prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Påatomansvarets område finns två intemationella konventionssystem, delsWien-konventionen som administreras av , delsParis-konventionen som feUer under ansvar. För attskiUnadema mellan systemen skaU överbryggas har ett gemensamt protokoU omtUlämpningen av konventionema utarbetets. deltar i det intemationeUaarbete med att revidera som pågår inom lAEA. Arbetetsyftar tUI att förbättra de skadeUdandes rätt till ersättaing för skador tUlföljd av atomolyckor samt tiU att förmå fler länder att ansluto sig tillkonventionssystemet. Inom följs arbetet inom lAEA, som enmodemisering av och av en tilläggskonvention från år 1963förbereds. deltar aktivt i även detto arbete. 1994/95:100 Bilaga3.1 -Bostodsrättens värde som pantstärks. - Ny utredning om hyresförhandUngssystemet. promemoria (Ds 1994:7) som har remissbehandlats föreslåslagändringar i syfte att bl.a. stärka bostodsrättens värde som pant. Ipromemorian föreslås att en legal panttätt mförs för bo-stodsrättshavaresavgifter tiU föreningen, att tvångsförsäljning enligt bostodsrättslagen skaUankomma på kronofogdemyndighetema samt att en juridisk person som har panträtti en bostodsrätt i vissa situationer skaU ha rätt att förvärva och hyra utlägenheten. Ärendet bereds nu inom . Avsikten är att enproposition skaU avlämnas . I propositionen skaU även behandlas etttidigare lämnat förslag om att den s.k. ombUdningslagen skaU omfetto ocksåfestigheter som är taxerade som småhus (Ds 1993:54). Regeringen har uppdragit åt att utvärderaden pågående försöksverksamheten med kooperativ hyresrätt. Uppdraget skallredovisas före utgången av . Därefter kommer regeringen att toställnmg tiU frågan om upplåtelseformen bör permanentos. Inom bereds frågan om attinrätta ett bosteds-rättsregister. Uttedningen om förvärv och förvalttung av hyreshuslade fram betänkandet Förvalte bosteder (SOU 1994:23). Ibetänkandet föreslås bl.a. att lagen om förvärv av hyresfestighet m.m.(förvärvslagen) skaU upphävas och att bestämmelserna om tvångsförvaltning ibostodsför- Betänkandet har remissbehandlats. Ärendet bereds vidare inomJustitiedepartementet med sUcte på en proposition under våren 1995.Inriktaingen är att förvärvslagen behålls. Undervåren 1995 kommer det att inledas ett arbete med en språklig och redaktioneUöversyn av 12 kap. jordabalken (hyreslagen). Arbetet kommer att bedrivas medutgångspunkt i betänkande Ny hyreslag (SOU 1991:96). Den1 juU 1994 genomfördes flera vUctiga ändringar i hyresförhandhngsfegen ochhyreslagen. Ändringama har utsatts för hård kritik av hyresgästtörelsen. Regeringenkommer att tiUsätta en utredare med uppgift att göra en översyn av degenomförcfe ändringama. Iaugusti 1994 tillkallades en särskUd utredare med uppgift att lämna förslag tiUförfettningsändringar som gör det möjUgt att bl.a. skapa ägarlägenheter (dir.1994:82). Regeringen har i tilläggsdirektiv (dir 1994:136) beslutet att dennauppgift skall utgå. Uttedarens uppgift består numera i att lämna förslag tUllösning av vissa problem som uppkommer när olUca slag av verksamhet skallsamordnas i komplicerade byggnadsanläggningar. Uttedningsarbetet skaU varaavslutet före utgången av . 1994/95:100 Bilaga3.1 -Investeringar iarrendejordbmket får ett sferkt skydd. - Den s.k. presumtionsregeln i expropriationslagenses över Ettförslag rörande mvesteringar i arrendejordbmket, som bygger påArrendekommitténs betänkande (SOU 1992:109), har lagrådsgranskats under hösten1994. En proposition beräknas kunna lämnas tiU . Övrigafrågor som har behandlats av bereds nu inomJustitiedepartementet. Regeringenbeslutede att tilUcalla en särskild utredare för att utvärderaden s.k. presumtionsregeln i expropriationslagen (du*. I uppdraget,som skall vara slutfört till utgången av , ingår bl.a. att kartläggapresumtionsregelns betydelse och undersöka om regehi svarar mot dagens behov.Uttedaren skaU också föreslå de ändringar och klargöranden som behövs. InomEU har antegits ett direktiv om nyttjande av festigheter (andelshusoch lUcnande). Ett nordiskt samarbete har inletts i syfte att införUvadirektivets bestemmelser med den nordiska lagstiftningen. Kammarkollegiethar i en framsfellning till regeringen begärt en ändring i reglema ivattenlagens promulgationslag om tiUståndshavares rätt tiU ersättning medanledning av nya eller ändrade vUUcor om skadeföre-byggande ellerskadekompenserande åtgärder vid omprövning av tillstånd enhgt äldrevattenrättslig lagstiftning. Förslag till ändrade regler har presenterats i enlagrådsremiss . En proposition tiU kommer att läggasfram . 7 1994/95. Nr /OO. InomJustitiedepartementet förbereds kommittédirektiv till en utredning som skaUgöra en översyn av de förfettaingar som styr festighets-datesystemet. Prop.1994/95:100 Bilaga 3.1 3.6 Bolagsrätt och annan associationsrätt -Reformarbetet påaktiebolagsrättens område fortsätter -Ny redovisningslagstiftning föraktiebolag cx;h vissa handelsbolag. Aktiebolagsrätten är föremål för enöversyn av . Kommitténs arbete har bl.a. föranlettomfettande ändringar i aktiebolagslagen, vilka ttäder i kraft den 1 januari1995 och bl.a. innebär en EG-anpassning av aktiebolagslagen och högre krav påaktiekapital. För kommittén återstår nu att överväga bl.a. frågor omaktiebolagets organisation och aktiebolagets finansiella instmment. Ettdelbefenkande angående bolagsorganens roller och ansvar skaU avges inom kort.Kommitténs slutbetonkande skall avges före utgången av . Inom Justitie- och Finansdepartementen pågår ettarbete med att anpassa redovisningslagstifmingen till EG:sredovisningsdirektiv för företeg i allmänhet (de fjärde, sjunde och elftebolagsrättsliga direktiven) och till de direktiv som gäller banker, andrafinansiella institut och försäkringsbolag. Till gmnd för arbetet liggerRedovisningskommitténs delbetänkande Års- och koncemredovisning enligt EG-direktiv,Del I och II (SOU 1994:17). Delbetänkandet omfettor även frågan om det behövssärskilda redovisningsregler för pensionsavsättaingar, avtal om avgångsvederlagoch liknande förmåner för styrelseledamöter, verksfeUande direktörer m.fl. Enproposition på gmndval av betänkandet kommer att avlämnas . -Upphovsrätten anpassas tillEG:s regelverk. - fortsätter att följa det intemationellaarbetet på imma-terialrättsområdet i övrigt. Påupphovsrättens område har EG antegit ett direktiv om de upphovsrättsUgaskyddstidema. En inom utarbeted departementspromemoria(Ds 1994:127) med förslag till nödvändig lagstiftning för att införUvadirektivet med svensk rätt har sänts ut på remiss. Förslagen har utarbetets isamråd med de andra nordiska ländema. Avsikten är att lagändringama slcallttäda i kraft . Ettduektiv om upphovsrätt för datebaser håUer på att utarbetos. Så snartdirektivet har antegits kommer inom ett arbete med attinförUva direktivet i svensk rätt att igångsattes i samarbete med berördadepartement i de andra nordiska ländema. Påvammärkesområdet höUs en diplomatkonferens om ett förslag tUl eninternationell konvention om förenklade procedurer för erhåUande avvarumärkesskydd. Frågan om nödvändiga ändringar i den svenskavammärkeslagstiftningen kommer att övervägas inom . EG har antegit en förordning om förlängt skydd förläkemedel. En proposition i dette ämne har förelagts . Förordningensbestämmelser kommer att gälla i . Inom ()pågår ett arbete på att harmonisera patentiagstiftningen i världen.Ett stort antal frågor behandfes och arbetet syftar främst tiU att avskaffaskiUnadema mellan patentsystemen i , och . Frågan om nödvändiga ändringar i den svenska patentiagstiftningenkommer att övervägas mom . 1994/95:100 Bilaga3.1 -Jämvägsrätten anpassas till denintemationella utveckUngen. -Nya regler om bärgning samt omoljeskador tiU sjöss förbereds. I en proposition (prop. 1994/95:111) om ansvar förskada vid intemationeU järnvägstrafik föreslås att vissa, tilläggsbestämmelsertiU det intemationella jämvägsfÖrdraget COTIF mförlivas med svensk rätt.Ändringama föreslås ttäda i kraft . Påsjörättens område pågår inom arbete rörande en konventionom bärgning, som undertecknade . I nordiskt samarbete förberedsförslag tUl de lagstiftningsåtgärder som föranleds av ett tUlttäde tiUkonventionen. AvsUcten är att en departementspromemoria skaU kunna sändas utpå remiss . I FN:s regi pågår ett intemationeUt arbete med attförbättra de skadeUdandes situation efter olyckor som inttäffar vid transportav fårUgt gcxls. Sålunda arbetar , , för närvarandemed en konvention om skadeståndsansvar vid sjötiansport av farUgt gcxls.Sverige deltar i dette arbete. Eninom utarbeted departementspromemoria (Ds 1994:120) medförslag tiill ändrade regler om ansvaret för oljeskador tiiU sjöss har sänts utpå remiss. AvsUcten är att en proposition skaU kunna överlämnas tiU riksdagenunder . -Ett omfettandelagstiftningsarbete på den mtemationeUa familjerättens område pågår. -En utredning skaU se över delarav , bl.a. reglema om dödförklaring. -Vissa regler i föräldrabalkenom vårdnad och umgänge ses över i en pågående utredning. -Regler föreslås som skaUgarantera att ett bam kommer tiU tals i mål och ärenden som rör bamet. Prop.1994/95:100 Bilaga 3.1 Lagstiftningsarbetet på femiljerättens områdedomineras av den intemationella femiljerätten. På gmndval avbl.a. Familjelagssak-kunnigas slutbetonkande IntemationeUa femiljerättsfrågor(SOU 1987:18) förbereds nya intemationellt privaträttsUga regler om äktenskap,vårdnad om bam, underhållsbidrag och arv. I förbereds nyaregler om mtemationeUa adoptioner Ett nordiskt samarbete pågår samtidigtrörande en översyn av den intemordiska femiljerättsUga regleringen. Detsvenska lagstiftningsarbetet påverkas av att man i EU har inlett ett arbete påen konvention om intemationellt privattättsliga frågor rörande äktenskap.Möjligen kommer konventionen också att omfetto frågor om vårdnad och umgänge. Isamband med att lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap antogs anförderiksdagen att en parlamenterisk uttedning borde tiUsättes för att utreda vilkaåtgärder som skaU vidtes för att öka tryggheten för människor som deljtthushållsgemenskap på andra gmnder än äktenskapets (1993/94:LU28 s. 50).Direktiv till en sådan utredning är under utarbetande. Direktiven avses ävenomfette en utvärdering av lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem. I har upprättets endepartementspromemoria om Bams rätt att komma tiU tels (Ds 1994:85; jfr bet.1990/91 :LU13). I promemorian görs en genomgång av sådana mål och ärenden idomstolarna som rör bam. Utgångspunkten är att reglema skaU tiUförsäkra bamenen rätt att komma tUl tals. Det föreslås besfemmelser härom för mål och ärendenom vårdnad och umgänge, adoptionsärenden och namnärenden. Vidare föreslås enregel om särskild stäUförettädare för bamet i mål och ärenden enligt lagen medsärskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Promemorian har remissbehandlatsoch den fortsatte berednmgen pågår. En särskUd uttedare arbetar med en utvärdering av1991 års reform av regler om vårdnad och umgänge (dir.1993:120). Utvärderingen skall särskUt inriktes på frågan hur satsnmgen påsamarbetssamtal har mverkat på handläggningen av vårdnads- och umgängestvisterUttedaren skaU också överväga om handläggningsreglema bör ändras. UppdragetskaU redovisas före utgången av . Frågorom underhållsbidrag uttyds inom . Enöversyn av vissa delar av skall göras i en utredning. En huvudfrågaför uttedningen blu- hur reglema om dödförklaring skaU vara utformade. Andrafrågor som skaU tes upp rör boutredningsmannens befettaing med dödsboet ochreglema om sammanlevnad i oskiffet bo. Arbete med utredningsdirektiven pågår. 1994/95:100 Bilaga3.1 -Tyngdpunkten i rättskipningenskaU ligga i förste instans, cx:h arbetet med att flytte ner förvaltaingsmåleni instanskedjan närmar sig sin slutfes. -MålttUsttömningen tUl hovrätteroch kammarrätter begränsas genom krav på prövningstUlsfend. -Hovrättsprocessen utteds. -Regeringsrättens roU somprejudUcatinstans renodlas. -Förferandereglema fördomstolsärenden och förvaltaings-processlagen reformeras. -Regler om gmpptelan övervägs. - Delgivningen effektiviseras. Reglema i rättegångsbaUcen om förferandet vid deaUmänna domstolama har under det senaste årtiondet varit föremål för ett omfettandereformarbete. En stor del av reformarbetet på den centrala processrättensområde bygger på befenkande Domstolama mför 2000-telet(SOU 1991:106). Uttedningens förslag har beretts vidare med siktet inställt påeteppvisa reformer Reformema syffer tiU att domstolsverksamheten skallrenodlas och koncentreras på de dömande uppgifterna. Tyngdpunkten irättskipningen skaU ligga i förste instans. Närdet gäller de allmänna domstolama kan principen om att tyngdpunkten irättskipnmgen skaU ligga i förste instans sägas vara helt genomförd. I fråga omhovrättema har strävandena mriktets på att effektivisera förfarandet, bl.a.genom utvidgade krav på prövningstiUstånd, så att målen kan avgöras på ettsnabbare och mer ändamålsenUgt sätt och att resursema kan koncentreras på demer svårbedömcfe och kvalificerade målen. En särskild utredare arbetar vidaremed dessa frågor (dir. 1993:38). I uppdraget ingår att lämna förslag tiUändringar i förfarandereglema för hovrätt och att undersöka olUca sätt attbegränsa flödet av mål tiU hovrättema. I det sammanhanget står olUca frågor omprövningstillsfend - inklusive frågan om att införa generella regler omprövningstiUsfend i hovrätt - i fokus. När det gäUer de allmänna förvaltaingsdomstolamafortsätter ett omfettande arbete med att flytte ner målen från kammarrätt tiUlänsrätt i 8 1994/95. enUghet med riktUnjer somhar godkänts av . Den förste dom- Prop. 1994/95:100 stolsprövningeni de aUmänna förvaltaingsdomstolama skaU i allmänhet Bilaga 3.1 Ugga ilänsrätt och Regeringsrätten skaU avlästes uppgifter efter mönster av vad somgäller för de allmänna domstolama. Arbetet är omfettande och sker eteppvis. Regler av genereU karaktär som gör det möjUgt attstälfe krav på prövningstiUstånd har mförts i ledet länsrätt-kammarrätt (prop.1993/94:133). Reglema är utformade efter mönster av reglema omprövningstiUstånd i hovrätt. Frågan om vilka målgmpper som skaU omfetfes avkravet på prövrungstUlstånd behandlas parallellt med att oUka målgmpper flytfesner i instanskedjan. HittUls har ett sådant krav införts i nästan alla demåltyper som har flytfets ned tUl länsrätt cx;h även i en del mål som redantidigare prövats i länsrättema. Krav pä prövningstiUstånd gäUer således sedanden för bl.a. körkortsmålen, kriminalvårdsmålen ochstadiestödsmålen. Från den utvidgas kravet på prövningstUlståndtill ytterligare ett 90-tal olUca målfyper Förferandereglema för de aUmänna förvaltaingsdomstolama- förvaltningsprocesslagen (1971:291) - och de förferanderegler som gäller förde allmänna domstolamas hantering av ärenden, dvs. för tingsrättemas del lagen(1946:807) om handläggning av domstolsärenden, den s.k. ärendelagen, och förhovrättemas och Högste domstolens del regler om överklagandeav beslut, ses över med utgångspunkt bl.a. i förslag.Arbetet är inriktet på att revidera de båda lagama i stället för att - somutt-edningen föreslår - ersatte dem med en gemensam domstolsförferandelag. Ettförslag till en ny ärendelag bör kunna presenteras . Arbetet medatt revidera förvaltningsprocesslagen sker eteppvis. I det sammanhanget skallockså återstående förslag i betänkandet Några frågor angående Regeringsrätten(SOU 1992:138) tes upp. Det handlar bl.a. om att införa möjligheter förRegeringsrätten att begränsa sin prövning till prejudUcatfrågan i målet. regler om beslag, husrannsakan,kroppsvisitetion och kroppsbesiktaing ses över av en särskUd utredare (dir. 1993:33). Regler na, som i huvudsak är oförändrade sedan tilUcomst, har i olika sammanhang kritiserats för att vålla problem i tillämpningen. Uppdraget skaU redovisas . Inom Justitiedeparte mentet pågår en översyn av regler om hemUg teleavlyssning och hemlig teleövervakning i belysning av den ytterst snabba tekniska utveckling som äger mm på teleområdet och av att telemarknaden har öppnats för fler operatörer genom den nya telelagen (1993:597). Denna översyn bör föregå ett ställningstegande till den fort satte beredningen av frågoma om en lagreglering av hemlig teknisk avlyssning och om användning av övervakningskameror i brottsutred ande verksamhet, viUca behandlas av i dess slut betänkande (SOU 1990:51; jfr bet. 1993/94:JuU4). En särskild utredare utreder möjlighetema att isvensk rätt införa regler om gmpptalan. Syftet med uttedningen är att förbättra möjlighetema att i domstol driva anspråk som är gemensamma eller lUcartade för en större gmpp människor Enligt direktiven (du-. 1991:59) skaU frågan särskUt 102 övervägasför konsument- och miljörättsområdena. ocksåatt behandla gmpptalan när det gäller jämsfelldhetsfrågor Uttedningen kommeratt redovisas . Ett delbetänkande av en särskild uti-edare,Ny lag om skiljeförfarande (SOU 1994:81), har varit föremål förremissbehandUng (x;h förslaget bereds nu vidare inom . Densärskilda utredaren fortsätter sitt arbete och skaU nu undersöka om det finnsbrister i rättsskyddet på skUjedoms-området och överväga om förfarandereglemaför de allmänna domstolarna kan ändras så att rättegång i domstol blir ettmera slagkraftigt altemativ tiU skiljeförfarande (dir. 1992:22). Uppdraget idenna del skaU avslutes under förste . Ettflertal ohka delgivningsfrägor är aktueUa. har på regeringensuppdrag utvärderat delgivningsreformer, då bl.a. regler om förenkladdelgivning infördes. Undersökningen tyder på att reglema på det stora helafungerar tillfredssfellande men en del uppslag tiU förändringar förs fram.Bl.a. några sådana frågor har behandlats i en departementspromemoria Vissaeffektiviseringar på delgivningsområdet (Ds 1994:129), som för närvaranderemissbehandlas. Här föreslås bl.a. att tiUämpningsomrädet för förenkladdelgivning utvidgas, att husrannsakan för delgivning skall Icunna användas ifler fåU och att käranden i tvistemål skaU få ett ökat ansvar för delgivning. senare omgång planeras förslag som gäller delgivning i den summariskaprocessen och med juridiska personer År1992 reformerades den summanska processen och kronofogdemyndigheterna tog överhandläggningen av mål om betalningsföreläggande och handräckning. Reformen harjust utvärderats. Betyget är gott men det finns utrymme för en del justeringar.Regeringen kommer med sådana förslag. 1994/95:100 Bilaga3.1 4.2 Konkursrätt och utsökningsrätt -En ny lag omföretegsrekonstmktion införs. - Konkurshanteringen och konkurstUlsynen ses över Insolvensuti-edningenhar i sitt slutbefenkande Lag om företegsrekon-sttaiktion (SOU 1992:113)föreslagit att ett nytt rekonsttiiktionsförferande för företeg i kris införsoch att vissa ändringar i förmånsrättslagen görs. Uttedningen behandlar ocksåfrågan om lönegarantins inverkan på konkurrensen mellan företeg. Betänkandethar remissbehandlats och en lagrådsremiss har granskats av Lagrådet. Förslagenbereds nu vidare inom . Vissaintemationella frågor på konkursrättens område har övervägts av en särskildutredare. Befenkandet (SOU 1992:78) innehåller bl.a. förslag om att medvissa reservationer skaU tiUträcfe europeiska konvention om vissaintemationella aspekter på konkurser (Istanbulkonventionen) och förslag tiUden lagstiftaing som krävs för ändamålet. Frågan om slcalltiUttäda konventionen vUar i avvaktan på det arbete med en konkurskonventionsom pågår inom EU. Utsökningsbalkenhar varit föremål för en översyn, i förste hand på gmndval avförslag från (se bl.a. prop. 1990/91:126, prop. 1993/94:50 ochprop. 1993/94:191). Regeringen har lagt omfettandeändringsförslag i prop. 1994/95:49 Reformerad löneexekution och målhanteringhos kronofogdemyndigheten. Här föreslås bl.a. ett enhetUgt cxh mer effektivtsystem för löneut-mättiing. Övriga förslag från bereds vidaremom . IJustitiedepartementets promemoria Konkursgäldenären (Ds 1994:96) föreslås bl.a.att det hos inrättas ett centralt register överfysiska personers konkurser Promemorian innehåUer i övrigt vissa förslag somsyftar tiU att utvidga gäldenärens skyldigheter att bidra tiUkonkursutredningen. Promemorian har remissbehandlats och förslagen beredsvidare inom med sUcte på att en proposition skall Icunnaavlämnas under försto hälften av . Frågan om att inrätto ett helfeckandekonkursregister för hela landet övervägs inom . Inomdepartementet har oclcså ett arbete mletts med att se över konkurshanteringen iallmänhet och konkurstiUsynen i synnerhet. Som gmnd för detto arbete liggerförslag från i betänkandet Domstolama inför 2(X)0-telet(SOU 1991:106) och vid konkurs(RRV 1994:13). Prop.1994/95:100 Bilaga 3.1 5 Kriminalpolitiken 5.1 Strafflagstiftningen -Lagstiftning om företegsböterutvärderas. -Vapenlagstiftaingen skärps. - Sexualbrotten och gäldenärsbrotten ses över Genomriksdagens beslut i anledning av propositionen 1993/94:23 angående ett effektivarebrottmålsförfarande har lagts fest vissa gmndprinciper för när straff skallanvändas som sanktionsinstmment. En stor restriktivitet bai anbefellits. StraffskaU främst användas vid sådana förfaranden som är typiskt sett skadliga eUerfarliga. Riksdagenhar antegit propositionen Ökat skydd för bam, Ytterligare åtgärder motsexuella övergrepp, m.m. (prop. 1994/95:2). Genom lagändringama, som bl.a.inneburit att preskriptionstiden för sexualbrott mot bam förlängs, har detstraffrättsliga skyddet för bam förstärkts. Sexualbrottskapitiet i brottsbalkenhar nu varit föremål för upprepade översyner . Genom deändringar som före-tegits kan ifrågasattes om systematiken i kapitiet alltjämtär adekvat. Dämtöver har uppmärksammatsvissa frågor rörande bl.a. brottsmbri- Prop. 1994/95:100 ceringar. Motbakgmnd härav anser regeringen att det är angeläget att Bilaga 3.1sexualbrottskapitiet i dess heUiet blir föremål för en översyn. Regeringen hardärför för avsUct att utarbete direktiv tiU en sådan översyn. I en inom upprätteddepartementspromemoria tiUträde tiU förverkandekonvention(Ds 1993:17) behandlas frågan om tiUträde tiU en mom Europarådetutarbeted konvention om förverkande m.m. Syftet med konventionen är att stärkadet mtemationeUa samarbetet för att bekämpa aUvarUga brott. I promemorianföreslås att , som har undertecknat konventionen, ratificerar denna.Promemorian, som har remissbéhandfets, bereds momJustitiedepartementet. En proposition angående tiUttäde tiUkonventionen planeras . Med anledning av medlemskap i är nu en proposition under utarbetande i medförsfeg tiU vissa lagändringar som har med att göra. Bl.a.föreslås att mened inför skaU kunna behandlas på samma sätt som ombrottet begåtts inför en svensk domstol. Regeringen kommer attbeslufe om proposition. (Ju 1994:04) arbetar förnärvarande med en rad frågor rörande den allmänna straffrätten. TiU dessa hörbl.a. de frågor som aktualiserats i anslutaing tiU det s.k. Lindomemålet.Uttedningen skall lägga fram sina förslag . lade i december 1992fram betänkandet Information och den nya informationsteknologin - straff"-och processrättsUga frågor m.m. (SOU 1992:110). Befenkandet harremissbehandlats och bereds inom . redovisade sittbetänkande Vapenlagen och EG (SOU 1994:4). Ufredningen har haft i uppdragbl.a. att göra en språklig ckU systematiskmodemisering av regelverket samt att föreslå de ändringar som föranleds av ettmedlemskap i . Befenkandet har remissbehandlats och bereds för närvarandeinom departementet. Det har mte varit vapenlagsutredningenshuvuduppgift att se över vapenlagstiftningen från en brottsförebyggandesynpunkt. En sådan översyn företogs senast av vapenutredning, vilkenbl.a. ledde fram tiU de skärpto krav på förvaring av skjutvapen som frädde ikraft den 1 juU 1992. Regeringen avser att inom ramen för arbetet med att motverkavåld i samhäUet på nytt to upp frågan om vapenlagstiftningen i tillräckUgutsträckning är ägnad att motverka att vapen kommer tiU användning vid brottsamt utvärdera de åtgärder som genomfördes på förslag av 1987 årsvapenlagsutredning. I ett sådant sammanhang vore det lämpUgt att även inordnaslutförandet av utvärderingen av lagen (1998:254) om förbud bettäffande knivaroch andra ferUga föremål, som inletts mot bakgmnd av vad Justitieutskottetuttalade i samband med att tiUämpnmgsområdet utvidgades (bet.1989/90:JuU35).