prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Vid sidan av de utredningsprojekt rörande vålds- och andra brott somriktas mot kvinnor och bam som redovisas i det följande, undersöks förnärvarande t.ex. vilka åtgärder som krävs for att förbättra situationen förmålsägande och vittnen vid inställelse tUl domstolsförhandlingar. Denlagstiftning som reglerar s.k. identitetsbyte kan behöva ändras. TUlämpningenav lagstiftningen om besöksforbud följs upp. 5.3 Kampen mot narkotikabrottsligheten Narkotikamissbmketär ett allvarUgt samhällsproblem som måste motverkas med kraft. Målet församhällets insatser måste vara att skapa ett narkotikafritt samhäUe. Det kan inte komma på fråga att ge avkaU på denmycket restriktiva hållning till narkotikan som vi intagit i vårt land. Somnyss nämnts (avsnitt 5.2) måste kampen mot narkotikabrottsUgheten även i fortsättningenvara ett högt prioriterat område inom rättsväsendet. Regeringen kommer attaktivt arbeta för att de Uberaliseringssträvanden som finns i vissa länder vadgäller droger inte får något fäste, vare sig i eUer på annat håU. Inom EU har narkotUcabekämpning hög prioritet. EU:smedlemsländer har inlett ett samarbete i syfte att införa nya arbetsmetoder ochkontroUsystem. Arbetet med dessa s.k. kompensatoriska åtgärder befinner sigemeUertid ännu i ett inledningsskede. Regeringen är inte beredd att ändra tullensbefogenheter att företa kontroU vid den inre gränsen, innan det står klart attdetta kan ske utan att iUegal införsel av bl.a. narkotika därmed ökar.Befogenheten att företa stickprovskontroU kan inte tas bort förrän nyaarbetsmetoder och andra kompensatoriska åtgärder har inforts. 5.4 Kraftsamling mot våldet Trotsatt den totala anmälda brottsligheten har minskat har antaletvåldsbrott ökat. Särsldlt aUvarUg är utveckUngen av den grovavåldsbrottsUgheten, såsom bank- och postrån, och det sexueUa våldet. Här skaUnaturUgtvis också nämnas de faU av mycket aUvarUg vålds- brottsUghet - med, i någraav fåUen, många döda och sårade - som har Prop. 1994/95:100 inträffat underdet . Att komma tiU rätta med våldsbrottsUg- Bilaga 3 hetenkommer därför att vara en central uppgift . Enkraftsamling krävs for att engagera allmänheten i kampen mot den fera förrättsstaten som våldsbrottsUgheten utgör. Kampen mot våldet måste föras på flera plan.Insatser krävs av statsmaktema, exempelvis i form av skärpningar avvapenlagstiftningen och ökade insatser mot rånbrottsUgheten. Bl.a. måsteåtgärder vidtas for att påtagUgt minska såväl tiUgången på iUegala vapen sommöjUgheten att uppträda beväpnad bland andra människor. Det yttersta målet börvara att skapa ett så vapenfritt samhälle att endast legitim hantering av vapenförekommer. Men den viktigaste beståndsdelen i kampen mot våldet är ändåensldlda människors engagemang. Statsmaktemas kanske främsta uppgift i dettasammanhang är därför att på oUka sätt underlätta för foUcrörelsema, skolan,fritidsförvaltningar och liknande att samordna sina insatser mot våldskulturenoch våldet i samhället över huvud taget. Också här kan dock rättsväsendet ochdå särskUt poUsen spela en viktig roU. Särskilda insatser krävs mot bam- och ungdomsvåldoch våldsbrott riktade mot kvinnor. Den förändrade inriktningen av poUsensarbete bör ge goda fömtsättningar i detta sammanhang. Flera intressanta utredningsprojektpågår och planeras. och Prostitutionsutredningenkommer snart att presentera sina förslag. I deras arbete behandlas centralafirågor såsom samlade åtgärder mot kvinnovåldet och bekämpande avprostitutionen. Skärpningar av lagstiftningen angående sexualbrott mot bam harnyUgen antagits av , men arbetet med att se över lagstiftningen pådetta område kommer att fortsätta. Direktiv tiU en utredning om samladeåtgärder mot bampomografi har beslutats. Regeringen kommer vidare attta initiativ till en översyn av bestämmelsema om sexualbrott i brottsbaUcen. Kampenmot den ekonomiska brottsUgheten har i regeringsförklaringen framhåUits som ettprioriterat område. Den ekonomiska brottsligheten snedvriderkonkurrensen och utgör ett hot mot en sund marknadsekonomi. I åtskilUga faU ärdet den enskilde som direkt drabbas av denna brottsUghet, t.ex. genom att intefå betalt för sitt arbete eUcr rentav genom att förlora sin anställning närforetag går omkuU tiU följd av oegentUgheter i afiärsverksamhet. Genom de storaskatteintäkter som undandras genom den ekonomiska brottsUgheten drabbasindirekt aUa som lever i landet. Till de mer svårmätbara konsekvensema hör attaffårsmoralen luckras upp och att den allmänna rättsuppfettningen bland medborgamapåverkas negativt. BrottsUghet av detta slag har inte säUan sambandmed annan krimina-Utet, t.ex. genom att pengar från narkotikahandel eUer annanolaglig verksamhet tvättas och används i affärsverksamhet som, åttninstone tiUdet yttre, är av lagligt slag. har en omfattande ekonomiskbrottsUghet uppdagats i vissa branscher, bl.a. inom finansvärlden. Utanför gränser har det skett en kraftig ökning av mte minst den ekonomiska brottsUgheten . iländer inom det foma , och denna brottsUghet visar tendenseratt sträckas ut till länder i . Över huvud taget har Prop.1994/95:100 den ökande intemationaUseringen lett tiU att brottsbekämpningaUtmer Bilaga 3 måste ske genom ett intemationellt samarbete, och detpåverkar givetvis också inriktningen av ekobrottsbekämpningen. Det anförda visar att det är nödvändigt att nuingripa på ett kraftfuUt sätt från samhäUets sida mot den ekonomiskabrottsUgheten. Regeringen avser att presentera en samladstrategi för samhäUets åtgärder mot den ekonomiska brottsUgheten. Målet är attkraftigt öka samhäUets samlade insatser när det gäUer att förebygga och beivraekonomisk brottslighet. För att få avsedd effekt behövs åtgärder inomåtskiUiga områden. Åtgärdema berör flera departement. Inom regeringskansUet harJustitiedepartementet ett ansvar for att samordna regeringens åtgärder motekonomisk brottsUghet. I det följande ges en kort översikt över vissa viktigareåtgärder som kommer att ingå i den samlade strategin. Myndighetemas samverkan när det gäller exempelvisutredning av misstänkt ekobrottslighet måste förbättras. Det handlar bl.a. omatt effektivisera samarbetet mellan åklagare, poUs, skattemyndigheter, kronofogdemyndigheteroch tullmyndigheter. I detta ligger att åklagarna måste ta ett festare grepp omsåväl de enskilda utredningama som den mer långsiktiga planeringen inom dettaområde. Snabba åtgärder måste komma tiU stånd på såväl central som regionalnivå. Arbetet mot eko-brottsUgheten måste prioriteras tydligare imyndighetsverksamheten. Myndighetemas kompetens i fråga om ekonomiskbrottslighet skaU utvecklas. För att uppnå hög effektivitet och kompetens skaUorganisatoriska förändringar övervägas. Skatteprocessen och brottmålsprocessen i ekobrottmålkommer att ses över för att åstadkomma en snabbare handläggning. SkattekontroUen måste effektiviseras. Bl.a. måstereglema om revision, tvångsmedel och betalningssäkring göras effektivare.Givetvis skaU reglerna utformas så att kravet på rättssäkerhet upprätthåUs ochså att inte seriös näringsverksamhet försvåras. Också företagens intemkontroU bör kunna utvecklas.Här handlar det inte minst om att utveckla etik och självkontroU inomnäringsUvet. Regeringen avser att ta upp en diskussion om dessa frågor medföreträdare för näringsUvet och de feckliga organisationema. Av stor betydelse är utformningen av civUrättsUgaregler om exempelvis ansvar for foretags styrelse, om redovisning och omrevisoremas roll. Detsamma gäller regler om mtiner i samband med konkurs, inteminst konkursförvaltarens roU i samband med att misstankar om ekonomiskbrottslighet uppstår under konkursen. Lagen om penningtvätt kommer att ses över. Inom detstraffrättsliga området pågår en översyn av skattebrottslagen och reglema om bokföringsbrott.Också andra straffrättsUga frågor som berör ekonomisk brottslighet kommer attses över. Bekämpningen av mUjöbrottslighet måste utvecklas. Idet fortsatta arbetet med utarbetandet av en ny miljöbaUc skaU sanktionsreglemaägnas särskUd uppmärksamhet. Även i övrigt bör möjlighetema att inskrida motbrott i näringsverksamhet öka. En utredning kommer därför att göras av fråganom straffrättsUgt ansvar för juridiska personer. Regeringenkommer att initiera en ökad forskning när det gäUer eko- Pron. 1994/95:100nomisk brottsUghet. Forskningen bör vara inriktad bl.a. på att klarlägga Bilaga 3 den ekonomiska brottsUghetens bakgmnd och konsekvenser, vUketbehövs som underlag för samhällets fortsatta insatser mot ekobrottsligheten. Också i andra avseenden skaU det ske en utvecklingav styming och uppföljning av samhäUets insatser mot ekonomisk brottsUghet. EttvUctigt inslag är att få fram tidiga indikationer på nya former avekobrottslighet, så att samhäUet snabbt kan sätta in motåtgärder och intetvingas att - som hittiUs ofta varit fåUet - komma i efterhand i förhåUande tiUbrottsligheten. I detta Ugger också en ökad inrikming mot forebyggande arbetei bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten. Den ekonomiska brottsligheten griper över mångaområden och berör på ett eUer annat sätt många människor: näringsidkare,anställda, myn-dighetsföreöädare etc. Det är vUctigt att till alla spridakunskap om den ekonomiska brottsUgheten, vUcten av att bekämpa den ochsamhäUets åtgärder tiU det ändamålet. Regeringen kommer därför att sätta igången informationskampanj med syfte att sprida kunskap i dessa frågor. UtveckUngenmot en ökad intemationalisering har, som en oönskad bieffekt, lett tiU enökning av den intemationella brottsligheten. Inte minst i länder i Cenö- ochÖsteuropa har denna utveckling varit påtaglig till följdav de stora politiska och ekonomiska omvälvningar som ägt mm där. Också Sverigehar drabbats av denna brottsutveckling. HittiUs har dock endast i litengrad berörts av brottsUghet med rötter i Centtal- eller . TiU den gränsöverskridande brottsligheten hör bl.a.intemationeU narkotikahandel och avancerad ekonomisk brottsUghet, såsom penningtvätt.TUl bUden hör oclcså bl.a. en storskalig intemationeU handel med stulna fordonsamt mera speciaUserad brottsUghet säsom smuggling av vapen eUer radioaktivaämnen. För och andra länder är det ett starkt ochgemensamt intresse att effektivisera kampen mot den intemationeUabrottsUgheten. För att nå framgång är det nödvändigt att öka det intemationeUasamarbetet bl.a. inom poUsens område och när det gäUer rättsUga frågor. Inom EU bedrivs ett nära samarbete i rättsUga ochinrikes frågor med syfte bl.a. att bekämpa den intemationeUa brottsUgheten.Samarbetet handlar om att utarbeta gemensamma sttategier för den intemationeUabrottsbekämpningen och om att utveckla samarbetet på myndighetsnivå meUan poUs,tuU och andra berörda organ i medlemsländema. Samverkansformer utvecklas ocksåmed länder ufenför EU. En av de vUctigaste frågoma inom EU:s rättsliga ochinrikes samarbete är att organisera en intemationeU kriminalpoUsbyrå, Europol,med uppgift att vara ett centmm för poUs- och tuUsamarbete i fråga om kriminalunderrättelsetjänst.Av stor betydelse är också arbetet med att effektivisera skyddet mot ekonomiskbrottslighet som riktas emot EU exempelvis i form av fiisk med bidragssystemen. SomEU-medlem tar nu del i EU:s rättsliga och inrikes sam- prop.1994/95:100 arbete, vUket kommer att väsentiigt öka våra möjUgheter att bedrivaBilaga 3 kampen mot den intemationeUa brottsUgheten på ett effektivt sätt. Detär regeringens avsikt att skaU aktivt medverka i detta samarbete. Frånsvensk sida kommer särskUt hög prioritet att ges åt frågan om att inrättaEuropol samt åt frägor om bekämpning av intemationeU narkotikahandel ochintemationeU ekonomisk brottsUghet. kommer också att vara aktivt när det gäUerdet arbete som bedrivs utanför EU mot intemationeU brottslighet. Hit hör t.ex.arbetet inom FN:s narkotUcaprogram, UNDCP. Här kan också nämnas det arbete sombedrivits inom ramen for den s.k. , där varitdrivande när det gäUer att utveckla ett samarbete meUan poUs, tuU och andraorgan inom ländema mnt . 6 Utveckling av lagstiftningen på andra områden Ibilaga 3.1 finns en närmare redogörelse för lagstiftningsarbetet inomJustitiedepartementet. Regeringen vill här sammanfettningsvis lyfta fram någraav dessa projekt. 6.1 Den hyresrättsliga lagstiftningen Denhyresrättsliga lagstiftningen förändrades nyUgen på flera vUctiga punkter.Vissa av ändringama genomfördes ttots stark kritik från den organiseradehyresgäströrelsen. Regeringen har för avsUct att tUlsätta en utredare meduppgift att göra en översyn av de genomförda ändringama. KonsumentemasrättsUga ställning har förbättrats kontinuerligt under de senaste 20 åren.Fortfarande finns dock luckor i konsumentskyddet som det är angeläget att täppatiU. Det gäUer bl.a. leasingavtal, som har visat sig kunna försätta konsumenteni en besvärUg situation. I ett nyUgen avlämnat utredningsbetänkande föreslåsnya regler om leasingavtal. Förslagen syftar bl.a. tiU att leasingkundemas rättsligaskydd skaU förbättras. Vidare konuner regeringen att lägga fram ettförslag tiU en ny försäkringsavtalslag som kommer att innehåUa flera förbättringarav fbrsäkringstagamas ställning, bl.a. i fråga om försäkringsbolagensskyldighet att informera såväl innan en försäkring tecknas som vid forändringarunder försäkringstiden. 6.3 Bams rätt att kommatill tals Prop. Bamenmåste sättas i centmm. skall vara ett föregångsland i **"ä8* arbetet på att förverkliga de principer som lagts fest i FN:s barnkonvention.En viktig fråga gäUer sådana mål och ärenden i domstolama som jmgår bam. Därmåste det finnas garantier för att bamet får komma tiU tals. Och det måste skepå ett sätt som är lämpUgt med hänsyn tiU bamets ålder och utveckling. Härfinns det brister i reglema . Regeringen kommer att lägga fram förslag tiUlagändringar för att förstärka bamens rättsUga skydd. 6.4 Den rättsliga regleringen kring IT Densnabba tekniska utvecklingen särskUt inom informationstekniken (IT) och densnabbt ökande användningen av FT har medfört behov av en lagstiftning som kansvara mot de krav som denna process stäUer. är det rättsordningensuppgift att se till att gmndläggande fri-och rättigheter vämas även i IT-samhäUet.Denna problematik iUustreras av att å ena sidan t.ex. deyttrandefrihetsrättsliga principer på viUca våra gmndlagar bygger bör förbUvägledande för rättsutvecklingen på det massmediala området och att å andrasidan skyddet för den enskildes integritet måste bevaras. Dessa frågorbehandlas genom den pågående översynen dels vad avser tryckfrihetsförordningensoch yttrandefrihets-gmndlagens tUlämplighet på nya medier, dels vad avserfrågan om elektronisk kommunUcation mellan enskUda och mellan enskilda och myndigheterkräver nya rättsliga lösningar. Även i övrigt har regeringskansUet fortiöpandeansvar för att behovet i stort av rättsUga regleringar i samband med YTanalyseras. En fråga som därvid kan aktualiseras på nytt är den om en nydatalag anpassad tiiU ett EG-direktiv om integritetsskydd, vilket är underuterbefende inom EU. Däremot är det inte aktueUt att införa någon lagstiftningom användningen av personnummer. Enfömyelse av vaUagstiftningen sker . Det försök med rösming påperson som genomfördes vid det senaste valet tiU kommunfiiUmäktige i sjukommuner skall utvärderas. I arbetet på en ny vallagstiftning behandlas denfria nomineringsrätten och vissa andra frågor med anknytning tiU valsystemet. Det svenska EU-medlemskapet kräver föreskrifter omval tiU , som enUgt en ny bestämmelse i regeringsformen skaUmeddelas i lag. Sådan lagstiftning skaU genomföras inför det val som skaU håUasi . Tankenatt göra nationaldagen tiU helgdag bör inte fiiUföljas. 7 Besparingsåtgärder m.m. (miljoner kr) Prop.1994/95:100 Bilaga 3 1995/% (12 månader) b. Domstolsväsendet m.m. " besparingar påsammanlagt for budgetåren 1997 och 1998 är inte fördelade påverksamhetsområden. 8 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkännerinrikmingen av de besparingar inom ansvarsområde förbudgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordar (avsnitt 2). II LITTERA Prop. Allmänna val m.m. Al. 1993/94Utgift 31637 000 1994/95Anslag 158 000 000 1995/96 Förslag 146 600 000 Frånanslaget betalas statens kostnader för valsedlar, valkuvert och andravaltiJlbehör samt betalas ersättning tiU vissa myndigheter m.m. for biträde isamband med allmänna val. Regeringenberäknar anslaget för näste budgetår tiU . I beloppet ingår beräknade utgifter på 140 (XX) för val tiU . Regeringen föreslår att tiU Allmänna valför /96 anvisar ett förslagsanslag på . Stöd till politiska partier 1993/94Utgift 138 837 000 1994/95Anslag 127 200 000 1995/96 Förslag 230 400 000 RUcsdagenhar för det innevarande budgetåret anvisat under anslaget A2.Stöd till poUtiska partier. Medlen fordelas enligt lagen (1972:625; omti7ckt1987:876; ändrad senast 1994:290) om statiigt stöd tiU politiska partier. EnUgt lagen lämnas stödet dels som partistöd, delssom kansUstöd i teget räknat fr.o.m. Partistödetlämnas som mandatbidrag. Ett mandatbidrag är for närvarande 247 350 kr.KansU-stödet, som i princip är avsett endast för partier som är företi-ädda iriksdagen, lämnas som gmndstöd och tiUäggsstöd. Helt gmndstöd är for närvarande4 och tiUäggsstödet for varje vunnet riksdagsmandat, ompartiet är förettätt i regeringen, och annars fbr varje mandat.Samtiiga belopp feststäUdes tiU sin nuvarande nivå (prop. 1993/94:100bU. 3, bet. 1993/94:KU32, rskr. 1993/94:165). 1994/95:25 om vissa ekonomisk-poUtiskaåtgärder, m.m. redovisas åtgärder för förstärkning av de off'entUga finansema.Det gäller också besparingar i de s.k. bidragsanslagen. Mot denna bakgmnd föreslår regeringen att anslagettiU stöd tiU poUtiska partier reduceras med , räknat på en tolvmånaders- 16 period, och att nivåemapå partistödet och kanslistödet sänks. 1994/95:100 ändringarföreslås med anledning av övergången tiU fyraåriga 3 mandatpericxier.Ändringsförslagen innebär att bestämmelsema om beräkning av antaletmandatbidrag och av gmndstödet det tredje året, enUgt lagens nuvarande lydelse,skaU tillämpas också det Qärde året i mandatperioden. Ett forslag tiU denlagändring som dette kräver finns i bilaga 3.2. Stödet utgår i teget räknat fr.o.m. den15 oktober. Under det förlängda /96 infaller således tvåutbetalningstUlfällen. Regeringen beräknar därför anslaget för näste budgetårtiU . 1.antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1972:625) om stetiigt stöd till politiska partier, 2.till Stöd till politiskapartier för /96 anvisar ett förslagsanslag på . 1993/94Utgift 11007 000 1994/95Anslag 4 512 000 1995/96Förslag 1518 000 Frånanslaget betelas bl.a. den kosmadsfria tilldelningen av SFS till kommuner,landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 §för-fettningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. friUstan. Anslaget skaU vidare täcka den ersättningJustitiedepartementet enligt gällande avtal om framställning och distributionav SFS skaU betala tiU förlaget i de fkU utgivningen av SFS blir meromfettande. Avtalets konstmktion bygger på att denna ersättning skaU trappasned och sedan helt avskaffas. Anslaget har reducerats (prop. 1994/95:100 bU. 3,bet. 1993/94:JuU15, rskr. 1993/94:172) med 3,5 mUjoner kr, räknat på entolvmånaders-pericxl. Regeringen beräknar anslaget for näste budgetår tiU . Regeringen föreslår att tiU Svenskförfattningssamling för /96 anvisar ett förslagsanslag på . 1994/95. Bidrag till vissa intemationella sammanslutningarm.m. 1994/95:100 1993/94 Utgift 2 911000 Bilaga 3 1994/95 Anslag 2586 000 1995/96 Förslag 3879 000 Frånanslaget lämnas bidrag tiU för den inteUek-tueUaäganderätten, tUl intemationella institutet i för unifiering avprivaträtten och tiU permanente byrån i for inter-nationeUprivaträtt. Från anslaget lämnas vidare medel tiU Sverigesbidrag tiU för kriminologi, tiU det i (HEUNI) och tiU vissa andraintemationeUa sammanslutningar med anknytning tiU Justitiedepartementetsansvarsområde. Anslagsbeloppetbör under näste budgetår vara oförändrat. Regeringen föreslår att tiU Bidrag tillintemationella sammanslutningar m.m. fbr /96 anvisar ettförslagsanslag på . Information och upplysning om ekonomisk brottslighet 1994/95Anslag 10 000 000 1995/96Förslag 1000 Medlen disponeras för genomförande av enupplysnings- och informationskampanj om ekonomisk brottslighet. Kampen mot den ekonomiska brottsligheten harberörts tidigare (avsnitt 5.5). Den ekonomiska brottsligheten griper över mångaområden och berör på ett eUer annat sätt många människor: näringsidkare,anställda, myndighetsföreträdare etc. Det är vUctigt att tiU aUa sprida kunskapom den ekonomiska brottsligheten, vUcten av att bekämpa den och samhäUetsåtgärder till det ändamålet. Regeringen kommer därför att starta eninformationskampanj med syfte att sprida kunskap i dessa frågor Brottsfbrebyggande rådet (BRÅ) har fått i uppdragatt uterbete en plan fbr UtbUdnings- och informationsinsatser om ekonomiskbrottslighet. Uppdraget skall avrapporteras före utgången av . Medlen under anslaget torde inte komma att förbmkasdet innevarande budgetåret. Mot denna bakgmnd föreslås att ett formellt belopppå anvisas under anslaget for /96. Förslag tiU riksdagsbeslut Prop. tiUInformation och upplysning om ekonomisk brottslighet fbr /96anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till brottsförebyggande arbete Nytt anslag (förslag) 10 800 000 EnUgtregeringens mening kan det, som nämnts tidigare (avsnitt 5.2), finnas skäl attavsätta särskilda resurser för att främja nya initiativ i detbrottsförebyggande arbetet. Här avses initiativ för att t.ex. utveckla nyametoder och kunskaper som innebär att det brottsförebyggande arbetet kan förasframåt. Regeringen avser att senare återkomma tiiU frågan om hur det brottsfbrebyggandearbetet ytterligare kan stimuleras. Mot denna bakgmnd bedömer regeringen att totalt10,bör ställas tiU regeringens disposition för bidrag tillbrottsförebyggande arbete. Ett särsldlt anslag för ändamålet bör föras upp påstetsbudgeten. Regeringen föreslår att till Bidrag tillbrottsförebyggande arbete för /96 anvisar ett reservationsanslagpå . B. Polisväsendet Prop. Bilaga 3 1 PDlisens uppgifter ochorganisation Polisensverksamhet syftar enUgt 1 § poUslagen (1984:387) tiU att upprätthåUa allmänordning och säkerhet och i övrigt tUlförsäkra allmänheten skydd och annanhjälp. En av polisens vUctigaste uppgifter är att bekämpa brottsligheten ochframför allt att förebygga och förhindra att brott begås. Den lokala poUsorganisationen, som ärpolisväsendets bas, består av 70 polismyndigheter(poUsdistrikt). Av dessa myndigheter omfettar sju ett helt län. Beslutföreligger som innebär att antalet polismyndigheter ytterligare kommer attminska och att antalet myndigheter som omfettar ett helt län kommer att öka tiU13 den 1 juU 1995. Antalet anställda inom polisväsendet uppgår tUl drygt 25800, varav ca 17 100 är färdigutbildade polisen är högste polisorgan i länet ochansvarar för polisverksamheten där TUl uppgifter hör attbestämma verksamhetens huvudsakliga inrikming, indelningen i polisdisttikt,polismyndighetemas gmndläggande organisation och fördelningen av medel momlänets polisorganisation. De fleste polisfrågor hos handläggs avlänspolismästeren, som är regional polischef och tillika polischef inom denlokala organisationen. RikspoUsstyrelsen är central fbrvaltningsmyndighetfbr polisväsendet. Som sådan svarar myndigheten för viss personal- ochekonomiadministration, visst utvecklingsarbete, tillsyn m.m. TiURikspolisstyrelsen hör Säkerhetspolisen, RUcskriminalpolisen ochPolishögskolan. TUl polisväsendet hör också Stetens kriminaltekniskalaboratorium, som är en myndighet under RUcspolisstyrelsen. Dess huvuduppgiftär att utföra kriminaltekniska undersökningar åt polis- och åklagarväsendetsamt att bedriva självständig forskning inom sitt verksamhetsområde. RikspoUsstyrelsen är funktionsansvarig myndighetför total försvarsfunktionen Ordning och säkerhet. TiU denna funktion hörfömtom poUsen, åklagarväsendet, , , ,Stetens kriminaltekniska laboratorium och Stetens invandrarverk samt debevakningsfÖreteg som är s.k. K-företeg. 2 Reformarbetet inom polisen m.m. RUcsdagenbeslutede efter förslag i propositionen om fömyelse inom polisen (prop.1989/90:155 bet. 1990/91:JuU 1, rskr.