prop · GH03163 · 1994-01-01 00:00:00 — Det ankommer på Kemikalieinspektionen att följa utvecklingen inom tvätt- och rengöringsmedelsområdet och på att följa utvecklingen på det yttre miljöområdet. Myndigheterna skall vidare hålla regeringen underrättad om angivna avvecklings- resp. begränsningsåtgärder genom lägesrapporter resp. samt vid behov föreslå eventuella åtgärder rörande det fortsatta begränsningsarbetet. Alla de ovan nämnda ämnena används i andra produktionssammanhang, ibland i större volymer än inom tvätt- och rengöringsområdena. Optiska vitmedel och blekmedel är exempel på detta. Bidraget av svårnedbrytbara kemiska ämnen i tvätt- och rengöringsmedel vilka hamnar i slammet är mycket liten. Regeringen återkommer i avsnittet 5.4 till frågor slam från kommunala avloppsreningsverk. Det är känt att vissa klorerade organiska föreningar genom sin stabilitet och giftighet utgör ett miljöproblem. har tidigare beslutat om avvecklingsplaner för flera klorerade organiska lösningsmedel och sådana klorerade organiska ämnen som skadar ozonskiktet (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91:JoU:30, rskr. 1990/91:338). Kemikalieinspektionen fick i uppdrag att i samråd med belysa användningen av klor och klorföreningar från hälso- och miljösynpunkt, analysera behov av ytterligare riskbegränsningar samt ge förslag till nödvändiga åtgärder. Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser därefter bereda förslaget. 5.2.2Kvicksilver i produkter och amalgam Regeringens bedömning: Diffus spridning av kvicksilver hör inte hemma i ett kretsloppssamhälle. Användningen av amalgam inom tandvården bör avvecklas senast . Övrig kvicksilveranvändning bör avvecklas . Förslagen från och Kemikalieinspektionen: Överenstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Instämmer i huvudsak med förslagen. Skälen för regeringens bedömning: I enlighet med de konventioner anslutit sig till har (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) lagt fast målet att utsläpp av kvicksilver skall minskas räknat över samt att kvicksilveranvändningen skall minskas fram . Genomförda och planerade begränsningsåtgärder väntas medföra att de totala utsläppen till luft och vatten av kvicksilver minskar räknat till och med . Arbetet med att ytterligare begränsa de svenska utsläppen och användningen av kvicksilver måste fortgå. För att göra detta möjligt är det viktigt att fortsätta driva internationellt arbete i olika sammanhang för att bl.a. finna lösningar när det gäller kvicksilvrets miljöproblem och i samverkan med andra länder vidta åtgärder, inte minst mot bakgrund av att utsläpp från utländska källor svarar för den dominerande delen av det totala kvicksilvernedfallet i . Regeringen har erfarit att ett utbyte nu pågår såväl i som internationellt av kvicksilver i utrustning som innehåller apparater och komponenter med kvicksilver. har beslutat att kvicksilveroxidbatterier bör ersättas med andra alternativ eller senast (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338). Insamlingsgraden för knappcellsbatterier uppgår till . har i en skrivelse till regeringen föreslagit en kraftig höjning av miljöavgiften på kvicksilveroxidbatterier. Dagens avgift är enligt för låg för att täcka kostnader för information och slutligt omhändertagande av batterierna. Frågan bereds i . Enligt förordningen (1991:1290) om vissa kvicksilverhaltiga varor gäller förbud mot import, yrkesmässig tillverkning och försäljning av kvicksilvertermometrar, apparater och elektriska komponenter samt andra mätinstrument som innehåller kvicksilver. Avvecklingen av sådana varor som omfattas av förbud har skett snabbt. En mindre mängd kvicksilver kommer att omsättas framöver i varor som undantagits förbud. Vissa undantag omfattar även försörjning av reservdelar under . Kvicksilver i enstaka analysinstrument kan av kemiska eller fysiska skäl inte ersättas. Enligt regeringens mening bör vissa kvicksilverinnehållande elektriska apparater och komponenter med funktioner liknande dem som omfattas av förbud också förbjudas, t.ex. tryckvakter och kontakter för kontinuerlig strömöverföring. Det ankommer på regeringen att meddela föreskrifter härom. EG har vissa begränsningar vad gäller kvicksilveranvändningen (direktiv /7691 EEG). Dessa begränsningar hindrar dock inte att vissa medlemsstater beslutar om längre gående restriktioner såvida de nationella reglerna inte strider mot bestämmelser, särskilt artiklarna 30 och 36. Tillförseln av metalliskt kvicksilver för användning i processer eller varor som omsätts på marknaden var . Enligt Kemikalieinspektionen kommer användningen att minska med ytterligare . Regeringen konstaterar att användningen av kvicksilver minskar i snabb takt inom ett flertal användningsområden, inte minst t.ex. genom industrins eget arbete med att ersätta kvicksilveranvändningen i varor och processer. Kemikalieinspektionens rapport och den efterföljande remissbehandlingen visar att det beträffande vissa användningsområden inte är möjligt att med känd teknik eller materialkunskap eller kända metoder ersätta kvicksilver, t.ex. viss användning inom laboratorier. Regeringen bedömer att användningen av kvicksilver i sådana sammanhang emellertid inte är omfattande, uppskattningsvis mindre än . För kvicksilver- oxidbatterier gäller i enlighet med beslut (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) att en avveckling skall ske senast . Kloralkaliindustrin arbetar efter en avvecklingsplan med sikte på avveckling av kvicksilveranvändningen senast . Regeringen bedömer mot denna bakgrund att avvecklingen av kvicksilveranvändningen med angivna undantag bör kunna ske med inriktning . Introduktion av nya alternativ till kvicksilver bör emellertid inte komma till stånd med mindre än att de kontrollerats och befunnits godtagbara från miljö- och hälsosynpunkt. Regeringen pekar på att det också är viktigt att lägga fast hur sådana ersättningsprodukter skall omhändertas när de kasseras. Det ankommer på Kemikalieinspektionen och att följa hur arbetet med att avveckla kvicksilveranvändningen fortgår och att hålla regeringen underrättad därom samt att vid behov föreslå åtgärder. Regeringen avser att ge Kemikalieinspektionen och i uppdrag att till och till regeringen redovisa hur avvecklingen fortgår. Om en avveckling av kvicksilveranvändningen inte kommer till stånd kommer regeringen att överväga att införa förbud. I amalgam för tandvårdsbruk ingår kvicksilver . Enligt uppgift finns stora lager av amalgam inom folktandvården eftersom förbrukningen minskat påtagligt . Det är därför inte möjligt att med ledning av försäljningen av amalgam dra slutsatser om den faktiska användningen av amalgam vid fyllnadsterapi. Totalt i beräknas mängden upplagrad amalgam i tänder vara . Denna kvicksilvermängd kan förr eller senare komma ut i miljön genom utsläpp från krematorierna eller genom avfall från tandvårdsmottagningar. Sammanlagt beräknas ca kvicksilver släppas ut från de svenska krematorierna. Som regeringen har framhållit i andra sammanhang, senast i propositionen 1993/94:110 Bättre kontroll över miljöfarligt avfall ankommer det på att tillsammans med berörda organisationer och kommunerna verka för att erforderlig kvicksilverrening vid krematorierna kommer till stånd. Utsläppen av amalgam till avloppsvatten från tandvård och läckage från amalgam i tänder uppskattas av till . Beträffande omhändertagandet av amalgamavfall från tandvårdsmottagningar finns riktlinjer utarbetade av i samråd med , och . Riktlinjerna innebär att allt kvicksilverhaltigt avfall skall samlas in separat för särskilt omhändertagande. Vidare skall vårdplatserna vara utrustade med amalgamavskiljare med en avskiljningsgrad på . har dessutom i s.k. branschfaktablad utformat särskild information till tandvårdskliniker och kommuner om bl.a. amalgamavskiljare. Regeringen vill i detta sammanhang omnämna det projekt som bedrivs av i län med syfte att se över de metoder som finns för att minska kvicksilverutsläppen till luft och vatten från tandkliniker. Vidare kan nämnas om de studier som, mot bakgrund av pågående forskning inom naturvetenskap, medicin och miljövård, bedrivs inom i om metallers biologi, bl.a. kvicksilver. förslag: En stegvis avveckling av amalgam föreslås baserad på olika patientåldrar. För barn- och ungdomar föreslås en successiv avveckling som skall vara avslutad . För vuxna patienter anser att användningen av amalgam bör upphöra . Enligt bör ett förnyat beslutsunderlag tas fram . Remissinstansernas synpunkter: Flertalet remissinstanser delar utredningens förslag till avvecklingsplan. Skälen för regeringens bedömning: Användningen av amalgam inom tandvården har minskat kraftigt . Andelen amalgamfyllningar av samtliga fyllningar för vuxna i privattandvården minskade från till . Antalet amalgamfyllningar för vuxna i privattandvården och folktandvården minskade med . Av alla vuxna patienter som fått konserverande behandling vid läns landsting uppgick andelen patienter som fått amalgamfyllningar till . Andelen amalgamfyllningar utförda på barn minskade från till i läns landsting medan antalet barn som fått amalgamfyllningar i samma landsting minskade med . Fem huvudmannaområden har till angivit att de avser att upphöra med amalgam i barn- och ungdomstandvården. Ytterligare huvudmän planerar enligt vad regeringen erfarit motsvarande åtgärder. har i en skrivelse på en förfrågan från konstaterat att huvudmännen inte kan förbjuda tandläkare att använda vissa behandlingsmetoder. Tandvårdshuvudmännen kan dock enligt skrivelsen besluta att inte använda amalgam vid folktandvårdsklinikerna av miljöskäl. Dessutom kan tandvårdshuvudmännen i de avtal som skrivs med privatpraktiserande tandläkare som en förutsättning för avtalets giltighet ange att amalgam inte får användas. En ofta återkommande synpunkt i remissyttrandena är att det inte finns tillräckligt utvecklade alternativ till amalgam och som dessutom inte innebär betydligt högre kostnader för patienten. En annan synpunkt är att det i vissa fall inte heller är tillräckligt dokumenterat att alternativen i sig är riskfria ur hälsosynpunkt. tillgängliga alternativ till amalgam utvecklas och förbättras kontinuerligt. Detta innebär enligt regeringens uppfattning att de bör kunna användas i ökande utsträckning. I takt med en ökad användning kan kostnaden för vissa av dessa material också förväntas minska. När det gäller hälsorisker med nya material erinrar regeringen i detta sammanhang om den nya lag om medicintekniska produkter som har införts i fr.o.m. . För dentala material gäller, i överensstämmelse med motsvarande direktiv inom EG, att närmare föreskrifter kommer att utfärdas senast till . Detta kommer för dentala material att i allmänhet innebära krav på certifiering. sker en spontan mycket kraftig minskning av amalgam- användningen. Så gott som samtliga tandvårdshuvudmän tillstyrker en avveckling av amalgam inom barn- och ungdomstandvården. Regeringen avser att ta upp överläggningar med företrädare för tandvårdshuvudmännen om en avveckling av amalgamet inom barn- och ungdomstandvården fr.o.m. . När det gäller vuxentandvården anser regeringen att användningen av amalgam bör upphöra dock senast . Regeringen betonar vikten av att samtliga vårdgivare och andra berörda organ inom tandvården medverkar i att åstadkomma en så snar avveckling av amalgam som möjligt. Det är även betydelsefullt för alla berörda organ att uppmärksamma den internationella utvecklingen vad gäller avvecklingen av amalgam och utvecklingen av alternativa ersättningsmaterial. Det ankommer på och Kemikalieinspektionen att noga följa detta begränsningsarbete och att hålla regeringen underrättad om utvecklingen samt att vid behov föreslå åtgärder. Regeringen avser att ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att i samråd med till regeringen redovisa en utvärdering av hur avvecklingen av amalgam fortgår. har angivit att det finns ett behov av en ökad satsning på utbildning om tandfyllningsmaterial såväl inom grundutbildningen som efterutbildningen av tandvårdspersonal. Samtliga remissinstanser, utom en, som har berört utredningens förslag i denna del är ense om att en avveckling av amalgam som tandfyllningsmaterial kommer att leda till ett ökat behov av utbildning. Utbildningen bör avse såväl materialkunskap som handhavandet av alternativa fyllningsmaterial. i anser t.ex. att det krävs en förbättrad utbildning i ämnesområdet dentala biomaterial och fyllningsterapi och föreslår att de nuvarande teknologiavdelningarna i omstruktureras så att deras huvudinriktning blir att undervisa i ämnet odontologisk materialvetenskap. Detta är enligt fakulteten nödvändigt för att svensk odontologi också skall kunna följa med i utvecklingen inom dental materialkunskap på en internationell nivå. Regeringen avser att ge i uppdrag att diskutera med företrädare för de odontologiska fakulteterna om hur en förstärkning av kunskaperna om dentala biomaterial i grundutbildningen skall kunna ske. Frågan om en ökad satsning på materialkunskap och kunskap om tekniker vid behandling med alternativa material i efterutbildningen kommer att behandlas av den samordningsdelegation som regeringen har tillkallat med anledning av det av regeringen föreslagna förändrade ersättningssystemet för vuxna. används i ca bly , fördelat på ett stort antal användningsområden. Den största kvantiteten, , går till blyackumulatorer. Världsproduktionen av blymetall uppgick till ca . Drygt hälften utgjordes av återvunnet bly. är nettoexportör av bly. beslutade (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) att användningen av bly bör avvecklas genom i huvudsak frivilliga åtgärder. I enlighet med de konventioner anslutit sig till har lagt fast målet att utsläpp av bly skall minskas räknat över . I förordningen om motorbensin (1985:838) har regeringen förbjudit tillverkning, import och yrkesmässig överlåtelsee av blyad bensin. Genom förordningens övergångsbestämmelser har det dock varit möjligt att under vissa förutsättningar fortsätta med såväl tillverkning och import som yrkesmässig överlåtelse. För att stimulera till användning av oblyad bensin har blyad bensin påförts en högre skatt än oblyad. Utvecklingen har varit mycket positiv och försäljningen av blyad bensin har minskat högst påtagligt. I syfte att få till stånd en total övergång till oblyad bensin kommer regeringen efter genomförd notifieringsprocess att ändra förordningen om motorbensin så att de nu gällande övergångsbestämmelserna ersätts av ett krav på undantagsregler för i förordningen särskilt angivna fall. Regeringen bedömer att den kvarvarande försäljningen av blyad bensin därmed helt kommer att upphöra. vidtagna åtgärder inom industri och vad gäller biltrafikens utsläpp har medfört att utsläppen av bly till luft och vatten kunnat reduceras avsevärt mellan och . Genomförda och planerade åtgärder väntas medföra att de totala utsläppen av bly till luft och vatten kommer att minska . Regeringen konstaterar att arbetet med att begränsa blyanvändningen nu har fått ökad hastighet. För vissa användningsområden har dock otillräcklig kunskap om och brist på alternativa material hämmat blyavvecklingen. I och med att användning och alternativ m.m. nu har kartlagts av myndigheterna i samarbete med berörda branscher har nödvändiga förutsättningar erhållits för att det praktiska avvecklingsarbetet skall kunna ökas. Regeringen har erfarit att myndigheterna avser att ytterligare verka för utveckling av alternativ till blyet samt följa det fortsatta avvecklingsarbetet av blyanvändning. Det finns emellertid områden där det med dagens kunskap inte erbjuds möjliga alternativ eller där sådana alternativ bedöms ta att utveckla, t.ex. bly i brons, i bildskärmsglas och för strålskydd. Som tidigare nämnts bedrivs internationellt arbete vad gäller frågor om blyavveckling, bl.a. inom . Den internationella utvecklingen av blypriset har varit negativ. Detta har inneburit att insamling och återvinning inte varit företagsekonomiskt lönsamt. I syfte att säkerställa en hög insamling av blybatterier i utgår en miljöavgift på alla blybatterier som tillverkas eller importeras. Avgiften finansierar kostnaderna för information, insamling och slutligt omhändertagande av blybatterierna. Det finns ett fungerande system för insamling av uttjänta blybatterier i och insamlingen har nått en hög nivå. Inom ramen för Nordiska ministerrådets miljösamarbete har en ad hoc grupp med avfallsexperter enats om att föreslå en gemensam nordisk policy för att få till stånd en samordning av , , och insamlings- och återvinningsssystem för uttjänta batterier.Riksdagen beslutade (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) att överenskommelser skall ske om frivillig övergång från blyhagel till hagel som inte är miljöfarliga samt att en snabb övergång bör ske vad gäller jakt i våtmarker och andra känsliga områden. uttalade att övergången i sin helhet bör vara genomförd . Regeringen erfar att omställning till alternativa hagel är av ringa omfattning. Genom insatser från Kemikalieinspektionen finns emellertid frivilliga åtaganden från jägar- och sportskytteorganisationer om omställningsåtgärder. Dessa åtaganden leder olika långt. Jägareförbunden har gjort utfästelser som bl.a. innebär att övergång till alternativa hagel vid all våtmarksjakt bör vara genomförd till . De innebär vidare en övergång till alternativa hagel vid övningsskytte samt vid allt tävlingsskytte i jägareförbundens regi från jaktskyttesäsongen . Skjutprov med järnhagel kommer att införas vid jägareexamen. har åtagit sig att bl.a. bedriva fortsatt arbetet för övergång till alternativa hagel genom att verka internationellt för en förändring av det olympiska reglementet. Förbundet har vidare åtagit sig att verka för att blyhagel inte används vid sportskytte efter i skyttegrenar på det olympiska programmet och efter i övriga grenar. Regeringen betonar vikten av att övergång till alternativa hagel sker vid våtmarksjakt. Regeringen har också erfarit att avser att meddela förbud mot användning av blyhagel inom vissa särskilt känsliga våtmarksområden. Förbudet avses träda i kraft . () finansierar två projekt i syfte att minska blyanvändningen i ammunition. Det ena projektet syftar till att finna ersättning för blyhagel främst för sportskyttet medan det andra avser ersättning av mantlade blykulor med mjukjärnskulor. Nämnda åtgärder, ett successivt utbyte av vapenbeståndet samt utvecklandet av nya alternativa hagelmaterial bör enligt regeringens mening kunna leda till att en övergång från blyhagel till alternativa hagel vid jakt till övervägande del skett . Omfattningen av användning av bly som sänke vid fiske är stor. Stora mängder bly sprids genom detta, särskilt i strömmande vatten, och tas upp av fåglar. Regeringen har erfarit att Kemikalieinspektionen avser att ta initiativ för att uppmuntra till utveckling av alternativ till bly för såväl fritids- som yrkesfiske bl.a. genom kontakter med . Regeringen betonar vikten av att alternativa material används istället för bly. Regeringen konstaterar därmed att ett begränsningsarbete som ligger väl i linje med beslut om begränsning av blyanvändningen genom frivilliga åtgärder nu bedrivs. Det föreligger därmed inte behov av särskilda statliga åtgärder för det fortsatta avvecklingsarbetet. Det ankommer på Kemikalieinspektionen och att i samråd med berörda intressenter följa utvecklingen såväl nationellt som internationellt, hålla regeringen underrättad därom och vid behov föreslå eventuella åtgärder rörande det fortsatta begränsningsarbetet. Regeringens bedömning: Insatserna för förhandsgranskning av biocider och biologiska bekämpningsmedel bör få ökad omfattning. Internationellt samarbete bör få ökad betydelse. Kemikalieinspektionens fördjupade anslagsframställning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Skälen för regeringens bedömning: I det fortsatta riskbegränsningarbetet avseende bekämpningsmedel kommer tyngdpunkten förskjutas successivt i takt med att halveringsprogrammets mål börjar nås. Förhandsgranskning av biocider och biologiska bekämpningsmedel får ökad omfattning. Riskbegränsningsarbetet bör drivas i fortsatt, intensiv samverkan internationellt. Ett ämne som har en biocid verkan angriper eller förhindrar växt av levande organismer. Till biocider som förhandsgranskas enligt förordningen (1985:83) om bekämpningsmedel hör träskyddsmedel, slembekämpningsmedel och antifoulingprodukter, huvudsakligen båtbottenfärger. Inom EU bereds ett förslag till biociddirektiv. I förslaget ingår krav på förhandsgranskning av biocider som inte förhandsgranskas i . Hit hör kylvattenkemikalier, desinfektionsmedel och konserveringsmedel. finns drygt 800 sådana produkter på den svenska marknaden som inte förhandsgranskats. Enligt preliminära uppskattningar av Kemikalieinspektionen kan ett sådant direktiv, vid ett eventuellt svenskt medlemskap i eller i fall att direktivet kommer att omfattas av , innebära att ytterligare ca 50-70 nya verksamma ämnen måste förhandsgranskas. Detta delvis nya verksamhetsområde kräver ökade insatser av inspektionen dels i det konkreta utvärderingsarbetet, dels i form av t.ex. informations- och utbildningsinsatser till olika användare samt ett ökat deltagande i internationella fora. Det kan förväntas att många av de nya företag och branscher som kommer att omfattas av direktiven inte har erfarenhet av Kemikalieinspektionens förhandsgranskning, vilket för både företagen och inspektionen kan medföra betydande merarbete. Träskyddsmedel för tryckimpregnering av virke motsvarar numera av den totala konsumtionen av bekämpningsmedel inom . En väsentligt minskad användning av miljö- och hälsoskadliga bekämpningsmedel förutsätter därför t.ex. att medel och metoder för rötskydd av virke förändras. Dessutom måste de stora mängder virke som har behandlats med dessa metoder tas om hand på rätt sätt när de en gång kasseras. behandlade bl.a. vissa frågor om träskyddsmedel (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338). slog därvid fast att användningen av arsenik- och kromföreningar i träskyddsmedel måste minskas. instämde i regeringens bedömning att effekterna av nya föreskrifter om träskyddsbehandlat virke skulle avvaktas innan särskilda styrmedel sattes in. Kemikalieinspektionens föreskrifter om träskyddsbehandlat virke (KIFS 1990:10) trädde i kraft . Föreskrifterna innebär kraftiga inskränkningar i användningen av träskyddsbehandlat virke och särskilt för arsenik- och kromimpregnerat virke, eftersom sådant virke tidigare användes på sätt som förbjudits. Enligt föreskrifterna får arsenik- och krommedel endast användas när behov av långvarigt skydd föreligger, och då endast i vissa applikationer, t.ex. då virke är nedgrävt i varaktig kontakt med fuktig mark eller vatten. Krommedel har enligt övergångsbestämmelser fått användas till och med utgången av för användning ovan mark. Kemikalieinspektionen har genom olika tillsynsåtgärder bl.a. samverkan med kommuner följt upp efterlevnaden av föreskrifterna. Vidare har Kemikalieinspektionen tillsammans med branschorganisationer vidtagit informationsinsatser riktade såväl till impregnerare och försäljare av tryckimpregnerat trä som till konsumenter. Åtgärderna har lett till ökade tillsynsaktiviteter från kommunernas sida. Av Kemikalieinspektionens redovisning framgår bl.a. att användningen av arsenik- och kromföreningar i träskyddsmedel har minskat betydligt . De strängare reglerna har vidare påskyndat utvecklingen av nya och från miljö- och hälsosynpunkt mindre skadliga medel. Detta gäller dock huvudsakligen medel avsedda för behandling av virke som skall användas ovan mark utomhus, men även medel för användning i markkontakt har godkänts sedan träskyddsföreskrifterna trädde i kraft. Det är viktigt att de nya medlen får genomslag på marknaden som ersättningsmedel för arsenik- och krommedel.