån. En annan stor mskildtillkommande ökning av utgifter som påverkar utgiftsanslagoi är avgiften tillEU med anledning av medlemskap i den Europeiska Unionen den 1 januari1995. Förändringen i Tillkommande utgiftsbehov, netto, förklaras i alltväsoitligt av intäktema av försäljningen av , som iregleringsbreven låg under denna post. Regeringmberäknar utgiftema under anslaget Särskilda boendeformer och rehabilitering påSocialdqwrtementet till högre än RRV. De högre utgiftemaavser främst stöd till boendeenheter för psykiskt störda personer. AnslagetStudiemedel m.m. på Utbildnings-dq>artementet beräknas bli 182 miljonerkronor lägre än RRVrs uppgift som följd av skillmuier i räntenivåer vid beräkningstillfällena. Sammantageträknar regeringen med att utgiftema under budgetåret kommer att uppgå . Beräkningarna samman&ttas i tabell 1.4. Itibell1.4 Sutsbudgetens utgifter /95 Regi»- RRV> BeråknatUllkommande utgifkehov, netto Summa 519 939 588 085 587 902 ' Dca bcrSIcnade ökningen av anslagsbehillntngama firinkluderad i utgiftsanslagen. 1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter under Prop- 1994/95:150 /96 Bilaga l Efterbeslut i riksdagm om att ändra budgetårets periodicitet, kommer statsbudgetmfr.o.m. 1997 att om&tta ett kalenderår i stället för att som om&ttaperioden dm 1 juli-dm . /96 kommer, som enöveigångslösning, att om&tta tiden dm 1 juli 199S-den 31 december 1996,dvs. För att tmderlätta jämförelser bakåt i tiden redovisas i vissaav de översiktliga tabellerna i budgetförslaget även beräkningar av /96 skulle sett ut om det mdost hade omfiittat , dvs. perioden dm Ijuli 1995-den 30 juni 1996. Sedanbudgetpropositionoi förelades riksdagm har dels ett antal propositioneriimebärande inkomstförändringar förelagts riksdagm, dels har dm dconoffliskabildm förändrats. Regeringen lägger nu ytterligare förslag som påveikarinkomstnivån. RRVberäknar statsbudgetens totala inkomster till /96. I det följande redovisas de förändringar i beräkningarna avinkomstema i föriiållande till RRVrs beräkningar som regeringen funnitnödvändiga. Med anledning av att hänsyn tas till de ecter av kommtmregleringar-nasom presenteras justeras inkomsttiteln 1111 Fysiska personersinkomstskatt ner med . Samma inkomsttitel justeras samtidigtupp med med anledning av den skrivelse regeringen lade ftamfor riksdagm deo angåaide begränsad avdragsrätt på pmsionsförsäkringar. Inkomsttiteln 1254 Arbetsskadeavgift, n«»o justeras upp med 2 000 miljonerkronor på grund av att raringen gör m annan bedömning ovsem-de belastningm tillföljd av det riktade anställningsstödet. Vidare justeras inkomsttiteln 1253Arbetsskadeavgift, netto upp med till följd av att statligamyndigheter fr.o.m. betalar arbetsskadeavgift på samma sätt somarbetsmarknaden i övrigt. Regeringm fullföljer i denna proposition de i budgetpropositionm uttrycktaambitionerna att i ökad utsträckning redovisa statsbtidgetm bmtto. Såledesjusteras inkomsttiteln 1256 Lönegarantiavgift upp med 2 065 miljoner knmor pågrund av att Lönegarantifondoi lyfts in på statsbudgeten och fondens utgifterlyfts över och redovisas på utgiftssidan. Tillföljd av omläggningm av konmnmenuis momsredovisning justeras inkomsttiteln 1411Mervärdesskatt upp med 19 (XX) . Vidare justeras inkomsttitelnner med S 2(X) med hänsyn till den sänkning av mervärdesskattenpå livsmedel från 21 till 12 procmt somreg«ringm redogör för smare . Dessutom justeras titeln ner Prop.1994/9Srl50 med på grund av vad som tidigare anförts omdm Bilaga 1 ekonomiska utvecklingm. Med anledning av propositionen om Finansiering av medlemskapet iEuropåska unionm (prop. 1994/9Sr203) justeras följande inkomsttitlarr 1423Försäljningsskatt motorfordon jvstena upp med till följd avindexering m.m.; 1428 Energiskatt justeras totalt tqip med 2 100 miljonerkronor - dels med till följd av förslaget om höjddieseloljeskatt på arbetsredskap, dels med 700 miljoner på grund av dm«11m5nnii höjningm av koldioxidskatten, dels med 400 miljoner till följd avförslaget om höjd elskatt. Vidare justeras 1431 Särskild skatt på elkniftfrån kämkmftverk upp med650 på grund av förslaget om höjd kämkraftsskatt. Inkomsttitek1434 Skatt på vbs elkraft justeras upp med på grund avförslaget om fördubblad vattenkraftsskatt. Dm sammanlagda effektm till följd av prop. 1994/95r203 blir således4210 . Inkomsttiteln 2524 Bidrag för arbetsplatsintroduktionjustttas upp med med anledning av att m finansieringsavgiftpå per person och månad införs på åtgärdm arbetsplatsintroduktion. I konsdcvens med reringms förslag att lagm (1989r484) omaibets-miljöavgift skall upphöra att gälla vid utgångm av 1995 och i sambandmed detta låta medel som finns i Arbetslivsfondm levererBS in tillstatsbudgeten, justeras inkomsttiteln 2577 övriga inkomster av statensverksamhet upp med . Till följd av att lönekostnadspålägget höjs - dels för att regeringmhar beslutot att inte kompmsera de statliga myndigheterna för höjningm av dmsärskilda löneskattm och dea särskilda premieskattm på grupplivförsäkrings förfinansiering av medlemskapet i EU, dels som m konsekvens av att egenavgiftemahöjs per dea - kommer inkomsttiteln 5277 Statligapensionsavgifter att justeras vpp med 1 380 miljtmer kronor. Slutligen görs m nedjustering av inkomsttiteln 6727 EG-finansieradestruktur- och regionalstöd inom jordbrukssektorn med ,eftersom antagandena vad avser återflödet från ECrs jordbruksfond förändrats. Sammanlagt innebär detta att inkomstema räknas upp i fölhållande tillRRVrs beräkningar med för budgetår 1995/96. Reringmberäknar således stotsbudgetms inkomster för /96 till . Förändringm i föifaåUande till RRVrs beräkningar framgår avtabell 1.5. IkbeU 1.5 Arvikeker mot RRV» bcrikningar av statsbudgetensinkomster /94.18 månader 1 000-tal kronor 1994/95rl50Bilaga 1 1253 Aibetsskadeavgift, neOo 1254 Arbetsmarknadsmrgift, netto 1256 LOnegarantisvgift 1431 Sfirskildskau på el.kreft 1434 Skattpi viss elektrisk kiaft 2811 övriga inkomster av statensverksamhet 5211 StaUiga pensionsavgifter, netto