prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Regeringen har tidigare uttalat att det på siktskaU råda balans meUan de olika verksamhetsgrenaraa och har i regleringsbrev för innevarande budgetår uttalat att i kommande årsredovisning skaU redovisa gmndema för sfri prioritering vid tiUämpningen av den nya konkurtenslagen. Verket ska vidare belysa, om den nuvarande av vägningen meUan de olika verksamhetsgrenama ger bästa måluppfyUelse. för denna redovisning, där hela eUer betydande delar av nuvarande ärendebalanser kunnat nedbringas, torde det lättare kunna 104 ÖverbUckashur stora resurser som bör läggas på lagtiUämpnings- arbetet i förhåUande tiUövrig verksamhet. Regeringenanser att de riktUnjer som lades fast budgetproposition bör gäUaäven för /96. Myndigheten omfattas av regeringens sparkrav påutgifter för statUg konsumtion. /96 har anslaget räknats ned med1,8 nuljoner kronor. Vid årets utgång motsvarar besparingen en realruvåsänkning på . tUlKonkurrensverket anvisar ett ramanslag på . 1993/94 Utgift 134 000 1994/95 Anslag 5 850 000 1995/96 Förslag 7 600 000 varav5 033 000 beräknat för . Anslaget disponeras av för attfrämja och stödja forskningen mom konkurrensområdet. Det övergripande målet för konkurrensforskningen äratt ge kunskap om ohka marknaders funktionssätt, effekter avkonkurtensbegränsningar samt verkningama av olika konkurtenspoUtiska medel. Den offentiiga sektoras problem bör särskUtuppmärksammas. Medlen får i övrigt användas av för att anordnaseminarier och för informationsinsatser på konkurrensområdet. har i sfri årsredovisnuig i dedelar som avser resultatredovisningen redovisat hittiUs gjorda msatser påkonkurtensforsk-ningens område. Verket har dämtöver mkommit tUl regermgen medsärskilda redovisningar respektive . Anslagssparandetuppgick /94 tiU . 1994/95:100 BU. Detövergripande mål som gäUer för perioden /94 - 1995/96 bör Ugga fast. Arbetetmed främjande av konkurrensforskningen bedrivs mom det tiU Konkurtensverketknuma Rådet för konkurrensfrågor Den redovisning som lämnats iKonkurtensverkets årsredovisning och de särskUda redogörelsema i övrigt visaratt verksainheten inriktats på att etablera formema och principema för attfördela de anvisade medlen. Vidare har ca 2,5 mUjoner kronor bevUjats för tolvoUka forskningsprojekt. Kostnaderaa för dessa satsningar har mte belastat1993/anslag. Eftersom några av projekten är fleråriga innebär den totalasatsningen åtaganden om ca 5 mUjoner kronor fram t.o.m. . I övrigt kannämnas att konferensen fomm genomförts, ett arrangemang somavses återkomma årUgen och som skaU möjUggöra presentation av och diskussionkring forskning på konkurrensområdet. Regeringen bedömer att mriktningen av verksamhetenär riktig och att de genomförda satsningama borde ha goda fömtsättningar attaktivt bidra tiU de målsättningar som formulerats för området.Konkurtensforsk-ningen har en fortsatt stor betydelse för att länka ihopforskning i ekonomiska, SamhäUsvetenskapUga och juridiska frågor. Regeringenanser dock att en viss nivåsänkning av anslaget är nödvändig av besparingsskäl. Regeringenanser att de riktlinjer som lades fast i propositionen 1992/93:170 om forskningför kunskap och framsteg bör gäUa även för budgefaret 1995/96. Regeringenberäknar anslaget efter pris- och löneomräkning, ett effektivitetskrav om 3 %vilket motsvarar samt en nivåsänk-nuig på tiU 7 600 000kr. tiUKonkurrensforskning anvisar ett reservationsanslag på . Riksdagenbeslutade om riktlinjer för energipoUtiken (prop. 1990/91:88, bet.I990/91:NU40, rskr. 1990/91:373). Beslutet gmndade sig i aUt väsentUgt på enöverenskommelse meUan förefrädare för Socialdemokratema, FoUcpartiet Uberalemaoch . Överenskommelsen låg fast under den första mandatperioden.I regeringsförklaringen som redovisades angavs attöverenskommelsen kommer att fiiUföljas. EnUgt beslut skaU regeringen årUgenredovisa de resultat som har uppnåtts genom de energipoUtiska programmen föromställning och UtveckUng av energisystemet samt förelägga förslag omytterUgare åtgärder som är motiverade. En redovisning av de energipoUtiskaprogrammen länmas i avsnitt 2. En parlamentarisk kommission - EneigUcommissionen -tiUsattes (N 1994:04, dfr. Kommissionen skaU bl.a.granska de pågående programmen för omställning och utveckling av energisystemetsamt analysera behovet av förändringar och ytterUgare åtgärder Mot bakgmnd avelmarknadens avreglering skaU kommissionen också följa utvecklingen på densvenska elmarknaden och föreslå åtgärder för att säkerstäUa en effektiv elförsörjning.UUandshandeln och de regionalpoUtiska frågoma skaU särskUt behandlas. VidareskaU kommissionen lägga fram förslag om program med tidsangivelser föromstäUning av energisystemet. En utgångspunkt för EnergUcommissionens arbete äratt omställningen och utvecklingen av energisystemet - i enUghet med 1991 årsenergipoUtiska överenskommelse - kan gmndas på långsUctigt håUbara poUtiskabeslut. Besluten måste vara sådana att fastiagda mål för energipoUtikenframstår som ttovärdiga över tiden. Riksdagenbeslutade om en reformering av elmarknaden i syfte att skapafömtsättningar för handel med el i konkurtens (prop. 1993/94:162, bet.1993/94:NU22, rskr. 1993/94:358). Refortnens huvudprincip är att åstadkomma enklar boskillnad meUan å ena sidan produktion och försäljning av el och å andrasidan överföring av el (nätverksamheten). Prcxluktionen och försäljningen skaUske i konkurrens, medan nätverksamheten även fortsättningsvis skaU reglerasoch övervakas på särskUt sätt. Reformen skuUe enUgt beslutet ha trätt i kraftden . beslutade (prop.1994/95:84, bet. 1994/95:NU40. 1994/95:141) art Ucraftfrädandet av ehnarknads reformen skjuts upp för att skapa möjUgheter för att genomföra en bredare konsekvensanalys av de nya reglema för ehnarkna den innan reformen ttäder i kraft. Regeringen beslutade om jq7 tiUäggsdirektiv tUl kommissionen (dfr.1994:120). kommissionen med förtur analysera möjUghetema att genomföra Prop. elmarknadsreformen på ettsärt som mte låser kommissionens fortsätfa Bil. (N 1992:04) fortsärtermed sirt arbete att ersätta lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissabestämmelser om elektriska anläggningar med mcxlem lagstiftning (dfr. 1993:93).Regeringen har genom tiUäggsdirektiv bl.a. angett en ny tidsplanför arbetet (dfr. EnUgt dfrektiven skaU utredningen senast den 28febmari 1995 tiU regeringen redovisa sma bedömningar och förslag befräffandeelberedskapen. Ufredningens överväganden och förslag i övrigalagstiftningsfrågor skaU redovisas senast den 1 juU 1995. Omställningoch utveckling av energisystemet EnUgt1991 års energipoUtiska beslut måste omställningen av energisystemet, vidsidan av säkerhetskraven, ske med hänsyn tiU behovet av elektrisk kraft förupprätthåUande av sysselsättning och välfärd. När kämkraftsavvecklingen kaninledas och i vilken takt den kan ske avgörs av resultaten av hushållningen medel, tiUförseln av el från mUjöaccepta-bel kraftproduktion samt möjUghetema attbibehåUa mtemationeUt konkurrenskraftiga elpriser. beslut omfattade bl.a. särskUda programför omställningen och utvecklingen av energisystemet. Programmen innefattarstöd för vissa investeringar i kraftvärmeproduktion med biobränslen och förinvesteringar i vindkraftverk, stöd tiU frivesteringar i solvärmeanläggningarför bosfader samt stöd för effektivare användning av energi. beslutade om riktlinjer förden svenska klimat-poUtiken (prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU 19, rskr.1992/93:361). En nationeU strategi bör vara att koldioxidutsläppen från fossUabränslen stabUiseras i enUghet med klimatkonventionen tiiU nivå år2000 för att därefter minska. Beslutet omfattar en klimatstrategi för energiområdet. Såväl kosmadema för utsläppsminskningar avväxthusgaser som betalningsförmågan för åtgärder skUjer sig meUan jordensstater. En utgångspunkt för den svenska klimatstrategin är därför attklimat-poUtiken måste utformas i ett intemationeUt perspektiv och i mtemationeUtsamarbete. Därigenom kan kraven på kosmadseffektivitet och en rimUg fördelningav kosmadsansvaret för åtgärderaa tiUgodoses. De svenska klimatpoUtiska insatsema inomenergiområdet koncentreras tiU två områden, dels forskning och utveckling iSverige av energieffektiv teknik och teknik för att umyttja fömybaraenergikäUor och dels insatser för energieffektivisering och övergång tiUfömybara energUcäUor i och . Vidare har ett stöd på 50mUjoner kronor anvisats för att främja anslutning av fastigheter tUlQärrvärmenätet i . har nyUgen inom ramen för sitt beslut omakuta insatser mot arbetslösheten (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiUl, rskr. 1994/95:145) anvisat for ytterligare stöd for '"° Medlen har anvisats över Arbetsmark- Prop. 1994/95:100nadsdepartementets huvudtitel. Investeringama skaU skapa fömtsättningar Bil.13 för eUer medföra en reduktion av utsläppen av koldioxid. RUcsdagenbeslutade om riktlinjer för de statUga frisatsema för tekniskforsknmg och utveckling för perioden /94 - 1995/96 (prop. 1992/93:170, bet.1992/93:NU30, rskr. 1992/93:399). Det staUiga energiforskningsprogrammet syftartiU att skapa den vetenskapUga och tekniska kunskap och kompetens inomuniversiteten, högskoloma och näringsUvet som behövs för att omställningen ochutveckUngen av energisystemet skaU kunna genomföras. Energiforskningen och dess betydelse föromställningen av energisystemet analyseras avEnergUcommissionen. Riksdagenhar nyUgen beslutat om en förändring av reglema för energibeskattnmg (prop.1994/95:54, bet. 1994/95 :SkU4, rskr. 1994/95:152, 1994/95:153). Förändringen,som huvudsakUgen är av teknisk namr, har bl.a. tiU syfte att anpassabeskattningen tiU de regler som tiUämpas inom EU. Reglema för beskattning av vissa oljeprodukterändrades den 1 juU 1994 (prop. 1993/94:234, bet. 1993/94:SkU25, rskr.1993/94:443). Förändringen innebar att mUjödifferentieringen av den allmännaenergiskatten slopades som en motsvarande differentiering avdieseloljeskatten infördes. Bakgmnden tiU beslutet är att det numera finnsmöjUghet att skUja meUan olja för fordonsdrift och olja för uppvärmning.Därigenom blfr det möjUgt att genom differentiering av skatteuttaget stimuleraen övergång tiU mUjövänUgare drivmedel. Även för beskattning av kraftvärme och vmdkraft samtbidrag tiU Qärrvärmeleveranser tiU mdustrin mfördes vissa förändringar den 1juU 1994 (prop. 1992/93:50, bet. I93/94:SkU25, rskr. 1993/94:52). Riksdagenbeslöt att den civUa lagringen av olja för krigssimationer skaUminskas kraftigt (prop. 1993/94:141, bet. 1993/94:NU19, rskr. 1993/94:311). Förnärvarande bereds förslag års oljelagringsufredning om finansieringenav denna lagring och om vissa andra frågor angående beredskapslagring av oljaoch kol. Ufredningens förslag bereds nu inom regeringskansUet med sUcte på atten proposition skaU kurma överlämnas tiU . väntas läggafram förslag om lagstiftnmg och myndighetsorganisation på elberedskapsområdet samt om av insatsema för elberedskapen. Intemationella frågor Prop. Sverigesenergiförsörjning är i hög grad beroende av den mtemationeUa UtveckUngen, mteminst genom att olja fortfarande utgör en väsentUg del av energitiUförsehi.Även tidigare nationeUt avgränsade energislag, främst eltiUförsehi, påverkas aven ökad mtemationaUsering av energi-marknaderaa och den ökade ekononuskauitegrationen. Gmnden för en säker tiUförsel när det gäUer olja ärdeltagandet i det mtemationeUa samarbetet inom (lEA). Detta omfattar bl.a. ett system för beredskapslagring i varje medlemslandoch en soUdarisk fördehiing av tiUgängUga lager vid evenmeUa aUvarUga avbrott ioljeleveransema. Samarbetet inom EEA har i ökad utsttäckning fokuserats påuitemationeUa energirelaterade mUjöfrågor, främst de fossUa bränslenasklimatpåverkan, och ett utvidgat samarbete med icke-medlemsländer, i synnerhetMexiko, och länder i . Genom medlemskapet i EU omfattas även avett motsvarande beredskapslagringssystem för olja inom unionen och ettfördelningssystem för kärabränsle. Medlemskapet i EU mnebär också att aktivtkan delta i bl.a. unionens arbete med att ta fram åtgärder som minskar energianvändningensmUjöpåverkan. En vUctig fråga är arbetet att söka uppnå en gemensamkoldioxidbeskattning för energi, vilket är angeläget från intemationeUkonkurtenssynpunkt. Vidare bedriver EU inom energiområdet en omfattandeforsknings- och utvecklingsverksamhet. Vid ett ministertådsmöte med energfrninistrama den29 behandlades bl.a. det fortsatta arbetet att skapa en inreehnarknad och den s.k. grönboken om energipoUtikens riktiinjer, som skaU UggatiU grund för en bred debatt inför regeringskonferensen . Nästaenergfrådsmöte planeras preliminärt tiU . Sedan den Europeiska energistadgan (European EnergyCharter) undertecknades i har förhandlingar förts om ett rättsUgtbindande tiUäggsavtal () tiU Energistadgan. Förhandlingamahar numera avslutats i en första del när tiUäggsavtalet och ett protokoU omenergieffektivisering undertecknades av flertalet parter, bl.a. , iLissabon . I fortsatta förhandlingar eftersfrävas bl.a.utvidgningar av skyddet för investeringar i annat land och att låta avtaletomfatta även energirelaterad utmstning. Denberäknade utvecklingen på området Energi t.o.m. tiU följd av tidigarefattade beslut samt förslagen budgetproposition är följande(nuljoner kronor): Förslag varav beräknat för besparing 1995/- Juni 96 1997' 745 1 278 1 400 1 105 of of 'Prisnivå 1995/96 2 Redovisning av de energipolitiska programmensresultat, m.m. RiksdagensenergipoUtiska beslut umefattade bl.a. särskilda program föromställningen och utvecklingen av energisystemet (prop. 1990/91:88, bet.1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373). Från den 1 juU 1991 kan stöd enUgtförordnmgen (1991:1099) om vissa frivesteruigar uiom energiområdet länmas förmvesteringar i kraftvärmeproduktion med biobränslen och för att säkerstäUa enfortsatt användning av biobränslen i befintUga kraftvärmeverk. Vidare kan stödlämnas för investeringar i vmdkraftverk och anläggningar för umyttjande avsolvärme. För stödsystemet anvisades totalt 1 300 nuljoner kronor att fördelasöver en femårsperiod. Stödsystemet handhas i huvudsak av . Boverketansvarar för stöd tiU mvesterfrigar i solvärmeanläggningar för bosfader.RUcsdagen har beslutat om vissa muidre förändringar i programmen(se avsnitt 2.6.1). Riksdagensbeslut om rUctiinjer för energipoUtiken hmefattar även ett program föreffektivare användning av energi. Programmet umehåUer bl.a. stöd enUgtförordnmgen (1988:806) om staUigt stöd tiU utveckling, upphandUng ochinttoduktion av energieffektiv teknik. Stödsystemet frädde i kraft den 1 juU 1991och avsåg urspmngUgen en femårsperiod. har sedan beslutat om enförlängning av programmet med två är t.o.m. /98 inom enoförändrad anslagsram på 750 mUjoner kronor (prop. 1992/93:100 bU. 13, bet.1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362). Vidaredisponerar totalt 200 mUjoner kronor för stöd tUlenergieffektiva demonstiations- och pUotanlägg-nfrigar inom mdustrin samt ilokaler och bosfader enUgt förordnuigen (1988:805) om statiigt stöd urEnergiteknUcfonden, m.m. disponerar dämtöver 10 mUjoner kronor församordning och utveckUng av mformation rörande effektiv energianvändning tiUmindre och medelstor industii. disponerar 5 mUjoner kronor förarbetet med energideklarationer m.m. Progranunen för omställning och utveckling av energisystemet Prop. 1994/95:100iimefattar också ett medelstiUskott tiU Energitekiukfonden genom anslag Bil.13 på 110 nuljoner kronor . Dämtöver tiUförs fonden,fr.o.m. /94, medel som motsvarar perkubUcmeter olja av kodioxidskatten på oljeprcxlukter. Det fömtsatts i det energipoUtiska beslutet att deresultat som uppnås genom de energipoUtiska programmen årUgen skaU redovisastUl i budgetpropositionen. Regeringen skaU också förelägga riksdagenförslag om de ytterUgare åtgärder som är motiverade. Det är därför, enUgtbeslutet, nödvändigt att de energipoUtiska programmen fortiöpande följs upp ochutvärderas. EnUgt beslut om riktlinjer förden svenska klimatpoUtiken skaU de svenska energirelaterade insatsemakoncenfreras tiU två områden: forskning, utveckling och demonstration avenergieffektiv tekiuk och teknik för att umyttja fömybara energUcäUor iSverige samt energieffektivisering och övergång tiU fömybara energUcäUor iBaltikum, och övriga (prop. 1992/93:179 bU. 4, bet.I992/93:NU28, rskr. 1992/93:362). Beslutet hmefattar ett program förenergieffektiviseringsåtgärder och ökat umyttjande av fömybara energislag iBaltikum och . Insatsema skaU enUgt beslutet pågå under en längre tid.För budgetåren 1993/94 - 1994/95 har anvisats sammanlagt 177,5 mUjoner kronor Investeringsstöden tiU ärrvärmesystemen somanvisades /94 har bidragit tiU att mindre blockcentraler ochuidustrier har anslutits tiU Qärrvärmenätet vUket har medfört en minskning avde nationeUa kodioxidutsläppen. För utveckling och teknUcupphandling avnuljöanpassade fordon och drivmedel har anvisats 30 nuljoner kronor förbudgetåren 1993/94 -1994/95. Medlen har tiUförts Energiteknikfonden. 2.2 NUTEKrs redovisning Energirapport NUTEKhar regeringens uppdrag att utvärdera programmen för omställning och utvecklingav energisystemet m.m. samt att årUgen redovisa resultatet av utvärderingen tiUregeringen. redovisning Energirapport (1994:9)överlämnades den 1 juU 1994. En remissammanställning finns tiUgängUg iNäringsdepartementet (dm 94/1063). I Energirapport redovisar den akmeUaenergiförsörjningen i och en bedömning av utveckUngen tiU år 2005.Bl.a. redovisas det akmeUa läget på ehnarknaden i och bedömningar avbl.a. elanvändningens, elproduktionens och elprisemas utveckling samt användningenav bränslen i kraft- och värmeprcxluktionen och inom mdustrin. DärtiU redovisasvissa verksamheter som finansierats med medel ur Energiteknikfonden. 2.2.2 Den svenskaenergiförsörjmngen Prop. Underde senaste årtiondena har energiförsörjning karakteriserats av enminskande oljeanvändning och en ökande användning av el för uppvärmning avbosfader och industrieUa behov. Inom transportsektom har dock oljeanvändnmgenökat. Transportsektorns andel av landets oljeanvändning uppgår för närvarandetiU . var motsvarande andel endast . Dennaökning beror dels på ttansportsektoms expansion, dels på att oljeanvändningenavsevärt minskat i övriga sektorer NUTEKhar i Energirapport valt att arbeta med ett prognosaltema-tiv.BNP-tiUväxten antas i prognosen uppgå tiU och tUlväxttakten imdustriproduktionen tiU för perioden tiU . antaratt den privata konsumtionen ökar med i genomsnitt och att denoffentUga konsumtionen kommer vara oförändrad. Vidare antas attenergibeskattningen inte förändras . UtveckUngen på olje- och kolmarknaden bedöms bUrelativt lugn på längre sUa.För kärnkraften har som prognosfömtsätmingatt produktionen kommer att ligga kvar på den nuvarande nivån. En ökadindustiiproduktion och ett ökat bansportarbete är andra fömtsättningar iprognosen. bedömer att den totala energianvändningen föruirikesttanspor-ter ökar långsammare än den antagna BNP-utvecklingen.Bedömningen bygger på faktorer som pekar mot en lägre energiintensitet inomtransportsektom. Dessa är bl.a. en ökad hänsyn tiU nuljön, besfaende högaskatter på pettoleumprodukter, bränsleeffektivare teknik och en långsamt avtagandetiUväxttakt för personbUsparken. En övergång från bensin och diesel tiUaltemativa drivmedel, fömtses inte av . För sektom bosfader, service m.m. antas den totalaenergiförbmkningen sjunka . Energianvändningen för uppvärmningminskar, men den s.k. driftelen inom sektom förväntas öka. Flera remissinstanser efterlyser flera eUer andraprognosaltemativ. delar :s bedömning att fömtsättningama för att göra prognoser över energianvändningen är mer osäkra . Det skuUe därför ha varit av värde om rapporten innehålUt flera prognoser som haft olika antaganden om fömtsättningama för prognosema. Ett flertal mstanser bl.a. , (), och () pekar på att prognosen visar att de av uppsatta mUjömålen inte kan nås. Bl.a. visar prognosen pä en oönskat hög ökning av fossUbränsIebaserade drivmedel. och anser att den tekniska potentialen för kraftvärme är högre än den av angivna . konstaterar också att i prog- 113 nosenbedöms elvärmen öka från 29 tiU , framföraUt 8 1994/95. genomumyttjande av överskottsel . Föreningen konstaterar att Prop.1994/95:100 denna utveckling olyckUgt gynnas av nuvarande byggregler. UtveckUngenav energitiUförsefri framgår av tabeUen nedan. I tabeUen redovisas även för . Prognosen för energitiU-försel pekar inte på någradramatiska förändringar i energisystemets sammansättning under fömtsättning attkämkraftproduktionen Ugger kvar på den nuvarande nivån. Oljans andel avenergitiUförseln väntas Ugga kvar på samma nivå som , dvs. 42 %.Vattenkraft och kärnkraft minskar sm andel från 33 tiU . EnergitiUförsel , 1980, 1991, 1992 och 1993 samt prognos för år2005 (TWh) Biobränslen, torv m.m. 'El insatsen exkluderad 'Elproduktion och elanvändning redovisas i tabellerna nedan. av energianvändningens utveckling framgår av följande tabeU. Tabell.Energianvändnmg , 1980, 1991, 1992 och 1993 samt prognos för (TWh) Användarkategori 1970 1980 1991 1992 1993 2005 I prognos utvecklas den inhemskaenergianvändningen långsammare än BNP. Ökningen bedöms uppgå tiU . Industrins energianvändning är beroende av denekonomiska aktiviteten. Inom industrin är det framföraUt användningen av eloch biobränslen som ökar. Energianvändningen påverkas av andra faktorer än produktionsvolymen,främst teknisk utveckUng och stmkmreUa förändringar. I takt med att konjunkmrenvänder och energiprisema stiger väntas industrin investera i ny och merenergisnål teknik, vilket leder tiU ökad effektivisering av industrinsenergianvändning. De icke energiintensiva branscherna, som t.ex.verkstadsindustri och vissa delbranscher inom kemisk mdustri, antas expanderasnabbare än andra branscher. Transportsektoms energianvändning förväntas öka iprognosen. Det rör sig nästan uteslutande om en ökad användning avoljeprodukter, främst bensin och diesel, men även flygbränsle. Altemativadrivmedel förväntas inte kunna konkurrera vid de givna pris- ochskatteantagandena. Isektom bosfader, service m.m. utgörs energianvändningen av uppvärmning ochdrift- och hushåUsel. Dessa faktorers andel av det framtida eneigibehovetpåverkas av nyproduktionens omfattning, renovering och ombyggnation av bosfadersamt lokaler. Användningen av hushåUsel och driftel är också beroende aveffektivisering av belysning och ventUationssystem samt av den utmstning somför övrigt installeras. 1994/95:100 BU. Elproduktionoch elanvändning samt prognos för redovisas i tabeUemanedan. Tabell.Elproduktion exkl. egenförbmkmng , 1980, 1991,1992 och 1993 samt prognosför (TWh) 1970 1980 1991 1992 1993 2005 Gasmrbui/Diese Ucraft ' Inkl. ind. Inkl. gasturbin/dieselkraft Källa: , och Elanvändnmg år1970, 1980, 1991, 1992 och 1993 samt prognos Prop. 1994/95:100 för (TWh) BU. Användarkategori 1970 1980 1991 1992 Bosfader, service m.m. Elproduktioneni baseras på vattenkraft, kärnkraft och biobränsle- eUerfossUbränsleeldad värmekraft. Vattenkraften och kärnkraften svarar nonnalt föröver av elproduktionen. Handehi med elenergi var sammanlagt lägre under år1993 än . Elutbytet med grannländema uppgick tiU ca , enminskning med ca , jämfört med . Större delen av importen utgjordesav norsk vattenkraft. Nettoutbyte för blev en export på ca 1 TWh.HittiUs har handefri med el mom präglats av tiiUfälUga kraftutbytenmeUan kraftföretagen mom ramen för samarbetsorganisationen och av avtalmeUan kraftföretag om leveranser av fast kraft. nya handelspartnerTyskland importerade ca fast kraft från . Denpågående omstmkmreringen av elmarknadema väntas leda tiU att också andraaktörer deltar i utbytet. Elproduktionen i uppgick tUI ca 141TWh varav vattenkraften svarade för ca och kärnkraften för ca . INUTEK:s prognos ökar elefterfrågan i sådan takt att det finns ett behov av nykraftproduktion som av beräknas uppgå tUl ca . NUTEKbehandlar mte närmare frågan om hur den ökade efterfrågan skaU tiUgodoses. Vattenkraftenstotafa instaUerade effekt uppgick /94 tiU ca 16 400 MW.Vattenkraftsproduktionen för uppgick tiU , vilket är den högstaproduktion . Under ett s.k. normalår produceras ca . Undertortår eUer våtår kan produktionen minska respektive öka med ca .