prop · GH03250 · 1994-01-01 00:00:00 — För finansieringen av det reformerade pensionssystemet spelar det ingen roll kring vilken normtillväxt följsamhetsindexeringen sker. Den pension som en enskild pensionär sammantaget uppbär blir densamma oavsett norm. Men fördelningen över pensionsperioden ser olika ut beroende på hur stor sannolikheten är att den faktiska tillväxten skall hamna över eller under normtillväxten. Ju högre sätts, desto större är sannolikheten att den faktiska tillväxten understiger och pensionerna följaktligen realt sett reduceras . I gengäld blir den nybeviljade pensionen hög. En rimlig utgångspunkt är att normtillväxten i en följsamhetsindexering sätts något i underkant av vad som kan betraktas som en rimlig prognos på den framtida tillväxten sett över . Om prognosen visar sig riktig, får pensionärerna en viss liten real uppräkning i takt med den allmänna standardökningen. Varje bedömning av storleken på den framtida tillväxten är förknippad med stor osäkerhet. Pensionsarbetsgruppen har som huvudalternativ i sina kalkyler för den framtida utvecklingen av pensionsutgifter m.m. gjort antagandet att den långsiktiga tillväxten uppgår till 1,. Enligt regeringens bedömning torde en högre tillväxttakt vara möjlig. i pensionssystemet bör dock sättas försiktigt, varför 1,årlig tillväxt skulle kunna vara en lämplig norm för den långsiktiga tillväxten. Sammanfattningsvis innebär vårt förslag att begynnelsepensionens belopp fast- ställs med utgångspunkt i en framtida antagen real tillväxt (delningstalets diskonteringsränta). Därefter skall den utgående ålderspensionen pris- och följ- samhetsindexeras. För följsamhetsindexeringen skall tillämpas samma norm som den antagna realtillväxten (diskonteringsräntan). Pris- och följsamhetsindexeringen blir en naturlig del av det reformerade pensionssystemet, som därmed kommer att uppvisa betydande följsamhet till den samhällsekonomiska utvecklingen. kommer emellertid pensionsutbetalningarna till helt övervägande del att bestå av pensioner beräknade enligt nuvarande regelsystem. Pensionsarbetsgruppen har endast i vissa delar behandlat de pensioner som följer nuvarande regler. Arbetsgruppen har dock föreslagit att pris- och följsamhetsindexering skall gälla alla pensioner , dvs. även pensioner och pensionsdelar som utges enligt nuvarande regelsystem. Som tidigare påpekats har tillväxtnormens höjd egentligen ingen betydelse för finansieringen av det reformerade systemet. För pris- och följsamhetsindexering av de nuvarande pensionerna har däremot valet av indexeringsnorm stor betydelse. Med hänsyn härtill bör ställning till norm för följsamhetsindexeringen i det reformerade systemet tas först sedan frågan om pris- och följsamhetsindexeringen inom nuvarande regelsystem avgjorts. Vid dessa över- 144 väganden skall utgångspunkten för fortsatt beredning om tillväxtnormen vara en antagen realtillväxt om . 8.4 Ålderspension från premiereservsystemet Regeringens förslag: I huvudsak skall samma regler gälla för uttag av ålderspension från premiere- servsystemet som inom fördelningssystemet. De försäkrade skall kunna välja att ta ut sådan pension dels livsvarigt dels under fem eller . Pensionsarbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna:Från remissinstanserna har det inte rests några invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 6.1 har redovisats att pensionen inom premiereservsystemet skall beräknas enligt försäkringsmässiga grunder. Det kapitalbelopp som de till premiereservsystemet avsatta avgifterna gett upphov till jämte den faktiska avkastningen på dessa medel skall alltså fördelas över det - för hela befolkningen genomsnittliga - antal år under vilka pensionen kan beräknas komma att utbetalas. De utgående pensionerna från premiereservsystemet kommer inte att pris- och följsamhetsindexeras eller indexeras på annat sätt enligt några fastställda regler. I ställer kommer uppräkningen av den premiereservsbaserade pensionen att vara beroende av den faktiska avkastningen av kapitalet i premiereservsystemet. Inte heller i fråga om ålderspension inom premiereservsystemet fordras enligt vår mening att det uppställs några särskilda villkor om att pensionsrätt av viss minsta storlek skall ha intjänats för att ålderspension skall utges. Oberoende av hur liten pensionsrätt som den försäkrade förvärvat i premiereservsystemet, skall han alltså ha rätt till den när han går i ålderspension. På samma sätt som i fördelningssystemet bör dock ett mycket litet pensionskapital i premiereservsystemet kunna utbetalas som ett engångsbelopp i stället för pe- riodiskt. Liksom inom fördelningssystemet föreslår vi i enlighet med arbetsgruppens förslag att ålderspension inom premiereservsystemet skall kunna tas ut tidigast fr.o.m. fyllda . Ålderspensioner från premiereservsystemet bör kunna tas ut inte bara som hel pension utan även som partiell pension. Några villkor som i fördelningssystemet att pensionen får tas ut bara som viss bestämd andel (tre fjärdedelar, halv eller en fjärdedel) torde inte erfordras. Uttag av partiell pension bör i princip kunna ske helt fritt enligt den försäkrades val och med de konsekvenser som detta medför försäkringsmässigt i fråga om den del som lämnas outtagen. Däremot kan av försäkringstekniska skäl behövas vissa begränsningar såvitt gäller möjligheterna att variera den andel av pensionen som tas ut månad för månad. Detta innebär att inget villkor om att ålderspension från både fördelnings- och premiereservsystemen behöver tas ut eller att den andel med vilken en pension tas ut ska vara densamma för pensionen från de båda systemen behöver införas. Ålderspensioner inom premiereservsystemet bör kunna tas ut inte bara livsva- rigt. Regeringen instämmer i arbetsgruppens förslag att sådan pension alterna- tivt skall kunna utgå under ett i förväg bestämt begränsat antal år. Pensionen från premiereservsystemet skall således kunna tas ut livsvarigt eller eller . Valet mellan livsvarig och tidsbegränsad ålder- spension bör den försäkrade kunna göra då han önskar börja uppbära pensionen från premiereservsystemet. Detta val bör vara definitivt och den försäkrade skall således inte senare kunna välja en annan lösning, t.ex. att få en tidsbegränsad pension förvandlad till en livsvarig eller tvärtom. Inte heller bör det inom premiereservsystemet öppnas möjligheter att avbryta ett uttag av ålderspension eller en viss del därav som en gång börjat utbetalas, till skillnad mot vad som föreslås vara möjligt beträffande ålderspension från fördelningssystemet. Liksom inom fördelningssystemet skall den som fortsätter att förvärvsarbeta efter fortsätta att intjäna pensionsrätt också inom premiereservs- ystemet. De avgifter som avsätts härför kommer således att ge upphov till en förhöjd ålderspension även inom premiereservsystemet och för den som redan börjat uppbära ålderspension därifrån resultera i en årlig förhöjning av denna löpande pension. Med en flexibel ålderspensionering, som inte omfattar någon av lagstiftaren fastlagd allmän pensionsålder utan där tidpunkten för övergång i ålderspension bestäms av den enskilde själv, krävs en ansökan av den försäkrade för att ålderspension skall börja utbetalas. I ansökan bör anges om uttaget avser pension från enbart fördelnings- eller premiereservsystemet eller om det skall gälla båda systemen. Viss tid innan man uppnår , bör dock den försäkrade tillställas en underrättelse av innebörd att ålderspension börjar utbetalas automatiskt vid fyllda , om annat inte anmäls. I likhet med vad som gäller enligt nuvarande regler för ATP föreslår vi att inkomstrelaterad ålderspension från såväl fördelnings- som premiereservsystemet skall kunna utbetalas oavsett var den berättigade är bosatt. Det skall alltså finnas en helt fri exporträtt över hela världen av sådan pension. Det ankommer på socialförsäkringsadministrationen att ansvara för utbetalning av pensioner även från premiereservsystemet och reglera detta med respektive kapitalförvaltare. Regeringens förslag: Alla som tillgodoräknats pensionsrätt skall erhålla information om dittills intjänad pension och om beräknad framtida pension. Inom vissa åldersklasser tillställs alla, även personer som inte tjänat in pensionsrätt , information om sin framtida allmänna pension. Pensionsarbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Det angelägna i förslaget om årlig information understryks av flera remissinstanser. Detta görs av bl.a. (), , , i , (), PRO, och Samhälle. Även är positiva och menar att den årliga informationen gör pensionssystemet synligt och klart och förstärker därmed pensionssystemets gynnsamma effekter på arbete och kapital. FKF förutsätter att försäkringskassorna får i uppdrag att utveckla och lämna ut pensionsinformationen. Förbundet finner det vidare angeläget att kassorna kan lämna upplysningar även om utfall från avtalspensioneringarna och att kassorna därför får tillgång till uppgifter härom. menar att information bör ges i de årliga beskeden även om aktuella dispositionsmöjligheter i premiereservsystemet, såsom upplysning angående villkor för byte av kapitalförvaltare och upprättande av förmånstagarförordnande m.m. Även i övrigt har inspektionen en del synpunkter på innehållet i de årliga beskeden och om annan behövlig information. Även betonar vikten av tydlig och korrekt information. RFV framhåller att behovet av kontinuerlig information om den förväntade ekonomiska situationen som pensionär är ännu större med det reformerade pensionssystemet än med det nuvarande. Ett årligt besked om intjänad pensionsrätt och förväntad framtida pension ger en god grund för att ha kunskap om sin situation i pensionshänseende. Från verkets sida bedöms emellertid inte denna information som tillräcklig. Det årlig pensionsbeskedet ger en statisk prognos, som grundar sig på oförändrade förhållanden. I många fall har människor dock en uppfattning om framtida förändringar. Det måste därför enligt verkets mening finnas möjlighet att hos kunna erhålla en helt indivi- duell pensionsinformation baserad på den försäkrades egna uppfattning och plane- ring för framtiden. En sådan information bör, för att vara fullständig och för att ge ett bra planeringsunderlag, omfatta både det allmänna pensionssystemet med fördelnings- och premiereservsystem och den avtalspension som personen i fråga omfattas av. Informationen måste också, förutom ålderspension, omfatta efterlevandepension och förtidspension. RFV föreslår därför att försäk- ringskassorna bör ges uppdraget och därmed förutsättningar för att kunna ge en sådan kvalificerad individuell pensionsinformation. Kammarrätten i utgår från att de årliga pensionsbeskeden skall vara överklagningsbara. Även () och Länsrätten i synes ha den uppfattningen. Statens löne- och pensionsverk ställer sig frågande till hur det årliga be- skedet för yngre personer skall kunna ge tillräckligt bra information om pen- sionen vid eftersom delningstalet, som påverkar den årliga pensionen, fastställs först . Skälen för regeringens förslag: De som tjänat in pensionsrätt inom det allmänna pensionssystemet bör få god tillgång till information om sin intjänade pensionsrätt och om hur stor den framtida ålderspensionen kan förväntas bli. Upplysningar bör lämnas om såväl fördelnings- som premiereservpensionen. Genom att sådan information lämnas och även till dem kan den enskilde få en överblick över sin förväntade ekonomiska situation efter pensio- neringen och underlag för sin egen bedömning att på frivillig väg bygga upp ett kompletterande pensionsskydd. Vi föreslår därför att till samtliga som förvärvat pensionsrätt och därmed är berättigade till inkomstrelaterad ålderspension skall utsändas information härom. Ett årligt pensionsbesked skall sålunda tillställas i första hand dem som tillgodoräknats pensionsrätt . Dessutom bör också framöver alla inom vissa åldersklasser få besked om sin framtida beräknade ålderspension, även om de under just det året inte har tjänat in någon pensionsrätt alls. I dessa åldersklasser bör ett årligt pensionsbesked lämnas även till personer som aldrig förvärvat rätt till inkomstrelaterad pension i och som sålunda kommer att bli berättigade enbart till garantipension. För att den enskilde lättare skall kunna bilda sig en uppfattning om den framtida pensionens storlek, bör beskedet innehålla en beräkning om det årliga pensionsbeloppet, vid några alternativa pensionsåldrar, under antagande att individen kommer att ha ungefär samma inkomster som . Pensionsarbetsgruppen har i sitt betänkande redovisat exempel på hur ett sådant informationsbesked kan se ut. Vi anser att dessa exempel både till form och innehåll är väl avvägda och uppfyller de krav som bör ställas på ett informationsbesked. anser i sitt remissvar att den årliga informationen inte är tillräcklig. Behov kommer också att finnas av kompletterande individuell information, som försäkringskassorna bör kunna lämna. Regeringen delar verkets uppfattning om behovet av kompletterande individuell information. Den årliga informationen ger en mycket bra grund för pensionsplanering men individuella och yttre faktorer behöver vägas in för att få en mer exakt beräkning. Vi ser därför positivt på att försäkringskassorna bidrar med en sådan in- dividuell kompletterande information. De närmare förutsättningarna för sådana informationsinsatser liksom omfattningen får dock övervägas i samband med den fortsatta beredningen. 9.1 Rätt till garantipension Regeringens förslag: I det reformerade pensionssystemet skall finnas ett grundskydd i form av en garantipension. Denna ersätter nu- varande folkpension och pensionstillskott. skall det särskilda grundavdraget för folkpensionärer vid beskattning slopas. Garanti- pensionen skall vara skattepliktig på samma sätt som förvärvsinkomster och inkomstrelaterad ålderspension. Garantipensionen skall vara konstruerad som en utfyllnad till den inkomstrelaterade pensionen för att garantera en viss lägsta nivå samt att till- försäkra pensionstagare med begränsad inkomstrela- terad pension ett reellt tillskott till pensionen. För den som har tjänat in rätt till en viss in- komstrelaterad pension, skall utgående pension beräknas utifrån en viss basnivå som fylls på med hänsyn till den inkomstrelaterade pensionen så att den totala pensionen ökar ju högre inkomstrelaterad pension som pensionären har. Utfyllnaden skall upphöra när den inkomstrelaterade pensionen över- stiger en viss angiven högsta nivå. För den som inte har rätt till någon inkom- strelaterad pension alls, utges garantipension som en fast lägstagaranti på en nivå som något överstiger den basnivå som garantipensionens ut- fyllnad utgår från. Det reformerade pensionssystemet skall inte omfatta några pensionsförmåner som motsvarar de särskilda pensionsförmåner som finns i det reformerade systemet och som utgår som självständiga förmåner eller som tillägg till folkpension. Förmåner av detta slag skall i den mån de finns kvar finansieras av allmänna skattemedel utan samband med finansieringen av det reformerade pensions- systemet. Pensionsarbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Det föreslagna garantipensionssystemet tillstyrks eller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. Uttalat positiva är RFV, Länsrätten i , i , LO, PRO, TCO, och Samhälle, , och . Förslaget tillstyrks även av , som dock anser att vissa skönhetsfläckar finns. anser att principen om en grundtrygghet på relativt hög nivå är riktig men ifrågasätter huruvida den föreslagna nivån är tillräcklig. Positiv är också Haro - riksorganisationen för valfrihet, jämställdhet och föräldraskap som emellertid skulle velat se en så väl tilltagen nivå att inga ytterligare 163 bidrag för bostad etc. vore behövliga. Även en del av de övriga remissinstan- serna som tillstyrker förordar förändringar i vissa avseenden. Flera av remissinstanserna betonar vikten av ett klargörande av hur man skall tillgodose pensionärernas behov av bostäder och hur reglerna för en motsvarighet till KBT skall utformas . Detta gäller bl.a. , och . menar att bostadstilläggen måste indexeras i förhållande till bostadskostnaderna. Viss kritik mot garantipensionssystemet framförs av (). KI finner visserligen den föreslagna lägsta pensionsnivån fördelningspolitiskt välmotiverad och menar att den inte torde medföra någon allvarlig belastning på statsfinanserna. Däremot ifrågasätter KI om grundskyddet bör utsträckas så långt som till att gälla alla som tjänat in en inkomstrelaterad pension lägre än tre basbelopp. KI frågar sig om detta är i samklang med förslagets principiella inriktning om starkare samband mellan livsinkomst och pensionsförmån. Negativ till det föreslagna systemets grundtrygghet är även (), som framhåller att förslaget innebär ett allvarligt avsteg från principen att pensionen skall grundas på förvärvsinkomster och skydda mot inkomstbortfall. SAV framhåller att det nya pensionssystemet kommer att uppvisa kraftiga marginaleffekter även i relativt höga inkomstskikt. Enligt SAV kan den föreslagna konstruktionen av garantipensionen underminera det reformerade systemets trovärdighet. SAV ifrågasätter om det inte vore att föredra att marginaleffekterna koncentreras till inkomstskikt där få förvärvs- arbetande kommer att befinna sig vid ålderspensioneringen. I viss mån liknande synpunkter framförs av och industriför- bund. Organisationerna påpekar att principen om samband mellan förmåner och av- gifter inte har genomförts konsekvent för alla inkomstdelar. Förslaget att garantipensionen skall minskas genom en avtrappning mot inkomstrelaterad pension leder till att denna princip försvagas och till starka negativa marginaleffekter för personer med låga inkomster. beklagar att garantipensionen fått en utformning som innebär ett väsentligt avsteg från principen om avgiftsfinansiering. menar att garantipensionen i stället borde ha karaktären av ett överlevnadsskydd som inte bör överstiga "skälig levnadsnivå" och som inte bör kunna tas i anspråk när en person har (eller kan skaffa sig) andra inkomster överstigande denna nivå. beklagar att förslaget till garantipension inte inkluderar ett schabloniserat KBT eftersom ett separat KBT understödjer en överkonsumtion i boendet på skattebetalarnas bekostnad. En successivt avskaffande av KBT skulle kunna göras på så sätt alla som får pension enligt de nya reglerna (födda eller senare) får en garantipension inkluderad ersättning för skäligt boende. I denna grupp kommer nämligen ett mycket stort antal personer att ha tjänat in tillräcklig pension för att klara boendet. Om KBT finns kvar finns risk att kraven för erhållande av KBT "sänks" så att även folk med höga pensioner får KBT. Den föreslagna modellen för grundtrygghet tillstyrks av bl.a. LO, TCO och PRO, som finner det tillfredsställande att all inkomstrelaterad pension kommer att ge visst ökat ekonomiskt utbyte. Förslaget tillstyrks även av Kammarrätten i . Den föreslagna modellen tillstyrks även av , som anser att en fördel med det föreslagna garantipensionssystemet är att den som har in- tjänad pensionsrätt alltid får en något högre pension även om den intjänade rätten är liten. Verket ser också med tillfredsställelse på att de särskilda skattereglerna för pensionärer avskaffas. Även tillstyrker men föreslår förändringar i vissa delar. () och Statens löne och pensionsverk (SPV) tillstyrker förslaget att slopa reglerna om särbehandling av folkpensionärer i beskattnings- hänseende eftersom nuvarande regler är invecklade och ofta svårförståeliga. LO och anser att man bör finna en annan benämning på pensionsförmånen, eftersom begreppet garantipension ofta används i andra sam- manhang. Med anledning av förslaget om beskattade pensioner påpekar att förslaget kan komma att uppfattas som orättvist eftersom utfallet blir olika beroende på olika marginalskatt. Förslaget rörande de särskilda folkpensionsförmånerna tillstyrks av Försäk- ringsöverdomstolen och PRO. Skälen för regeringens förslag: För att säkerställa en tillfredsställande ålderspension även för dem som under de förvärvsaktiva åren antingen inte tjänat in rätt till någon eller tjänat in rätt till bara en begränsad inkomstrelaterad pension, skall i det reformerade pensionssystemet inrymmas ett system med en grundpension som tekniskt utformas som en garantipension. Genom denna ges en utfyllnad till den inkomstrelaterade pension som pensionstagaren tjänat in rätt till. som denna garantipension införs kommer det nuvarande grundskyd- det i form av folkpension, pensionstillskott och särskilda skatteregler att av- vecklas. Vi föreslår att garantipensionssystemet skall träda i kraft fr.o.m. . bör ett särskilt övergångsvist garantipen- sionssystem införas för personer som uppbär pension enligt nuvarande regler. Vi återkommer till detta förslag i avsnitt 10.4. Pensionsarbetsgruppens förslag innebär att garantipensionen konstrueras så att den ger en utfyllnad till den inkomstrelaterade pension som pensionstagaren har tjänat in rätt till. Avtrappning av garantipensionen mot inkomstrelaterad pen- sion skall emellertid inte göras krona för krona utan med lägre procenttal, för att på den vägen garantera att den totala pensionen alltid blir högre ju högre inkomstrelaterad pension som pensionstagaren förvärvat rätt till. Detta kan också uttryckas på så sätt att pensionären alltid får ett visst tillägg till ga- rantipensionens basnivå på grund av den inkomstrelaterade pensionen. Garantipensionen skall vidare avtrappas mot inkomstrelaterad pension från det reformerade pensionssystemet och mot folkpension och ATP som beräknas enligt hittillsvarande regler. Dessutom skall beaktas vissa andra former av pensionsinkomster. Den allmänna pensioneringen omfattar vissa särskilda folkpensionsförmåner. De olika förmåner som avses med detta begrepp är främst pensionstillskott, kommunala bostadstillägg (KBT och SKBT), hustrutillägg, barntillägg, särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn, vårdbidrag och handikappersättning. Några av dessa förmåner är redan under avveckling eller kommer med det reformerade pensionssystemet att försvinna. Med den utformning av grundtryggheten som här föreslås kommer pensionstill- skottet att slopas vid ingången av . Även det särskilda pensionstillägget kommer att upphöra. Några remissinstanser anser att garantipensionen även borde täcka kostnader för boende så att KBT därmed blir obehövligt. Utifrån målsättningen att inte försämra förutsättningarna för pensionärerna att få behålla dagens bostads- standard som statens kostnader för bostadsstödet inte får öka delar vi emellertid Pensionsarbetsgruppens bedömning att det inte är möjligt att konstru- era garantipensionen på sådant sätt att även bostadskostnader omfattas av grundskyddet. Ett särskilt till pensionärer riktat bostadsstöd kommer därför att vara i princip oundgängligt framöver. Bostadstilläggen bör därför tills vidare kvarstå i princip oförändrade. Den beskattade garantipension som kommer att svara för systemets grundtrygghet för alla pensionärer kommer emellertid att innebära att nivåer m.m. för bostadstilläggen måste anpassas till reglerna för garantipension. Barntillägg utges numera bara till försäkrade som hade rätt till denna förmån. De kommer således automatiskt att upphöra som förmån inom en inte alltför . Även beträffande hustrutillägg har beslut fattats om successiv avveckling. Hustrutillägget kommer att i det närmaste ha försvunnit . Beräkningsbasen för hustrutillägget är folkpensionen. Övergången till en garantipension inom grundskyddet innebär dock att reglerna för särskilt pensionstillägg, barntillägg samt för beräkning av hustrutillägg måste anpassas härtill. Vårdbidrag och handikappersättning är i princip fristående från pen- sionssystemet i övrigt. Det är därför naturligt att dessa lagstiftningsmässigt förs bort från den allmänna pensioneringen i samband med reformeringen.