prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — TiU följd av den nya &gen om civUt försvar, somriksdagen nyUgen har beslutat (SFS 1994:1720) föreslås två nya ans&g inomden civi& planeringsramen. Det ena C 4. och stöd tiU länsstyrelsema och avser främstkompetensutveckling av länsstyrelsepersonalen. Detta som förberedelse för nyauppgifter med stöd åt kommunema och uppföljning av det civUa försvaret på denlokala nivån. Det andra nya anskget som regeringen föreslår är C 5.Överstyrelsen för civU beredskap: Ersättiiing till kommunema förberedskapsförberedelser. De uppgifter som överförs från staten till kommunemanär hgen träder i kraft den 1 juU 1995 finansieras över anslaget. Ete medel somhittills anvisats för bl.a planläggning, utbUdning och materielhanteringomdisponeras för det nya ändamålet. Bestämmelser om ersättningen utformas ienUghet med inriktningen försvarsbeslut cKh den särskUda överenskommelsesom staten träffat med Svenska kommunföifoundet. Anslaget E 2. Stöd till frivilUgaförsvarsorganisationer flyttas från Uttera E till Uttera G Övrig verksamhet.Detta innebär att ans&get fortsättningsvis mte mgår i den civUaplaneringsramen. Regeringen föreslår (i avsnitt 2.5) att skall läggas ned och att fr. o.m. skall ta över viss del avverksamheten och i samband härmed ändra namn till förtotalförsvaret. Detta innebär att ans&get G 8. Försvarets personalnämndutgår och del av de medel som disponerats under ans&get föreslåsomdisponeras till ans&get G 11. Regeringen föreslår vidare (avsnitt 2.6) attKrigsarkivet skaU läggas ned den 1 juU 1995 och att verksainheten vidmyndigheten skaU föras över till . Ans&get G 1. Vidare föreslår regeringen (avsnitt 2.7) attans&get för Strategisk försvarsforskning skaU upphöra. Ans&get G 6.Strategisk försvarsforskning utgår därför. Regeringen föreslår i avsnittet 3.1 Försvarsmaktenatt ett nytt program för utlandsverksamheten benämnt Utlandsstyrkan m.m.inrättas. Det tidigare ans&get G 17. Försvarsmaktens utiandsstyrka m.m.utgår. Föratt hantera övergången till kalenderfoudgetår har prisutvecklingen som ingår i /96 prognostiserats utifrånden framräknade pris- och löneomräkningen . Etetta gäller församtUga ans&g som pris och löneomräknas. En avstämning av om denna prognosvarit rättvisande kommer att göras inför . För ans&get A 1.Försvarsmakten tiUämpas en annan övergångsordning se avsnitt 3.111. 1994/95:100 BUaga 5 D&gram:Sammanställning över budgetförs&g 1995/96 Budgetförslag budgetåret 1 995/96, 1 8 m Cl Militärt försvor, 59 990 M kr El Civilt försvor, B Övrig verksamhet, 1.5 Övergång till kapitalkostnader I1994 års budgetproposition (prop. 1993/94:100 bU. 5 s. 17, bet. 1993/94:FöU9,rskr. 1993/94:295) samt kompletteringspropositionen (prop. 1993/94:150 bU. 4,s. 1-5, bet. 1993/94:FöU14, rskr. 1993/94:386) har regeringen redovisatprincipema för övergången till användande av kapitalkostnader samt lämnat förs&gtill preliminär kompensation för de anslag som berörs. Den 1 juU infördes kapitalkostnader för mark,vissa anläggningar och lokaler som har ett tekniskt,juridiskt CKh ekonomiskt ansvar för. Förändringen innebär att det befintUga&stighetsbeståndet har värderats och tiUgångsredovisats. Kapitalkostnader iform av avskrivningar och räntekostnader på det värderade beståndet har därmeduppkommit. finansierasnya investeringar genom lån. Kapitalkostnadema ingår i de Prop. 1994/95:100 hyror som debiterar. Invärdering av det befintUga &stighetsbeståndetpå ca 17 000 byggnadsobjekt och mark har skett. Invärderingen avbyggnadsobjekten har baserats på historiska anskaffiiingsvärden och åsatts enavskrivningstid som motsvarar den ekonomiska Uvslängden. Marken harmarknadsvärderats och skrivs inte av. Invärdering har tidigare skett tUl ettschablonmässigt värde års budgetproposition och kompletteringsproposition.Eten slutUga invärderingen visar att det to1a& beståndet om&ttar ettvärde om 12 338 nuljoner kronor, varav 2 094 nuljoner kronor utgör värdet förmark. Det invärderade beståndets värde motsvararavkastningspUktigt statskapital. skall beta& inbelopp, till statsverkets checkräkning i och redovisa underinkomsttitel i statsbudgeten, motsvarande avskrivningar och avkastningskrav på&stighetsbeståndets värde. Då införandet av kapitalkostnader skaU varabudgettekniskt neutralt har de anslag som innehållit investeringsmedelreducerats. Detta skedde års budgetproposition ochkompletteringsproposition. De reducerade beloppen motsvarade dels anskaffningav mark, dels om-, tiU- och nybyggnad eUer anskafhiing av sådana objekt somfr.o.m. den 1 juh 1994 skall lånefinansieras av . Den preliminära ans&gskompensation somföreslogs budgetproposition cx;h kompletteringsproposition behöverjusteras med anledrung av den slutUga invärderingen. Den slutUga kompensationenär totalt sett &gre än den preliminärt föres&gna. I följande tabeU redovisas de ans&g somföreslås bU justerade tiU följd av införandet av kapitalkostnader (x;h denslutUga invärderingen som är genomförd. De föreslagna justeringama är gjorda ians&gsberäkningama under respektive myndighet. Kompensationför införandet av kapitalkostnader Slutlig kompensation (tkr) 12 min Slutlig kompensation (der) 18 min 1 B 3. : Civil ledning och 1 samordning 2) 1 497 182 3) 2 245 773 1)Kompensationtidigare given till . 2)Motsvararkapitalkostnader. Avskrivningskostnader 510 164 tkr och avkastningskrav pistatskapital 987 018 tkr. 3)Motsvararkapitalkostnader. De avgiftsfinansierade myndighetema och har också fått ökadehyreskostnader med anledning av att kapitalkostnader införts. kapitalkosmader på 40 mUjoner kronor och ca 8,5 nuljoner avFörsvarets forskningsanstalts kapitalkostnader på ca ärinräknade i den justering av Försvarsmaktens ans&g A 1. som föreslagits.Återstoden, 0,235 mUjoner kronor föreslås tiUföras ans&get C 1.Överstyrelsen för civU beredskap: CivU ledning och samordning. har preliminär kompensation tillförtsans&get B 3. Då upphör och den nyamyndigheten inrättas den 1 juU 1995 är det den nyamyndigheten som kommer att beröras av ökade hyreskostnader. Denkompensation som tidigare tillförts mklusive justering tiU följdav sluthga invärdering föreslås därför tiUföras ans&get G8. 1994/95:100 BUaga 5 Den slutUga invärderingen påverkar även innevarande budgetår, Prop. 1994/95:100 1994/95. Regeringen har för avsiktatt justera ans&gen i föregående Bilaga 5 tabell även för innevarandebudgetår. 1.6 Finanisering avberedskapslager inom det civila forsvaret Enarbetgmpp med deltagare från Försvars-, Social-, Kommunikations-, Finans-,Jordbruks- och Näringsdepartementen samt har genomfört ettarbete med syfte att finna gemensamma lösningar på hur beredskaps&ger skaUfinaniseras och vUken information, såväl verksamhetsmässig som ekonomisk,statsmaktema behöver för att kunna bedöma behov av och effektivitet i&gring för beredskapsändamål. Arbetsgmppen har avlämnat en rapport med delsförs&g på principieUa ställningstaganden som krävs dels förs&g tiUfinansieringsmcxleU för beredskaps&ger. I det följande redovisasregeringens ställningstagande. Iförsvarsbesluten anges mål för det civUa försvaret. Etessa mål specificeras iövergripande mål som &ststäUer vUken beredskap som skaU finnas förrespektive fiinktion. Det krav som statsmaktema i det& &ge bör StäUa,fömtom att uppgiften löses, är att den lösning som myndigheten väljer skaU varakostnadseffektiv för staten, dvs. ge "maximal beredskapsnytta förpengama". Beredskapsuppgiftenkan lösas bl.a. genom att man bygger upp och håUer lager. Myndigheten kanantingen välja att avta& om &gertjänsten med leverantör eUer att köpain och håUa eget &ger. Regeringen anser att den årUga kostnaden för attteckna avtal med annan &gerhållare kan jämföras med den årUgakapitalkostnaden för ett eget &ger. Oaktat vilken lösning myndigheten väljer skaUresultatredovisningen i årsredovisningen, dvs. den mer verksamhetsmässigaredovisningen, innehåUa lUcartad information och återrapportering. Såledesmåste statsmaktema i båda &Uen få veta det beredskapsmässiga värdet avbefintUga &ger. Av arbetsgmppens rapport framgår att myndighetemasekonomiska redovisning av beredskaps&ger i resultat- och balansräkningarvisar på I flera &U följs inte bokföringsförordningens regler, i Prop.1994/95:100 något &U felaktigt med hänvisning till sekretessens krav. Regeringen anser att de brister iåterrapporteringen av befintUga &ger som arbetsgmppen har visat pä måsteåtgärdas. Regeringen har därför för avsikt att ge berörda myndigheter i uppdragatt, i samråd med , se tiU att bokföringsföroidningenstillämpas på ett fiiUständigt och rättvisande sätt fr.o.m. 1 juU 1995. Om beredskapsmyndigheten väljer att håUa eget&ger anser regeringen att detta skaU lånefinansieras och att myndighetenföljer det regelverk för redovisning och finanisering som gäller förlånefinansierade tiUgångar. Regeringen anser dock att det är väsentUgt attmyndigheternas redovisning först bUr rättvisande, såväl den ekonomiska som denverksamhetsmässiga, varför en förändrad finansiemg av beredskaps&ger kommeratt införas . 1.7 Revision av verksamheten /94 Fördet stora flertalet myndigheter mom Försvarsdepartementets område harverksamheten i betydande om&ttriing karaktäriseratsav ombUdning cKh nedläggning. har nya regelsystem införts i den finansieUastymingen av statsförvaltningen. Etetta har för vissa myndigheter medförtproblem som resulterat i att i sm revisionsberättelse harhaft invändningar mot dessa myndigheters årsredovisningar. De myndigheter soin fått s.k. oren revision ärmyndighetema inom de tidigare huvudprogrammen 1-4, Försvaretsforskningsanstalt, , MiUtärhögskolan,CivUbefalhavaren i Nedre och Myndigheten för avveckling av vissaverksamheter inom totalförsvaret. Vissa av mvändningar ärhänförUga tiU sådana frågor som har med avveckling att göra och föranlederdärför ingen åtgärd från regeringens sida utöver de som myndigheten självvidtar. En genereU iakttagelse som verket gör, är att myndighetemas resultatredovisningarinte uppfyUer de krav som regeringen stäUer. Det är enUgt regeringen av vUrtatt myndighetema fortsätter ansträngningama med att utveck& sinaresultatredovisningar så att en bedömning av myndigheternas verksamheter kanske. framhåller även att den ekononuadmiiustrativakompetensen brister hos fiera myndigheter. I syfte att bl.a. behand&hithörande frågor planeras en konferens med ekonomiansvarig personal vidFörsvarsdepartementets myndigheter. Regeringenredovisar sina övriga stäUnings&ganden med anledning Prop. 1994/95:100 av revisionens resultat under respektive myndighetsans&g. antarregeringens förs&g till &g om ändring i &gen (1992:1153) omväpnad styrka för tjänstgöring utomlands (avsnitt 1.2). 2 Organisations- och strukturfrågor Bilaga 5 2.1 Redovisning av genomfördastrukturförändringar års budgetproposition t.o.m. . Sedanett antal år har den svenska statsförvaltiiingen genomgått en omfettandefömyelse och omstiiUcturering. Inom Försvarsdepartementets verksamhetsområdehar förändringsarfoetet mneburit att i princip aU verksamhet varit föremål förutredning eUer verksamhetsöversyn. 1 proposition (1990/91:102) Verksamhet ochans&g inom totalförsvaret 1991/92 redovisades en sammanhåUen målsättningför och inriktning av utvecklings- och omsbiUctureringsarbetet inomFörsvarsdepartementets område. I därpå följande kompletteringsproposition(prop. 1990/91:150 del UI) presenterades ett sam&t program för minskning avden statUga administiationen. Som en följd av statsmaktemas beslut omstiiUcturförändringar och om besparingar mom den stadiga administi:ationentUlsattes med början ett antal utrednmgar och inleddes vissa översyner.Häri ingick bl. a. Ufredningen om lednings- och myndighetsorganisationen förförsvaret (LEMO), FörsvarsforskningsutiBdnmgen (FFU) och uppdrag tillStatskontoret att göra översyner av och museieverksamheten momdepartementets verksamhetssområde. TUl detta kommer de översyner avtotalförsvarets pUktpersonal som gjorts av ochPUktuöiedningen. Dämtöver har inom Försvarsdepartementet en översyn avnämnderna inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde genomförts. Utredningama och översynerna har resulterat i ettantal betänkanden, skrivelser m.m. med förs&g tiU omstruktureringar somlämnats tiU Försvarsdepartementet. Beslut gmndade på förs&gen har sedermera&ttats av regeringen eUer i förekommande &U av . De flestastmkturförändringama inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde ärgenomförda per den 1 juU 1994. De förändringar som gäUer det civUa försvaretgenomförs dock den 1 juU 1995, så även inrättandet av (se avsnitt 4.4). Som följd av statsmakternas beslut med anledning avförslagen 1991 och av försvarsbeslutet harförändringar genomförts i Försvarsmaktens gmndorganisation. Etessa redovisas isin heUiet i avsnitt 3.IV.4. I övrigt har följande stmkturförändringargenomförts inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde: 2 1994/95. Nr /OO. -myndigheten harbUdats, har Prop. 1994/95:100 myndighetema inom dåvarandehuvudprogrammen 1-4 &gts ned. -Försvarsmaktens regiona&organisation om&ttar numera tre militärområden, försvarsområden som ihuvudsak motsvarar länen, fyra marinkommandon samt tre flygkommandon, -landet indelas numera i trecivUområden motsvarande samma geografiska områden som militärområdena, -Försvarets sjukvårdsstyrelseoch Försvarets civilförvaltning har &gts ned; verksamheten mom dessamyndigheter har förde&ts till Försvarsmakten och tiU andra statUgamyndigheter däribland , -Försvarets c&tacenter ochFörsvarets mediecenter har privatiserats, -Försvarets materielverksorganisation har minskats. Myndigheten är helt avgiftsfinansierad ochstyrs genom uppdrag i huvudsak fiån Försvarsmakten, -Fortifikationsförvaltiiingenhar &gts ned och myndigheten har bUdats; del avtidigare verksamhet har bolagiserats, -Försvarets forskningsanstaltstyrs numera i huvudsak genom uppdrag från Försvarsmakten och Överstyrelsen förcivU beredskap, -MiUtärhögskolan har bUdatsgenom en sammans&gning av MiUtärhögskolan och Försvaretsförvalttiingshögsko&, -ochVapenfristyrelsen avses &ggas ned och ersättas den I juU1995 av . Konsekvensera av dessa strukturförändringar vadavser personal behandlas särskUt under avsnitt 2.3 Awecklingsfirågor. Regeringen har bemyndigat chefen förFörsvarsdepartementet att tiUkaUa en särskUd utredare med uppgift att följa uppoch utvärdera genomförda strukturförändringar inom verksamhetsområdet. Enanalys skaU göras som bl. a. belyser om de resultat som statsmakterna avsetthar uppnåtts, vUka effekter på verksamheten m.m. som strukturförändringarnafått. Utredaren skaU analysera orsaken tiU eventueUa avvUcelser frånstatsmakternas mål och föres& regeringen åtgärder som kan förbätti:amåluppfyUelsen. 2.2 Principer för statsmaktemasstyming av det civila försvaret Prop.1994/95:100 Bilaga 5 Regeringen anser att ftinktionema Domstolsväsende (x;h Kriminalvård skallupphöra. Ambitionennär det gäUer uppföljning och utvärdering inom det civi& försvaret höjs. Ufredningenom lednings- och myndighetsorganisationen för försvaret (LEMO) avlämnade ioktober 1993 delbetänkandet (SOU 1993:95) Ansvars- och uppgiftsfördelning inomdet civi& försvaret. LEMO föreslog nya definitioner för begreppen civUtförsvar och fimktion inom det civi& försvaret. Främst mot bakgmnd häravlämnades förs&g om ny fiinktionsindelning som innebär att vissa fiinktionerupphör. Vidare föreslogs bl.a. att den ekonomiska planeringsramen för det civUaförsvaret ges ett delvis annat mnehåU samt att en transportkommission inrättas. Betänkandet har remissbehand&ts. Remissyttrandena Försvarsdepartementets akt (dnr,Fo93/2420/). RemissmstansemastäUer sig i det stora he& bakom LEMO:s förs&g. Vissa invändningarförekommer dock. Det är främst förs&gen om ny fimktionsmdelning som möterinvändningar. Att funktionen CivU ledning och samordning skaU upphöra avstyrkssåledes av Försvarsmakten, ochcivUbefälhavama. Med undantag för är samtUgafunktionsansvariga myndigheter negativa tiU förs&get om upphörande av sinaresp. Bl.a. myndigheter med uppgifter inom transportsektomavstyrker förs&get att mrätta en transportkommission under höjd beredskapmedan KommerskoUegium stödjer det. Allmäntom statsmaktemas styming av det civila försvaret Utgångspunktenför styrningen av det civi& försvaret är återkommandetotalförsvarsbeslut. Det civi& försvaret dimensioneras således inför desäkerhetspoUtiskt betingade hot som statsmakterna Prop. 1994/95:100redovisat. totalförsvarsbeslut behandlade (bet. Bilaga 5 1991/92:FöUl2, rskr. 1991/92:337) - fömtom aUmän inriktning ochprioriteringar inom det civUa försvaret - också den fortsatta inriktningen avvissa funktioner m.m. Regeringen beslutar om planeringsanvisningarför myndighetemas programplaner och anslagsframställningar. På sedvanUgt sättanger regeringen i regleringsbrev tiU myndighetema verksamhetsmål, former förfinansiering och övriga ekonomiska villkor för bedrivande av verksamheten. Etet civUa försvaret styrs på ettnågot annorlunda sätt än den övriga statsförvaltningen; en långsiktigplaneringscykel som bygger på femåriga totalförsvarsbeslut, en mångfaldstyrinstmment, särskUda begrepp för såväl styrning som uppföljrung. Överstyrelsensför civU beredskap specieUa samordningsroU m.m. Regeringenhar i prop. 1994/95:7 om &g om civUt försvar (s. 50) anfört att det civUaförsvaret om&ttar aU den civi& verksamhet som mgår i totalförsvaret,dvs. aUa de beredskapsförl)eredelser som statUga civUa myndigheter, kommuner,landsting och kyrkUga kommuner samt enskUda och företag vidtar i firedstid ochaU den civi& verksamhet som behövs under krigsförhållanden för att stödjaFörsvarsmakten, skydda och räd(& Uv och egendom, trygga en Uvsnödvändigförsörjning och upprätthåUa viktiga samhäUsfimktioner. Begreppetfunktion samt Junktionsindelnin g 1beredskapsförordningen (1993:242) anges de myndigheter som är s.k.beredskapsmyndigheter. En beredskapsmyndighet är en myndighet vars verksamhetskaU fortsätta under höjd beredskap cxh som har stor betydelse förtotalförsvaret. Med utgångspunkt i ansvarsprincipen - vars innebörd är att densom har ansvaret för en viss verksamhet i fired skaU behåUa detta ansvar underkrig, om verksamheten skaU upprätthåUas då - är samhäUet mdelat i ett antalfunktioner. Med en funktion avses en samhäUssektor som i krig är av särskUdbetydelse för totalförsvaret. För varje funktion är, enUgtberedskapsförordningen, en ftmktionsansvarig myndighet på central nivå utsedd. 1984/85:160 (bet. 1984/85:FÖU11, rskr.1984/85:388) om ledning och samordning av de civi& delama av totalförsvaret är syftet med fiinktioner och fiinktionsindeliiing att förde& ansvaret för beredskapsförberedelsema i fted och för verksamheten under krig och krigsfara på nivån under regeringen. En fiinktion skaU enligt propositionen inne&tta för totalförsvaret viktig verksamhet som kräver 20 någonform av central statUg styming. Regeringendelar LEMO:s upp&ttning att med en fiinktion bör avses Prop. 1994/95:100en samhäUsverksamhet som är av särskUd betydelse under höjd Bilaga5 beredskap med utgångspunkt i det civi& försvarets uppgifter, som kräver någon form av central statUg styming (xh som behöver samordnas mellanflera myndigheter eUer organ. Etetta innebär en precisering avfiinktionsbegreppet på så sätt att en funktion normalt bör beröra fieramyndigheter cKh organisationer som behöver samordnas mbördes och med andraverksamheter. Med utgångspunkt i denna precisering avfiinktionsbegreppet anser regeringen i likhet med LEMO att funktionemaDomstolsväsende och Kriminalvård bör upphöra. TiU skillnad mot LEMO menaremeUertid regeringen att fiinktionema CivU ledning och samordning samtSkatte-och uppbördsväsende bör finnas kvar. Skälet härtill är bl.a. behovet attsamordna verksamheten på dessa områden med andra funktioner. Regeringens styming och uppföljning under&ttasgenom att funktionerna blir färre och att en koncentration och kraftsamling kangöras på de verksamheter som är särskUt väsentUga för samhäUet under höjdberedskap. De myndigheter som inte längre har ett fiinktionsansvar bifoehållersin uppgift som beredskapsmyndigheter. Regeringen vill betona vUcten av attberedskapsuppgiften ägnas oförändrat stor uppmärksamhet. Regeringen avser att iregleringsbreven ange verksamhetsmål för beredskapsmyndighetemas planering inomdet civi& försvaret. I1992 års totalförsvarsbeslut informerade regeringen om de mål förfunktionerna som regeringen avsåg att &ststäUa. I regeringensprogramplaneanvisningar &ststäUdes de fiinktionsmålsom skuUe Ugga tiU gmnd för planeringen. Syftet med de fiinktionsvisa målen var att&ststäl& ambitionsnivå för oUka sektorer mom det civi& försvaret.Det har sedermera visat sig att målen i aUa avseenden inte är lämpUgtutformade. RUcsdagens försvarsutskott har i betänkandet1993/94:FöU9 (s. 85) anfört att regeringen foör orientera om de målför det civi& försvarets fiinktioner som regeringen kommer att&ststäl&. hade ingen erinran mot vad utskottet anfört (rskr.1993/94:295). EnUgt regeringen foör de fiinktionsvisa målen varautformade på ett mera övergripande sätt än så att de foättre stämmer överens med den nivå skall &tta beslut på. Målen bör feststäUas i totalförsvarsbeslut av och gäUa . Ete bör utgöra övergripande målj i regleringsbreven och vara en 21 utgångspunkt vid formulerande av verksamhetsmål. 1994/95:100 regeringskansUet har sådana övergripande mål tagits fram. Regeringen konstaterar att /96 blirdet sisfe året i försvarsbeslutspericxlen. EnUgt regeringen finns det inte skälatt skaU &ststäl& mål för en så kort pericxl. Målen bördäremot i enUghet med vad som nämnts kunna utgöra övergripande mål iregleringsbreven. I det följande redovisas de mål som regeringensenare avser att besluta om. Verksainheteninom fiinktionen CivU ledning (Kh samordning skaU foedrivas så att ledningunder höjd foeredskap skaU kunna utövas i aUa &gen (x;h firån såväl freds-som krigsuppehåUsp&ts. Verksamheteninom funktionen Ordning och säkerhet m.m. (upprätthåUande av allmän ordning Verksamheteninom fiinktionen Utrikeshandel skaU foedrivas så att under höjd foeredskap denimport och export som krävs för försvarsansträngningama och foefolkningensförsörjning tryggas. Verksamheteninom fiinktionen BefoUcningsskydd cxh räddningstjänst skaU foedrivas så attunder höjd foeredskap skador tiU följd av krigshandlingar förhindras eUerbegränsas i första hand på människor och i andra hand på egendom och miljön. Verksamheteninom fiinktionen Psykologiskt försvar skaU, i syfte att stärka befoUcningensförsvarsvUja och motståndsanda, bedrivas så att under höjd beredskap en snabfooch korrekt nyhetsförmedling cxh en konkret cxh fiiUständigmyndighetsmformation säkerställs. 1994/95:100 Socialförsäkring m.m, Bilaga 5 Verksamhetenmom funktionen Scxialförsäkring m.m. (administration av socialförsäkring samtarbetslöshets- cxh tjänstegmppUvförsäkring) skaU bedrivas så att under höjdberedskap de ekonomiska trygghetssystemen fimgerar på sådant sätt attenskU(& människor fär den ersättrung de är berättigade till. Verksamheteninom fiinktionen Hälso- och sjukvård (hälso- cxh sjukvård, socialtjänst, mUjö-och hälsoskydd) skaU foedrivas så att under höjd foeredskap varje skadad eUersjuk ges medicinskt acceptafoel behandling och vård samt smittspridning cxhuppkomst av epidemier förebyggs. Verksamheteninom fiinktionen Postbefordran skaU bedrivas så att under höjd beredskapsamhäUets behov av postal kommunikation tiUgcxloses, varvid vissatotalförsvarsviktiga försändelser och betalningar skaU kunna ges särskUdprioritet. Verksamheteninom fiinktionen Telekommunikationer skaU foedrivas så att under höjdfoeredskap totalförsvarsvUctiga kunder skaU kunna ges prioritet med avseende påfol.a. Verksamheteninom fiinktionen Transporter (transportsamordning, jämvägstransporter,väghållning, banhåUning, landsvägstransporter, flygtransporter, sjötransporter)skaU bedrivas så att under höjd beredskap Försvarsmaktens mobiUsering kangenomföras samt totalförsvarets krav i övrigt kan tiUgodoses. (f.d.funktionerna Enskild försäkring m.m. och Betalningsväsende) Verksamheteninom fiinktionen FinansieUa tjänster skaU bedrivas så att under höjd beredskapfoehovet av kontanfe penningmedel (xh övriga finansieUa tjänster kantiUgodoses.