prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — Alternativen är konstmerade så a.tt pris- ochlöneökningstaktema i stora drag är desamma i alla altemativ. Altemativet medhögre jämviktsarbetslöshet leder således till lägre tillväxt och inte tillhögre pris- och löneökningar. Samtiiga altemativ utgår från den prognos för1995 som presenteras i den reviderade nationalbudgeten. Alternativen skiljersig sedan åt med början 1996. I samtiiga tre altemativ förutsätts att den ekonomiskapolitik som föreslås i kompletteringspropositionen fullföljs. I detta ingårockså uppföljning och komplettering av regeringens tidigare propositionen 1övrigt grundar sig kalkylerna på antagandet att skatte- och utgiftsreglema äroförändrade samt på en restriktiv utveckling av den offentliga konsumtionen. Den intemationella utvecklingen är gemensam föralternativen. Liberaliseringen av världshandeln, den europeiska integrationenoch en successivt starkare internationell konjunktur fömtsatts ge en tillväxt iOECD-området på i genomsnitt 2,5-3,. Marknaden försvensk export av bearbetade varor till dessa länder ökar med i genomsnitt drygt6,. Saneringen av de offentliga finansema som genomförs underperioden innebär att hushållens inkomster utvecklas svagt i samtliga altemativ.Den privata konsumtionens bidrag till tillväxten blir därför begränsat. Denslutliga effekten av besparingarna beror dock på i vilken grad ekonominsaktörer anser politiken långsiktigt trovärdig och hållbar. Därigenom påverkasräntebildning, konsumtions- och investeringsbeteende i hög grad. Årlig förändring, genomsnitt 1996-2000 Finansiellt sparande i offentlig sektoH -1,9 Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 ' I % av arbetskraften. I % avdisponibel inkomst. ' I % av BNR Den årliga BNP-tillväxten uppgår i altemativet medmedelhög tillväxt till i genomsnitt . Summan av den öppnaarbetslösheten och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder utgör vidslutet av perioden antal utgör av arbetskraften. Antalet reguljärtsysselsatta ökar sammanlagt med 230 000 personet De personer som lämnadearbetskraften under den kraftiga nedgången i ekonomin kommer i detta scenario iviss utsträckning tillbaka till arbetskraften. Den realiserade realräntanfömtsatts i kalkylen sjunka något från dagens mycket höga nivåer och uppgårtill . Ialtemativet med hög tillväxt ökar BNP med i genomsnitt . Den totalaarbetslösheten uppgår mot slutet av perioden till av arbetskraften.Arbetsmarknaden fungerar i detta altemativ tillräckligt bra för att medge ensnabbare tillväxt utan att inflationsdrivande löneökningar uppstår. Denreguljära sysselsättningsökningen uppgår till 340 000 personer och möjliggörsgenom att den permanenta utslagningen från arbetsmarknaden är mindre än ialtemativet med medelhög tillväxt. IkbeU 1.7 Försörjningsbalans 1996-2000 Genomsnittligårlig procentuell förändring priser Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 -0,6 -0,6 -0,6 -0,1 ' Förändring i procent av föregående års BNR Källa:Finansdepartementet. I alternativet med låg tillväxt uppvisar arbetsmarknadenen låg flexibilitet, vilket innebär tendenser till inflationsdrivandelöneökningar redan vid en hög arbetslöshet. Arbetslöshetsnedgången avbryts iett tidigt skede och summan av de öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoendeåtgärder når inte av arbetskraften. Graden av permanent utslagningfrån arbetsmarknaden är hög. Den genomsnittiiga BNP-tillväxten stannar vid 1,. Diagram 1.4 Den offentliga sektorns inkomster ocbutgifter vid medelhög tillväxt 1970-2000 Procent av BNP 80- 75 70 65 60 55 50 45 40 I ' ' I '' I ' ' I................ I................ I ' ' I................ 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 1997 2000 Källor: ochFinansdepartementet. Utvecklingen av de offentliga finansema De budgetförstärkande åtgärdema tillsammans med denekonomiska återhämtningen innebär en successiv minskning av det offentiigaunderskottet i samtliga altemativ. I altemativet med medelhög tillväxtförändras den offentliga sektoms finansiella sparande från ett underskott pådrygt av BNP till ett överskott motsvarande av BNP.Förbättringen kan i huvudsak hänföras till att utgiftskvoten, dvs. utgiftemasandel av BNP, minskar med ca 9 procentenheten Av dessa är ca 3 procentenheteren följd av fattade beslut om utgiftsminskningar. Utgiftskvoten vidkalkylperiodens slut är dock så pass hög som . I kapitel 13 diskuteras deoffentiiga utgiftemas utveckling och stmktur mer ingående. Den offentligaskulden når sitt maximum som andel av BNP . Skulden enligtMaastrichtdefinitionen, den offentiiga sektoms konsoliderade bmttoskuld, uppgårdå till av BNP. Denna kvot minskar till , vilketfortfarande är betydlig högre än konvergenskriteriets . Diagram 1.5 Finansiellt sparande i offentlig sektor1980-2000 Andel av BNP, procent Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 l\ y\. 1 \ ,yC **s. Hög tillväxt Medelhög tillväxt 1980 1983 1986 1989 1992 1995 1998 Källor: och . Alternativen med hög och låg tillväxt illustrerar deoffentliga finansemas känslighet avseende tillväxt, arbetslöshet ochräntenivå. I altemativet med hög tillväxt minskar den offentiiga skulden somandel av BNP . Den konsoliderade bmttoskulden uppgår år av BNP. Motsvarande nivå i altemativet med låg tillväxt uppgår till närmare87 %. Skillnaden i den offentliga sektoms primära finansiella sparande i lågrespektive högaltemativet uppgår till 3 procentenheten Skillnaden i real BNP-nivå är 5 procentenheten Detta kantolkas som att utslaget i det offentiiga primärsaldot för en viss BNP-skillnaduppgår till . Denna s.k. elasticitet är ovanligt hög i jämförtmed omvärlden och avspeglar de relativt starka s.k. automatiska stabilisatorersom finns i ekonomin. Diagram 1.6 Den konsoliderade offentliga sektomsbruttoskuld (enligt Maastricht-ddnitionoi) Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 Andelav BNP, procent 100 1980 1983 1986 1989 1992 1995 -II' 1998 Källor:Riksgäldskontoret, och . Sammantaget indikerar dessa kalkyler att de föreslagnabudgetförstärkningarna tillsammans med den ekonomiska återhämtningen innebären markant förbättring av den offentiiga sektoms finansiella situation isamtliga altemativ. EU:s konvergenskriterium avseende den offentiigaskuldsättningens tiivå (maximalt. av BNP) uppfylls emellertid inte i någotaltemativ. Skillnaden är påtaglig mellan alternativen i detta avseende. Däremotuppfylls konvergenskriteriet avseende den offentliga sektoms finansiellasparande i samtiiga altemativ. kalkyler och bedömningar penetrerasoch analyseras djupgående, inte minst av finansiella analytiker. Det kan därförfinnas skäl till att på några centrala punkter redovisa bakgrunden till denanalys som görs i den reviderade nationalbudgeten och kanske främst i demedelfristiga beräkningarna. Den reviderade nationalbudgeten innehåller därför två s.k. fördjupningskapitel som är av en merteknisk karaktär än vad som är normalt inom ramen för en nationalbudget. I kapitelFl redovisas en analys av det nuvarande produktionsreserven i den svenskaekonomin, det s.k. BNP-gapet. Resultatet indikerar att BNP-gapet vid utgångenav är av storleksordningen . Analysen är gjord inom ramen för den s.k.produktionsfimktionsansatsen och har varit central vid bedömningen av demedelfristiga tillväxtutsiktema. I kapitiet redovisas utförligt de olikaantaganden som ligger bakom resultatet samt en känslighetskalkyl för altemativaförutsättningar avseende arbetsmarknaden. Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 Diagram1.7 Det svenska produktionsgapet Miljoner kronor 380000 - 1983:1 1985:1 1987:1 1989:1 1991:1 1993:1 Källor: och . I kapitel F2 analyseras den svenska kronans växelkurs.Utifrån realekonomiska utgångspunkter beräknas det s. k. reala apprecieringsutrymmettill mellan och utgående från förhållanden . Jämfört med denkronkurs som gällt blir apprecieringsutrymmet naturligtvisstörre. 1 kapitiet diskuteras också andra aspekter på värdering av en valuta.Tyngdpunkt läggs på faktorer som är relevanta för dagens svenska situation ochsom kan bidra till att förklara den stora avvikelsen från jämviktskursen. med svag ekonomisk aktivitet vändekonjunkturen uppåt i EU-ländema . BNP växte under det andra halvåretmed i årstakt. Även i vände ekonomin uppåt efter en utdragen periodmed dämpad tillväxt. I fortsatte produktionen att växa snabbt, även om enviss avmattning kunde noteras . BNP-tillväxten i under1995 och 1996 väntas ligga strax . I EU och väntas tillväxtentillta, medan den dämpas i . Diagram 2.1 BNF-tiUväxt i GS-ländenia Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 1986 1988 1990 1992 1994 Källor: och . Inflationen dämpades i EU under loppet av 1994 och uppgicki februari på årsbasis. Det innebär att inflationen efter enutdragen lågkonjunktur tangerar den övre gräns för vad som anses acceptabeltenligt de övergripande riktlinjerna för den ekonomiska politiken somfastställts av Europeiska Rådet och som ska vara uppfyllda . I Japanlåg prisema i konsumentledet i stort sett stilla. ökadevärldsmarknadspriserna på råvaroi; vilket medförde en uppgång iproducentpriserna . förväntas en vissökning av inflationen i till . Det är fortfarande en låg nivå i etthistoriskt perspektiv, men ligger i överkant av de inflationsmål som mångaländer har antagit. läbell2.1 Bruttonationalprodukt, konsumentpriser och arbetslöshet i vissaOECD-länder Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 -1,6 -0,9 -1,7 -0,5 ' Procent av arbetskraften Källor: , och En nedgång i arbetslösheten i påbörjades . I väntas arbetslösheten stabiliseras på dagens nivå, 5,5 %.Arbetslösheten ligger därmed på, eller strax under, den nivå som anses förenligmed stabila prisen Arbetslösheten i EU, som uppgår till av arbetskraften,ligger väsentligt över genomsnittet i . Här, liksom i , fömtsesemellertid en gradvis nedgång. I takt med att sysselsättningen ökar väntas alltfler personer åter tivt söka jobb, vilket dämpar nedgången i arbetslösheten. Fömtom enhög arbetslöshet, med en stor andel långtidsarbetslösa, är det lågaarbetskraftsdeltagandet ett problem inom EU. Arbetskraftsdeltagandet var 1993endast jämfört med i såväl som . Den lågasysselsättningsgraden jämfört med och innebär en relativt sett störrebelastning på de offentliga utgiftema. Därmed skapas också behov av högreskatteuttag av den sysselsatta delen av befolkningen. Deoffentliga finansema i OECD-ländema förbättrades och underskottenuppgick i genomsnitt till av BNP. Förbättringen var dock intetillräcklig för att förhindra en fortsatt ökning av den offentiigaskuldsättningen, mätt som andel av BNP. I EU väntas de offentiiga finansemaförbättras något , medan budgetunderskotten i bedömskvarstå på dagens nivå. IkbeU 2.2 Sysselsättning och arbetskraftsdeltagande Prop. Årlig procentuell forändring Bilada 1 1 -1,4 -2,0 -0,7 ' Procent av befolkningen mellan . Källor: OECDoch . I prognosen över den intemationella utvecklingen finnsvissa delar som karaktäriseras av betydande osäkerhet. I fömtsatts t.ex.endast en måttiig uppgång i inflationen som BNP-tillväxten nu gradvisdämpas. Detta innebär att den penningpolitiska åtstramningen förmår dämpainflationstrycket utan att strypa den inhemska efterfrågan. Mot ett sådant mjuklandningsscenariostår att det historiskt sett vid få tillfällen varit möjligt att uppnå ettkonjunkturföriopp av denna typ. Effektema av jordbävningen i på den japanska ekonominär också svårbedömda. En viss försening av ekonomins återhämtning förväntasunder inledningen av 1995, men den kan därefter komma att växa snabbare äntidigare beräknat. Det har befarats att utbudsrestriktioner och ökatkapitalbehov skulle leda till tilltagande inflation och en uppgång i räntoma.Någon uppgång i de långa räntoma efter jordbävningen har dock inteskett, vilket indikerar att dessa farhågor är överdrivna. De finansiella marknadema har under de första månaderna1995 utmärkts av en betydande oro. De reala effektema av detta, tillsanunansmed den globala ränteuppgång som ägde rum , utgör ytterligare ettosäkerhetsmoment i bedömningarna. Fömtom effektema av konkurrenskraftsförskjutningaroch ökad inflationsrisk i vissa länder har turbulensen medfört att fleraeuropeiska valutor har kommit under tryck. Det har fått till följd att de långaräntoma stigit ytterligare i vissa länder och att styrräntorna dragits upp föratt försvara växelkursen. Den amerikanska ekonomin växte . Destörsta tillväxtbidragen kom från privat konsumtion och kraftigt stigandeinvesteringan Vissa tecken tyder nu på att ekonomin passerat konjunkturtoppen.Under början av 1995 har en dämpning kunnat konstateras i såväl bilförsäljningsom industriproduktion och bostadsbyggande. Till avmattningen har sannolikt denamerikanska successiva höjning av de viktigaste styrräntornaunder bidragit. Den penningpolitiska åtstramningen väntassänka tillväxten i ekonomin till en mer långsiktigt hållbar nivå.Kapacitetsutnyttjandet är fortfarande högt i industrin och arbetslöshetenförväntas ligga kvar kring - såväl 1995 som 1996. Löneökningama varmåttiiga men det finnstecken på en stigande löneökningstakt . Inflationen beräknas Prop.1994/95:150 därmed tillta något somBNP-tillväxten Bilaga 1.1 mattas av till och till ca 2 %1996. Nettoexporten väntas dock ge ett större tillväxtbidrag till följd av delsstarkare tillväxt i , dels den svagare amerikanska dollam. BNP-tillväxten i uppgick till 1994. Denprivata konsumtionen har ökat, särskilt vad gäller varaktiga konsimitionsvaror,och hålls uppe av förbättrade disponibla inkomsten Den stimulans som deoffentiiga investeringama tidigare givit till återhämtningen kommer de närmasteåren att dämpas. Jordbävningen i bidrar dock till att hålla uppe dessainvesteringan Inflationen är mycket låg och det finns inga tecken på att denkommer att stiga nämnvärt . Kapacitetsutnyttjandet i industrinär måttiigt, inflationsförväntningama är låga, den starka yenen drar nedunportprisema och både producent- och konsumentpriser har fallit. Nivån på denlånga räntan, , är t.o.m. lägre än motsvarande ränta på svenskaindexobligationen Arbetslösheten, som steg till , är hög efterjapanska förhållanden. Importen har stigit p.g.a. dels den inhemska ekonomiskaåterhämtningen, dels ett ökat utbud av billiga varor i Sydostasien.Nettoexporten har därigenom gett ett negativt bidrag till tillväxten de senastetvå åren och väntas göra det även fortsättningsvis till följd av den högaYen-kursen. BNP-tillväxten väntas uppgå till 1995 och beräknas stigaytterligare till 1996. Ekonomin i västra befinner sig sedan början av1994 i en återhämtningsfas. Inledningsvis drevs konjunkturförbättringen främstav ökande export, men den inhemska efterfrågan har gradvis stigit och var detfjärde kvartalet 1994 högre än . Konkurrenskraften iindustrin förbättrades till följd av låga löneökningar och enkraftig produktivitetsförbättring. Inflationen har dämpats från påårsbasis till . Styrräntorna hade varitoförändrade innan de åter sänktes efter enstark appreciering av D-marken. väntas BNP-tillväxten hållastillbaka något av en dämpad utveckling av den privata konsumtionen. Ökandeinvesteringar och ett positivt bidrag från nettoexporten bedöms dock medföra enBNP-tillväxt på . När sedan den privata konsumtionen 1996 ger ytterligarestöd åt den inhemska efterfråganberäknas BNP-tillväxten öka till drygt 3 %.Konkurrenskrafts-situationen är dock ett osäkerhetsmoment för utsikterna underprognosperioden. En tilltagande löneökningstokt i tillverkningsindustrin samtD-markens appreciering, väntas till en viss del motverkas av fortsattaproduktivitetsförbättringar Inflationen beräknas falla något ytterligare underinledningen av 1995 för att och åter stiga något. I växte BNP 1994. Bmttoinvesteringamaökade efter att ha minskat . Ett markant omslag ilagerinvesteringarna svarade för ungefär halva BNP-tillväxten under 1994.Under inledningen av 1995 har signaler om en fortsatt god konjunktur kommit.Bilförsäljningen har varit fortsatt stark, företagen har reviderat upp sina investeringsplaner och hushållens förväntningar har varitstabilt positiva. 1994/95:150 väntas en tillväxt pådrygt . Ett osäkerhetsmoment Bilaga 1.1 i denna positiva bild är effektemaav den åtstramning av penningpolitiken som nödvändiggjorts av behovet attstödja den franska francen. Inflationen fömtses fortsatt höra till de lägre iEU, trots en viss uppgång . Arbetslösheten beräknas sjunka något, menkommer trots det att överstiga genomsnittet i EU. De offentiiga finansemaväntas förbättras något . Efter en mycket stark BNP-tillväxt iStorbritannien, finns nu tecken på en avmattning. Bådedetaljhandelsförsäljningen och industriproduktionen har utvecklatsförhållandevis svagt under inledningen av 1995. Emellertid planerar företagenför ökad produktion varför avmattningen endast bedöms vara tillfällig. Inflationstaktenhar ökat något . ökade detaljhandelsprisindexrensat för bostadslåneräntor, på 12-månadersbasis. Det är det måttden använder för att bedöma om inflationsmåletuppfylls. har höjt basräntan med sammanlagt 1,5 procentenhetersedan höjningarna inleddes . BNP-tillväxten beräknas dämpastill 1995 och ligga kvar på i stort sett samma nivå 1996. Bidragettill BNP-tillväxten från nettoexporten, som 1994 var starkt postivt, väntasgradvis avta. Sysselsättningen fömtses växa förhållandevis snabbt, vilketmedför att arbetslösheten sjunker till av arbetskraften 1996.Inflationen förväntas öka och överstiga 1996. uppvisade i likhet med som helhet en högtillväxt 1994. BNP-tillväxten uppgick till . Under innevarande ochnästkommande år bedöms tillväxten dämpas till . Såväl fallande sparkvotsom en god utveckling av de disponibla inkomstema har medfört att den privatakonsumtionen varit huvudkomponenten i återhämtningen. Tillväxten fömtses nubreddas främst genom att investeringar tar fart när kapacitetsutnyttjande ochefterfrågan på hemma- och exportmarknader ökar. Även nettohandeln med utlandetväntas förbättras genom att den höga importtillväxten dämpas. Förbättradeoffentliga finanser leder sannolikt till att konvergenskriterierna för EMUstredje etapp uppfylls . Till följd av den ökade ekonomiskaaktiviteten beräknas konsumentprisema stiga . Avgörandehär, liksom i övriga nordiska länder, blir hur årets avtalsrörelse utvecklarsig. Det största problemet i ekonomin är arbetslösheten, vilken uppgick till12,1994. Den bedöms dock sjunka till strax 1996. med sjunkande BNP växte ekonomi mednära . Uppgången väntas fortsätta och BNP-tillväxten bedöms blidrygt såväl 1995 som 1996. Ett uppdämt köpbehov samt en sjunkandesparkvot gör att den privata konsumtionen tar fart. Underskottet i deoffentliga finansema uppgick till av BNR bromsasförbättringen av de offentliga finansema av en skatteåterbäring. Underskottet iden konsoliderade offentliga sektom beräknas till av BNP. Detinnebär att kan komma att bedömas uppfylla alla konvergenskriterierredan 1996, fömtom det avseende deltagande i under . I takt medatt den ekonomiska aktiviteten ökar kommer investeringama igång. En fortsatt gynnsamutveckling av Prop. 1994/95:150 exporten fömtses. Trots detta väntasnettoexporten ge ett negativt BNP- Bilaga 1.1 bidrag. De nu i princip avslutadeavtalsförhandlingarna leder till att genomsnittslönerna väntas öka med ca 5 %.Det kan medföra att arbetskraftskostnaderna i ökar snabbare än ikonkurrentiändema vilket kan hota prisstabiliteten. Den finska centralbankenhöjde i febmari styrräntorna med 25 räntepunkter som reaktion pålöneutvecklingen. En fortsatt penningpolitisk åtstramning är inte osannolikäven om inflationstakten väntas stanna vid . För var mycket framgångsrikt med enBNP-tillväxt på . Den norska ekonomin bedöms utvecklas positivt ävenunder prognosperioden trots en viss fömtsedd avmattning. drevstillväxten till stor del av privat och offentlig konsumtion. Den privatakonsumtionen väntas fortsätta att utvecklas positivt under prognosperiodensamtidigt som sparkvoten faller ytterligare något. Industriinvesteringarnaväntas öka kraftigt eftersom industriproduktion och kapacitetsutnyttjande harbörjat att stiga. Investeringama inom oljesektom bedöms dock minska. Ett högtkapacitetsutnyttjande, samt ett eventuellt ofördelaktigt utfall i åretsavtalsrörelse, medför en risk för ökade inflationsförväntningar. Inflationen varunder 1994 . En momshöjning på i början på 1995medförde en engångshöjning av prisema. väntas konsumentprisema därföröka med . Utrikeshandeln väntas ge ett positivt bidrag tillBNP-utvecklingen , om än något mindre än under 1994.Arbetslösheten, som var , väntas minska som resultat avden goda konjunkmren. Bilaga 1.1 Den svenska vamexporten ökade 1994.Det är det högsta ökningstal som uppnåtts . Denstörsta expansionen skedde i Fjärran Östem samt i Central- och Östeuropa.Bakom exportökningen låg en internationell konjunktumppgång i kombination meden mycket god konkurrenskraft för svensk produktion. väntas den ekonomiska tillväxten blifortsatt hög inom hela OECD-området, liksom i Fjärran Östem. Den starkatillväxten i dämpas dock som den tilltar iEU. Den totala marknadstillväxten för bearbetade varor väntas uppgå till ca 8 %såväl 1995 som 1996. har den svenska exportindustrinskonkurrenskraft förbättrats kraftigt. Förklaringen ligger dels i deprecieringenav den svenska kronan, dels i en snabb produktivitetstillväxt. Som ett resultatav detta gjorde exportindustrin stora marknadsandelsvinster både 1993 och 1994.I år bedöms de svenska exportpriserna i utländsk valuta stiga snabbare än deintemationella exportpriserna trots att kronan antas depreciera, mätt somårsgenomsnitt. Det förklaras dock till viss del av betydande prishöjningar påskogsprodukter och metaller Dessa produkter, som i hög grad prissätts påvärldsmarknaden, har en större andel i svensk export än i många andra ländenDärmed får prisökningarna relativt sett större genomslag i de svenskaexportpriserna än i de internationella. Den egentliga konkurrenskraftenförsämras därför inte i lika stor utsträckning som relativprisutvecklingen görgällande. Mot bakgrund av detta och den gynnsamma konkiurensituation som svenskexportindustri befinner sig i antas att marknadsandelarna stiger något ävenmider 1995. Exporttillväxten bedöms ha kulminerat , menökningstalen blir höga såväl som . Vamexporten bedöms stiga med ca11 % 1995 och 1996. är det marknadstillväxten somär drivkraften i exportökningen när effektema av konkurrenskraftsförbättringenminskar och marknadsandelsvinstema därmed avtan En faktor som kan innebära enrestriktion för exporttillväxten är det höga kapacitetsutnyttjandet, som stigitsnabbt inom exportsektom . Investeringsaktiviteten ökardock och inom basindustrin, den mest utsatta sektom,väntas investeringsuppgången bli mycket kraftig. Därmed torde det inte uppstånågra generella kapacitetsbristen Varuimporten ökade med . Mest ökadeimporten av investeringsvaron Utvecklingen under loppet av året var brantstigande och noterades en ökning på , från december 1993.Den extrema tillväxten är saimolikt relaterad till inträdei EU och i viss mån en återspegling av att lagerinvesteringama ökadestarkt. Även generellt sett ökade emellertid importen oväntat mycket underfjolåret, liksom . Denna utveckling är svår att förklara utifrånhistoriska mönsten Efter den starka konkurrenskraftförstärkning som skett förinhemskt producerade varor och tjänster, främst till följd av kronans försvagning, skulle enbetydande importsubs- Prop. 1994/95:150 titution, till förmån för inhemskproduktion, vara rimlig. I stället steg Bilaga 1.1 importen snabbare än vadsom kunde förväntas utifrån efterfrågeutveck-lingen. Ibbell 3.1 Export och import av varor -19,4 -44,5 -5,2 -5,8 -20,2 -5,5 -5,0 Anm.: Varuexporten är i tabellen redovisad enligtutrikeshandelsstatistiken. Denna har till följd av ändrade statistikrutiner isamband med EU-inträdet resulterat i en överskattning av den faktiska exporten1994. I nationalräkenskaperna har man sökt kompensera for detta genom att läggain en korrigering på -3,. bedöms importen stiga i betydligtmåttligare takt än . Detta förklaras dels av att importen underslutet av 1994 sannolikt var exceptionellt hög till följd av de förändradeimportvillkor som följde av EU-medlemskapet. förändras tillväxtenssammansättning i riktning mot en långsammare exportexpansion, vilket dämparimportökningen.