prop · GH03148 · 1994-01-01 00:00:00 — är däremot positiv till arbetsgruppens förslag och menar att det innebär en viss form av kvalitetskontroll. framhåller dock att kommunerna kommer att få en väsentligt ökad administration om förslaget Skälen för regeringens förslag: Vilken typ av barnomsorg? Grundtanken bakom vårdnadsbidraget är att öka föräldrars valmöjligheter när det gäller att ta ansvar för barnets vård och fostran. Ett av syftena med vårdnadsbidraget är i enlighet därmed att bidra till föräldrars möjlighet att betala kostnader för sådan barnomsorg som inte ekonomiskt stöds av en kommun. Såsom har anförts i avsnitt 4 bör i samma syfte också införas en rätt till avdrag vid taxeringen för kostnader för sådan enskild barnomsorg. Från intäkt av tjänst får avdrag göras för samtliga utgifter, som är att anse som kostnader för fullgörande av tjänsten. Avdrag får enligt 33 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) ske för bland annat kostnad för arbetsbiträde, ökad levnadskostnad och färdkostnad vid resa i tjänsten samt kostnad för facklitteratur. Avdrag får enligt huvudregeln göras till den del kostnaderna överstiger . En klar åtskillnad görs mellan kostnader för intäkternas förvärvande och privata levnadskostnader. För avdragsrätt krävs normalt att kostnaden har ett direkt samband med intäkten. Något sådant direkt samband föreligger inte mellan kostnader för barnomsorg och arbetsinkomster. Detsamma gäller andra kostnader som i första hand är relaterade till barnet t.ex. den merkostnad som uppkommer vid resor till och från arbetet när en längre väg måste köras för att hämta och lämna barnet på daghem. Kostnader av denna typ hänförs till privata levnads- kostnader och avdrag medges inte. En naturlig koppling mellan vårdnadsbidraget och barnomsorgskostnaden saknas också eftersom barnomsorgskostnaden inte är nödvändig för att få vårdnadsbidraget. Regeringen anser ändå att avdragsrätten för barnomsorgskostnader bör kopplas till vårdnadsbidraget. Motiven för avdragsrätten och rätten att uppbära vårdnadsbidrag är desamma. Samma kategori barn avses. Avdragsrätten bör således gälla barnomsorgskostnader för barn för vilka uppbärs vårdnadsbidrag. Begreppet barnomsorg är inte entydigt. Begreppet kan omfatta, förutom den kommunala barnomsorgen eller annan barnomsorg som får kommunalt stöd, allt ifrån privat förskoleverksamhet utan kommunala bidrag till anställd barnflicka eller till och med privat barnvakt. För att avdrag skall få göras för barnomsorgskostnader bör dock krävas att föräldern förvärvsarbetat eller studerat under sammanlagt minst halvtid. Av allmänna regler följer att kostnaderna skall kunna styrkas genom kvitton. Namn och person- eller organisationsnummer avseende betalningsmottagare skall uppges då avdrag yrkas. Kostnader för barnomsorg eller enskild barnomsorg som får bidrag av en kommun bör inte vara avdragsgilla. För barn som stadigvarande vistas i kommunen skall enligt 13 § socialtjänstlagen (1980:620) bedrivas bl.a. förskoleverksamhet. Förskoleverksamhet i kommunens regi bedrivs i form av förskola, som organiseras som daghem eller deltidsgrupp, i form av familjedaghem samt i form av kompletterande förskoleverksamhet. Kommunen kan också bedriva barnomsorgsverksamhet genom kommunalt anställda dagmammor eller genom att kommunen lämnar bidrag till en privat bedriven förskoleverksamhet i form av t.ex. enskilda förskolor. träder vissa ändringar i social- tjänstlagen i kraft som preciserar och skärper kommunernas skyldighet att tillhandahålla barnomsorg och som föreskriver en skyldighet för kommunerna att finansiera bl.a. enskilda förskolor. Vem skall få göra avdraget? Vad först gäller frågan om vem som skall vara berättigad till avdrag finns två tänkbara alternativ. Antingen skall avdragsrätten knytas till mottagaren av vårdnadsbidraget. Eller också skall avdragsrätten generellt tillkomma den av föräldrarna eller annan som betalat barnomsorgskostnaderna. Det senare alternativet skulle kunna medföra inte avsedda skattefördelar. Regeringen anser därför att den som skall beskattas för vårdnadsbidraget också skall ha Hur stort avdrag? Avdrag bör, såsom har anförts ovan, endast få ske för barnomsorgskostnad som hänför sig till ett barn för vilket vårdnadsbidrag utges. Avdraget bör också begränsas till vad som erhållits i vårdnadsbidrag för barnet. Eftersom skattemyndigheterna får uppgift om hur stort vårdnadsbidrag som har betalats ut för barnet torde det inte vålla några skattetekniska problem att kontrollera att avdragsrätten inte överskrids. En särskild fråga är om det för avdragsrätt skall krävas att kostnaden för barnomsorgen har uppkommit under exakt som den under vilken bidraget utges. Med tanke på syftet med vårdnadsbidragsreformen skulle en sådan ordning vara att föredra. För detta skulle det emellertid krävas stora administrativa resurser. Exakta uppgifter om för vilka dagar och med vilka belopp samt när barnomsorgsavgift betalats skulle behöva stämmas av med motsvarande uppgifter om utbetalt vårdnadsbidrag. Vi anser att en sådan exakt samordning varken är ekonomiskt försvarbar eller nödvändig. Det får anses tillräckligt att det maximala avdragsbeloppet är begränsat till vad som betalats ut i vårdnadsbidrag. Ett absolut krav är emellertid att kostnaden avser just det barn för vilket vårdnadsbidrag erhållits. Eftersom kontantprincipen gäller för beskattning inom inkomstslaget tjänst kan i vissa fall en särskild årsskifteseffekt uppstå som är svår att undvika. Det gäller sådana situationer där bidraget betalas ut retroaktivt i början av och avser slutet av föregående år, och då föräldern har betalat barnomsorgskostnader för den tid bidraget avser. Bidragsbeloppet kan då inte åberopas för avdrag för barnomsorgskostnaden. En ytterligare fråga är om barnomsorgskostnader skall omfattas av den regel i kommunalskattelagen som föreskriver att kostnader får dras av endast till den del de överstiger . För att bidrag och kostnader skall kunna ta ut varandra bör barnomsorgskostnaden inte omfattas av denna regel. För detta talar också att 1 000-kronorsregelns syfte - att inte belasta skattesystemet med avdrag för småbelopp - ändå normalt inte uppnås för dem som har avdragsgilla barnomsorgskostnader. Konsekvenser för den förenklade självdeklarationen, kontrolluppgifter års taxering införs en ny förenklad självdeklaration. Den förändring som då görs i förfarandet innebär i korthet att skattemyndigheten tillhandahåller deklaranten en förtryckt deklarationsblankett. De uppgifter som skall förtryckas på blanketten är enligt lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter bl.a. intäkter i inkomstslagen tjänst och kapital samt skuldräntor och vissa andra avdragsposter. De förtryckta uppgifterna grundar sig på kontrolluppgifter från arbetsgivare, banker m.fl. Om inga ändringar eller kompletteringar behöver göras skall deklaranten skicka tillbaka blanketten med underskrift till skattemyndigheten. Är uppgifterna felaktiga eller ofullständiga skall deklaranten göra de ändringar eller tillägg som behövs på blanketten. Det nya deklarationsförfarandet kommer att omfatta i stort sett alla deklarationsskyldiga med inkomst enbart av tjänst och/eller kapital, däremot inte näringsidkare. Den förenklade självdeklarationen, som innebär enklare rutiner för såväl de skattskyldiga som för deklarationsgranskande myndigheter, kommer alltså att kunna lämnas av i princip alla löntagare. Eftersom vårdnadsbidragsreformen berör ett stort antal människor med vanliga inkomstförhållanden är det önskvärt att deklarationsförfarandet inte kompliceras i onödan. kommer, enligt vad vi föreslagit ovan, att lämna kontrolluppgift om utbetalade vårdnadsbidrag. Uppgiften kan följaktligen förtryckas i den förenklade självdeklarationen. Avdrag för barnomsorgskostnader förutsätter dock att den enskilde själv yrkar avdraget och kan uppvisa att han eller hon verkligen har haft kostnaden i fråga. Någon särskild skyldighet för personer som mot ersättning tar hand om andras barn att lämna kontrolluppgift om förälderns kostnader för barnomsorgen bör inte införas. Avdragsrätten för barnomosrgskostnader kommer således att medföra att ett stort antal tilläggsuppgifter kommer att behöva lämnas på den förenklade självdeklarationen. De vanliga reglerna för inbetalning av arbetsgivaravgifter eller egenavgifter, lämnande av kontrolluppgifter m.m. blir i många fall tillämpliga på den som anlitar en person för barnomsorg respektive erbjuder barnomsorg. Regeringens förslag: De i föräldraförsäkringen som ersätts med belopp mot- svarande garantinivån slopas, liksom de vid flerbarnsbörd som ersätts på samma sätt. Garantinivån för föräldrapenningen höjs till per dag. I fråga om barn som har fyllt vid vårdnadsbidragsreformens ikraftträdande skall äldre föreskrifter gälla i fråga om antalet föräldrapen- ningdagar och den ekonomiska ersättningen för dessa. Föräldrar till barn som är födda eller får behålla med belopp enligt garantinivån enligt de äldre bestämmelserna. Har föräldrapenning enligt äldre bestämmelser inte tagits ut före , skall sådan föräldrapenning vara förverkad. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslår att garantinivån höjs till . Förslaget överensstämmer i övrigt med regeringens förslag. Remissinstanserna: påpekar att ersättning inom föräldraförsäkringen kan utges med 1/4 av hel föräldrapenning och att garantinivån därför bör fastställas till ett belopp som är jämt delbart med fyra. Skälen för regeringens förslag: Föräldrapenning med anledning av ett barns födelse utges under sammanlagt för föräldrarna. Vid fler- barnsbörd utges föräldrapenning för varje barn utöver det första (4 kap. 3 § AFL). Hel föräldrapenning utgör lägst (garantinivån). Föräldrapenning utges av den sjukpenninggrundande inkomsten, om föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för den har varit försäkrad för en sjukpenning över garantinivån. Därutöver utges föräldrapenning med motsvarande belopp utan krav på viss tids försäkring över garantinivån och med belopp enligt garantinivån. Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning med för varje barn utöver det första. Av utges på sjukpenningnivå och med belopp enligt garantinivån (4 kap. 6 § AFL). Föräldrapenning utges längst till dess barnet har fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret (4 kap. 3 § femte stycket AFL). Med anledning av att vårdnadsbidraget införs bör de som berättigar till ersättning enligt garantinivån tas bort. Detsamma gäller dagar som ersätts enligt garantinivån vid flerbarnsbörd. Garantinivån har gällt . Den innebär för hel månad . Det finns enligt regeringens uppfattning inte skäl att ha en garantinivå i fråga om föräldrapenningen som är lägre än vårdnadsbidraget. Det av arbetsgruppen föreslagna beloppet är dock inte jämnt delbart med 4. Det medför att det skulle bli svårigheter vid tillämpningen av reglerna om föräldrapenning. Vi föreslår därför att garantinivån i stället höjs till . Föräldrapenning får i princip tas ut till dess barnet har fyllt . Ett bibehållande av nuvarande ordning innebär alltså att föräldrapenning kommer att kunna utges som vårdnadsbidraget. Om en regel införs om att bidraget inte kan tas ut med föräldrapenning, eller i vart fall inte med hel föräldrapenning, skulle föräldrar ändå kunna tillgodogöra sig båda förmånerna genom att spara föräldrapenningen till dess vårdnadsbidrag kan erhållas. Detsamma gäller om föräldern uppbär föräldrapenning för ett barn som man har rätt till vårdnadsbidrag för ett äldre barn. Vi anser det därför rimligt att det skall vara möjligt att uppbära vårdnadsbidrag och föräldrapenning om föräldrarna väljer det framför att förlänga tiden med ersättning. Reformen med vårdnadsbidrag föreslås träda i kraft . De lagbestämmelser som påverkas av reformen bör så långt möjligt träda i kraft från . Detta vållar inga särskilda problem utom såvitt avser föräldrapenningen. Vårdnadsbidragsreformen medför enligt vad som anförs nedan att föräldrar har möjlighet att vara helt lediga för vård av barnet från barnets födelse. Om en förälder väljer denna möjlighet kan han eller hon få föräldrapenning samt vårdnadsbidrag under de två nästföljande åren. Föräldern kan också välja att ta ut en del av det första årets föräldrapenningdagar efter det att barnet fyllt och till dess barnet har fyllt . Den föreslagna ordningen skall jämföras med nuvarande ordning som innebär att en förälder har rätt att vara helt ledig för vård av barn från barnets födelse och rätt till föräldrapenning fram till dess barnet har fyllt . Minskningen av antalet föräldrapenningdagar innebär en försämring för de föräldrar som efter reformens ikraftträdande har rätt till föräldrapenning men inte till vårdnadsbidrag, dvs. de som vid reformens ikraftträdande har barn som är mellan tre och och som inte har utnyttjat föräldrapenningen fullt ut. För denna grupp bör därför äldre föreskrifter i fråga om rätten till föräldrapenning gälla. För den grupp som har barn som vid reformens ikraftträdande har rätt till vårdnadsbidrag i mindre än kan en viss tröskeleffekt uppstå. Denna grupp bör kompenseras så att den inte kommer i ett sämre läge än . Nuvarande tidsram för uttag av föräldrapenning ger föräldrarna rätt att ta ut föräldrapenning till dess barnet har fyllt eller den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Ett bibehållande av denna regel när det gäller de dagar som ersätts enligt garantinivån med stöd av övergångsbestämmelsen innebär att man vid handläggning av föräldrapenning och vid underhåll av ADB-system måste hålla kvar gamla rutiner åtminstone till och med . Regeringen anser inte detta vara ekonomiskt och administrativt försvarbart. Vi föreslår därför att den övergångsvisa tillämpningen av gamla bestämmelserna får gälla efter det att den nya ordningen börjat tillämpas. Det sagda innebär att föräldrar till barn som är födda eller tidigare och som har garantidagar inom föräldraförsäkringen kvar får ta ut dessa längst till och med . 9 Rätt till ledighet för vård av barn Regeringens förslag: Rätten till hel ledighet för vård av barn skall gälla från barnets Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Arbetsgruppen föreslår också att den särskilda rätt till ledighet som tillkommer adoptivföräldrar skall förlängas till , dvs. även om barnet är . Remissinstanserna: kommun finner det troligt att längre ledighet kommer att ytterligare försämra kvinnors möjligheter att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. framhåller att kvinnans rätt till yrkesarbete efter vårdåren bör lagstadgas. efterlyser besked om rätten till förlängd ledighet också är tänkt att innebära rätt till kompletterande socialbidrag . Skälen för regeringens förslag: Arbetstagare har rätt till ledighet för vård av barn dels i form av hel ledighet, dels i form av förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid. Rätten till hel ledighet gäller under från barnets födelse, eller i fråga om adoptivbarn, från den tidpunkt när arbetstagaren fått barnet i sin vård. Rätten till förkortning av arbetstiden upphör i princip när barnet har fyllt (3 § lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m.). Därutöver har arbetstagare rätt till ledighet under tid då arbetstagaren uppbär föräldrapenningförmån samt, vad gäller kvinnor, före den beräknade tidpunkten för nedkomsten och efter nedkomsten. Kvinnliga arbetstagare har också rätt att vara lediga för amning (4 § samma lag). Som en konsekvens av införandet av vårdnadsbidrag bör rätten till hel ledighet för vård av barn (3 §) förlängas från ett och ett halvt till från barnets födelse. Rätten till förkortning av arbetstiden påverkas inte. Den rätt till ledighet som regleras i 4 § påverkas inte heller av ändringen. Beträffande adoptivbarn finns inte samma anledning att förlänga den särskilda rätt till ledighet som är relaterad till när arbetstagaren fick barnet i sin vård. Den regeln får betydelse när barnet är äldre än det kommer till sina adoptivföräldrar. Vårdnadsbidrag utges bara till dess barnet fyllt , också när det är fråga om ett adoptivbarn. Adoptivföräldrars särskilda rätt till ledighet bör, enligt regeringens mening, därför även fortsättningsvis gälla under ett och ett halvt åt från den tidpunkt då de fick barnet i sin vård. Enligt 6 § socialtjänstlagen har den enskilde rätt till bistånd av försörjning och sin livsföring i övrigt, om hans behov inte kan tillgodoses på annat sätt. Detta torde innebära att den som avstår från att förvärvsarbeta från barnets födelse inte automatiskt har rätt till kompletterande socialbidrag om inkomsterna blir otillräckliga. Någon ändring i detta avseende bör inte övervägas. 10 Vissa ersättningar och avgifter som inte påverkas av vårdnadsbidraget Regeringens förslag: Vid beräkning av bostadsbidrag skall bortses från vårdnadsbidrag och barnomsorgskostnader. Regeringens bedömning: Vårdnadsbidraget bör inte vara sjukpenninggrundande eller pensionsgrundande. Frågan om hur vård av barn skall inverka på pensionsrätten i det allmänna pensionsystemet bör behandlas inom ramen för den pågående beredningen av en kommande pensionsreform. Eftersom vårdnadsbidraget inte är att anse som ersättning för utfört arbete och inte heller är tänkt att vara sjukpenninggrundande eller pensionsgrundande skall det inte ingå i underlaget för beräkning av socialavgifter. Effekterna av att vårdnadsbidraget inte påverkar underlaget vid beräkning av arbetslöshetersättning och dagpenning vid arbetsmarknadsutbildning bör följas upp av den kommitté som regeringen avser att tillsätta för att följa och rapportera effekterna av olika reformer inom barnomsorgs- och Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslår att något undantag inte skall göras för vårdnadsbidrag och barnomsorgskostnader från vad som annars gäller vid beräkning av bostadsbidrag. Förslaget överensstämmer i övrigt med regeringens förslag. Remissinstanserna: KdS-K, , HARO och familjeekonomen har yttrat sig i frågan och anser inte att vårdnadsbidraget skall inräknas i den bidragsgrundande inkomsten vid beräkning av bostadsbidrag. Skälen för regeringens förslag: Enligt 10 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag, som skall börja tillämpas , utges bostadsbidrag om den bidragsgrundande inkomsten inte överstiger . Om den bidragsgrundande inkomsten är högre, skall bidraget minskas av den överskjutande inkomsten. Med bidragsgrundande inkomst menas i princip den framåt beräknade förvärvsinkomsten. Förvärvsinkomsten beräknas enligt 4 § i princip efter samma grunder som enligt kommunalskattelagen. Bostadsbidrag utgör ett bidrag för att nedbringa den enskildes kostnader för anskaffande och innehav av en fullvärdig bostad. Enligt regeringens mening bör vårdnadsbidraget och barnomsorgskostnader inte påverka storleken på bostadsbidraget. Om det gjorde det skulle en effekt av förslaget bli att det in- komsttillskott som vårdnadsbidraget ger blir mindre för en familj som är berättigad till bostadsbidrag (dvs. i första hand hushåll med relativt låga inkomster, höga boendekostnader och många barn) än en familj som har så höga inkomster att familjen inte har rätt till bidrag. Arbetslöshetsersättning och dagpenning vid arbetsmarknadsutbildning Av arbetsgruppens rapport framgår att, om inga ändringar görs i fråga om vad som gäller för arbetslöshetsersättning och dagpenning vid arbetsmarknadsutbildning, kommer arbetslösa småbarnsföräldrar i många fall att få ett betydande inkomsttillskott genom vårdnadsbidraget. Detta kan leda till att arbetslösa för- äldrar får låga incitament att aktivt söka arbete. Regeringen anser att denna från samhällsekonomisk synpunkt oönskade effekt av vårdnadsbidragsreformen noga bör följas av den kommitté som vi avser tillsätta för att följa och rapportera effekterna av olika reformer inom barnomsorgs- och föräldraförsäkringsområdena. Sjukpenning är avsedd att ersätta inkomstbortfall vid sjukdom. Vårdnadsbidrag kommer att utges även om föräldern är sjuk. Enligt regeringens mening föreligger därför inte någon anledning att låta vårdnadsbidraget vara sjukpenninggrundande. Regeringen avser att inom ramen för den pågående beredningen av en kommande pensionsreform pröva hur vård av barn skall inverka på rätten till allmän pension . Något förslag om lagändringar bör därför inte nu lämnas i detta hänseende. Vårdnadsbidraget bör tills vidare inte vara pensionsgrundande. Underlag för beräkning av socialavgifter är enligt 2 kap. 3 § lagen (1981:691) om socialavgifter lön i pengar eller annan ersättning för utfört arbete eller annars med anledning av tjänsten, andra skattepliktiga förmåner eller annan ersättning för utfört arbete. Socialavgifter skall dock inte betalas på t.ex. sjukpenning, föräldrapenning, pension och rehabiliteringsersättning (4 § samma kapitel). Vårdnadsbidraget är vid beräkning av socialavgifter inte att anse som en er- sättning för utfört arbete eller ersättning med anledning av ett tjänsteförhållande. Vårdnadsbidraget är inte heller tänkt att vara förmånsgrundande vid beräkning av sjukpenning och pension. Någon särreglering så att bidraget ändå ingår i underlaget för beräkning av socialavgifter bör enligt regeringens mening inte göras. 11 Vissa andra bidrag m.m. som påverkas av vårdnadsbidraget Regeringens bedömning: Några undantag från de regler och principer som annars gäller för beräkning av socialbidrag, underhållsbidrag, bidragsförskott och studiemedel bör inte göras i fråga om vårdnads- bidraget. Av det följer att vårdnadsbidraget, om det överstiger eventuellt avdragsgilla barnomsorgskostnader, kan komma att påverka beräk- ningarna av dessa bidrag. Konsekvenserna för underhållsbidrag av att vårdnadsbidrag införs bör uppmärksammas i samband med det utredningsarbete som pågår om försäkringskassornas medverkan vid fastställande av underhållsbidrag m.m. Vårdnadsbidrag, efter avdrag för avdragsgilla barnomsorgskostnader, bör även beaktas vid beräkningen av familjebidrag för värnpliktiga. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: anser att konsekvenserna av vårdnadsbidraget för underhållsbidrag måste lösas tidigare än vad arbetsgruppens förslag i den frågan leder till. anser inte att dagpenning vid arbetsmark- nadsutbildning skall påverkas av vårdnadsbidraget. Skälen för regeringens bedömning: Den enskilde har rätt till bistånd av försörjning och sin livsföring i övrigt, om hans behov inte kan tillgodoses på annat sätt. Den enskilde skall genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå (6 § socialtjänstlagen, 1980:620). Vid bedömning av vad som är skälig levnadsnivå har kommunerna att utgå från allmänna råd, 1992:4, Socialbidrag. Lön eller annan inkomst efter skatt skall avräknas från det belopp som anses skäligt för perioden. Detta innebär att även sjukpenning, föräldrapenning och eventuell pension avräknas, liksom andra inkomster, t.ex. räntor, arvoden, underhållsbidrag och bidragsförskott. Om man vid konstruktionen av inte har tagit hänsyn till barnbidrag, flerbarnstillägg och studiebidrag skall dessa också avräknas som inkomst. förordar i sina allmänna råd (s.20) att normer uttrycks som ett bruttobehov så att t.ex. för barn i olika åldrar också speglar de verkliga kostnaderna för barnen. Men då skall också bidragen avräknas i dess helhet. Vid beräkning av socialbidraget läggs normbeloppet för de familjemedlemmar som ingår i hushållet ihop till ett bruttobehov. Därefter dras familjens alla inkomster från denna summa varefter familjens nettobehov täcks genom socialbidraget. Genom vårdnadsbidraget minskar familjens nettobehov eftersom bidraget utgör ett penningtillskott för familjen i de fall barnomsorgskostna- derna inte uppgår till samma belopp. Enligt regeringens mening torde socialtjänstlagens regler om rätt till bistånd medföra att vårdnadsbidraget, liksom andra inkomster, påverkar storleken på en familjs socialbidrag i de fall rätt till sådant bidrag föreligger. Ett särskilt undantag för just vårdnadsbidrag kan inte komma i fråga.