prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Dessa regler tillkom för att minskamarginaleffektema för arbetsinkomster och därmed stimulera ålderspensionäreratt förvärvsarbeta, eftersom det rådde arbetskraftsbrist.Marginaleffekten för en ålderspensionärs arbetsinkomster sänktes därmed nivå som motsvarar den genomsnittliga kommunalskattesatsen, dvs . Att stimulera till förvärvsarbete är ur samhälleligsynpunkt viktigt. Det kan ändå ifrågasättas om högre bostadstillägg skallbetalas ut om inkomsten består av arbetsinkomster än om den består av andrainkomster. Regeringen finner att det i nuvarande statsfinansiella läge inte ärrimligt att betala ut bostadstillägg till pensionärer utifrån en lägre inkomstän han eller hon faktiskt har och därmed betala ut bostadstillägg till dem som harekonomisk förmåga att själva betala sin bostadskostnad. Regeringen anserdärför, att alla arbetsinkomster skall räknas in iårsinkomsten för bostadstillägg och därmed påverka bostadstilläggets storlek. Förslaget beräknas minska kostnadema för BTP med100 . Samordningav bostadstillägg och bostadsbidrag Regeringensbedömning: När både bostadsbidrag till bamfamiljer och bostadstillägg utges,bör bostadstillägget samordnas med hela bostadsbidraget. Från denbostadskostnad som ligger till grund för bostadstillägget bör således helabostadsbidraget, inklusive bostadsbidragets bamdel, dras. De nya reglema börtillämpas fr.o.m. . Skälenför regeringens bedömning: En pensionär med minderåriga bam kan vara berättigadtill såväl bostadstillägg (BTP) som bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) ombostadsbidrag. För att inte det totala bostadsstödet skall överstigabostadskostnaden samordnas BTP med bostadsbidraget. Vid beräkning av BTP reducerarbeviljat bostadsbidrag bostadskostnaden. Vid samordningen bortses dock frånbostadsbidragets inkomstprövade bamdel, eftersom detta inte är knutet tillbostadskostnaden. Bestämmelser om fastställande av bostadskostnadens storlekregleras i föreskrifter (RFFS 1993:8) om beräkning avbostadskostnad. Eftersomhänsyn inte tas till bostadsbidragets bamdel vid samordningen kan BTPtillsammans med bostadsbidraget i vissa fall överstiga den totalabostadskostnaden. Även om bamdelen inte är knuten till bostadskostnaden,betalas beloppet ut som bostadsbidrag och uppfattas därför som ett stöd tillbostadskostnaden. Det kan därför upplevas som stötande att bostadsstöd betalasut med högre belopp än bostadskostnaden. Regeringen anser därför att BTPfr.o.m. bör samordnas med hela bostadsbidraget, inklusivebidragets bamdel. Detta beräknas minska kostnadema för BTP med ca 100 miljonerkronor . 1994/95:100 Bil. Regeringensförslag: Den förhöjda avkastning på av förmögenhetsvärdet, som beräknasför förmögenhet överstigande för ogift och för giftpensionär, slopas fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: Under avsnittetVidtagna och planerade åtgärder har regeringen aviserat att reglema för detsärskilda grundavdraget bör ändras på så sätt att inkomst av kapital fr.o.m.den 1 januari 1996 bör reducera det särskilda grundavdraget. Marginalskatteeffektenför kapitalinkomster ökar därmed från till . Pensionärer som harbostadstillägg fär bostadstillägget reducerat i förhållande tillförmögenheten. Utöver marginalskatteeffekten tillkommer för dessa pensionärerdärför en ytterligare marginaleffekt. Storleken av den totala marginaleffektenär beroende av vilken verklig avkastning pensionären fär på sitt kapital.Marginaleffekter på förekommer med dagens regler. Med de föreslagnaändringama beträffande beräkningen av det särskilda gmndavdraget, skullemarginaleffekten öka ytterligare. För att mildra den totala marginaleffektenbör därför en ändring i reglema för bostadstillägg göras. Enligtnuvarande regler för bostadstillägg påverkar förmögenhet den årsinkomst sombestämmer bostadstilläggets storlek. Som inkomst upptas därvid av helaförmögenhetsvärdet samt av den del av förmögenhetsvärdet som överstiger75 för ogift pensionär och för gift pensionär. Regeringenanser att den förhöjda avkastningsberäkningen på bör slopas fr.o.m. den 1januari 1996. Som inkomst av förmögenhet bör alltså upptas avförmögenhetsvärdet oavsett förmögenhetens storlek. Dentotala marginaleffekten för kapitalinkomster för en pensionär med BTP kommer ioch med denna förändring att uppgå till vid en verklig avkastning på . Det innebär att marginaleffekten för en pensionär med bostadstillägg ivissa fall blir lägre än vad den är med nuvarande regler. Deändrade reglema för beräkning av avkastning av förmögenhet beräknas ökautgiftema för BTP med ca . Förändringen av reglemaför det särskilda gmndavdraget beräknas öka statens inkomster med ca . 1994/95:100 Bil. Regeringensbedömning: Vid beräkning av årsinkomst för BTP bör ränta på skuld från och medden endast dras från det inkomstslag som skuldräntan hänför sigtill. Ränta på skuld som inte avser fastighet bör därför bara dras av fråninkomst av kapital. Skälen för regeringens bedömning: Enligt lagen(1994:308) om bostadstillägg till pensionärer skall av förmögenhetschablonmässigt räknas med i årsinkomsten för BTP. Närmare föreskrifter förberäkning av förmögenhet och avkastning därav lämnas i (RFFS 1979:5) om inkomstberäkning m.m. Enligt dessa föreskrifterfär skuldränta som avser fastighet högst dras från årsinkomsten med så stonbelopp som motsvarar inkomsten av fastigheten. Eventuellt underskott fär alltsåinte dras från annan inkomst än fastighetsinkomst. Någon motsvarandebegränsning finns inte när det gäller skuldränta som avser annat än fastighet.En sådan skuldränta, som schablonmässigt beräknas till av skulden, fårsåledes reducera andra inkomster än kapitalinkomster, t.ex. inkomst av ATP. Detfår anses rimligt att skulder i BTP-sammanhang behandlas på sam ma sätt somkapitaltillgångar och att skuldränta därmed fär dras från inkomst av kapital.Regeringen anser dock att en sådan kvittningsrätt bör begränsas till sammainkomstslag på motsvarande sätt som gäller för fastigheter. Nuvarande systemdär en ATP-inkomst kan kvittas bort mot en skuldränta, är enligt vår åsiktolämplig och riskerar att uppfattas som en uppmaning till skuldsättning.Avdragsrätten bör därför begränsas så attskuldränta bara fär dras från inkomst av kapital. En sådan förändring minskarkostnadema för bostadstillägg med . Ca100 000 av alla pensionärer med KBT har skulder som avser annat än fastighet.För 75 000 av dessa motsvaras inte skuldema av lika stora eller störrekapitaltillgångar. För den senare gmppen är skuldens storlek i genomsnitt . Med en begränsning av avdragsrätten fär merparten av de 75 000pensionärema minskat bostadstillägg. Minskningen varierar men blir igenomsnitt ca . 1994/95:100 Bil. Regeringensförslag: Bostadstillägg minskas av denberäknade årsinkomsten upp till 1,5 basbelopp och av årsinkomstöverstigande 1,5 basbelopp. Skälen för regeringens förslag: Avtrappningen avbostadstillägget sker med nuvarande regler av årsinkomst upp till 1,5basbelopp och av årsinkomst över 1,5 basbelopp. Ett och ett halvtbasbelopp uppgår till . Eftersom folkpension och ettpensionstillskott inte räknas med i årsinkomsten, motsvarar detta en totalinkomst på . Avtrappningenav bostadstillägget mot inkomsten bör vara avpassad så att det alltid är merekonomiskt lönsamt att höja sin inkomst. bör avtrappningen vara såstor att bostadstillägg inte betalas ut till pensionärer med så höga inkomsteratt systemet därmed upplevs som stötande. De höjda bostadskostnadsgränser somgäller fr.o.m. innebär att högre bostadstillägg kan betalasut, vilket i sin tur fär till följd, att en pensionär kan ha en högre inkomstinnan bostadstillägget är helt borfreducerat. kan en pensionär haen månadsinkomst på , innan bostadstillägget är heltbortreducerat. För en förtidspensionär är gränsen ännu högre. Regeringenanser att det med anledning av det ansträngda ekonomiska läget inte är rimligtatt bostadstillägg betalas ut till pensionärer som har inkomster över 13 000kronor . I rådande situation är det därför nödvändigt, att pensionärermed en inkomst utöver folkpension och pensionstillskott fär sitt bostadstilläggminskat snabbare än . Vi anser således att inkomstavtrappningen iBTP-systemet fr.o.m. generellt bör höjas med 5 procentenheter.Det innebär, att bostadstillägget trappas av av årsinkomst upp t.o.m.1,5 basbelopp och av årsinkomst över 1,5 basbelopp. Förslaget innebären besparing med . Skäliglevnadsnivå vid beräkning av särskilt bostadstillägg Regeringensförslag: Den skäliga levnadsnivå som lägst skall tillämpas vid beräkning avsärskilt bostadstillägg till pensionärer regleras i lagen (1994:308) ombostadstillägg till pensionärer. Skälen för regeringens förslag: godkändei den förbättring av det särskilda bostadstillägget somregeringen förorda- dei propositionen Vissa ekonomisk-poMtiska åtgärder m.m. (prop. 1994/95:1001994/95:25, bet. 1994/95:FiUl, rskr. 1994/95:145). Förbättringen bestod Bil. 6i att en skälig levnadsnivå alltid skall anses utgöra lägst av basbeloppetför ogift och för den som är gift. Detta har övergångsvis reglerats iförordning (1994:1193) om tillämpningen av lagen (1994:308) om bostadstilläggtill pensionärer. Bestämmelsen är dock av en sådan karaktär att den börregleras i lag i stället för i förordning. I förslaget till ändring i lagen ombostadstillägg till pensionärer som träder i kraft bör därförregleras att den skäliga levnadsnivån skall vara lägst vid beräkning avsärskilt bostadstillägg. Regeringenhar med utgångspunkt i beräkningar, med beaktande avförslagen till ändrade regler för bostadstillägg och förslaget till höjtpensionstillskott för förtidspensionärer under anslaget B 5. Förtidspensioneroch med beaktande av begränsningen i basbeloppets uppräkning samt dessutveckling och bostadskostnadsutvecklingen beräknat kostnadema under dettaanslag till för /96. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) ombostadstillägg till pensionärer har upprättats inom och börbifogas till protokollet i detta ärende som bilaga 6.6. 1.antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1994:308)om bostadstillägg till pensionärer, 2.godkänner vad regeringen anförtom förändring av reglema för bostadstillägg, 3.till Bostadstillägg till pensionärerför /96 anvisar ett förslagsanslag på 15 . 1993/94 Utgift 191 253 860 1994/95 Anslag 204 439 000 1995/96 Förslag 282 025 000 varav 188017 000 beräknat för Från anslaget betalas ersättning till ,respektive portokostnader för utbetalning av sjukförsäkringsförmåner,pensioner, allmänna bambidrag, m.fl. förmåner, porto- ochdistributionskostnader vid utsändning av information till allmänheten, förutlösen av svarsförsändelser med infordrade meddelanden, samt för tryckning avvissa blanketter. Anslaget disponeras av () och efterbeslut av RFV även av försäkringskassoma. RFVberäknar medelsbehovet för /96 till 317 720 000 ' ' RFVoch försäkringskassoma betalar ut försäkringsförmåner dels genomkontoinsättning hos bank eller postgiro, dels genom anvisningar via Posten AB.Fr.o.m. är kontoinsättning det principiellautbetalningssättet. Detta innebär minskade portokostnader. Fr.o.m. budgetåret1995/96 beräknas en ytterligare besparing om ca . Vidareinnebär slopandet av vårdnadsbidraget en besparing om förår räknat. Kostnadema för /96 beräknas mot denna bakgmnd till307 . För viss del av beloppet skall ersättning utges frånAllmänna pensionsfonden. Ersättningen beräknas till . tillErsättning till m.m. för /96 anvisar ettförslagsanslag på . Förvärvsarbetandesom minskar sin arbetsinsats kan under vissa förutsättningar erhålladelpension. Delpensionen fyller då ut en viss andel av det inkomstbortfall somföljer av arbetstidsminskningen. För att delpension skall kunna utges krävsbl.a. att den försäkrade har haft pensionsgrundande inkomst under sammanlagtminst fr.o.m. och att denne under de senaste tolv månademaföre arbetstidsminskningen förvärvsarbetat . Enligt tidigare regler, som gällde t.o.m. den 30juni 1994, kunde delpension betalas ut av inkomstbortfallet från denmånad den försäkrade fyller . Enligt de nya regler som gäller från den 1juli 1994 utges delpension för högst tio timmars minskning av arbetstiden pervecka. Rätt till delpension föreligger numera först från den månad denförsäkrade fyller . sänktes kompensationsgraden till avpensionsunderlaget. Enligt övergångsreglema skall äldre bestämmelser tillämpasom ansökan gjorts före ikraftträdandet och delpension även beviljas för tidmed början före . Vidare ansåg utskottet att de som redanuppbär delpension skall ha möjlighet att trappa ner sin arbetsinsatsytterligare inom ramen för nu gällande regler. I praktiken innebär detta, attnedtrappningen måste ske . Idecember 1991 uppbar 36 900 personer delpension. Prop.1994/95:100 uppbar 48 000 personer delpension och varmotsvaran- Bil. 6 de siffra 48 600. Antalet delpensionärer i december 1994uppgick till ca 50 000. Tillströmningen av nya delpensioner har varit mycketsvag, efter det att de nya reglema trädde i kraft . Antaletdelpensionärer beräknas avta fram främst beroende på attnybe-viljandefrekvensen antas minska på samma sätt som skedde , dåersättningsgraden sänktes samt att antalet åldersklasser som kan fä delpensionminskat . Hälso-och sjukvården är en av gmndpelama i ett välfärdssamhälle. Till dess uppgifterhör att förebygga ohälsa och återfall i tidigare sjukdom, att behandla och botaefter utredning och diagnos samt att lindra och stödja genomhabilitering/rehabilitering, omvårdnad och smärtlindring. Tillgången till engod hälso- och sjukvård är därmed en förutsättning för att människor skall kännasig trygga. Samhälletsansvar för hälso- och sjukvården bör mot bakgrand av målen i hälso- ochsjukvårdslagen - HSL (1982:763) styras av följande principer: Prop.1994/95:100 Bil. * Godoch trygg hälso- och sjukvård till alla Det skall finnas en braoch lättillgänglig hälso- och sjukvård för alla människor på lika villkor. * Valfrihetoch inflytande för patienten Patientensönskemål och behov skall så långt som möjligt styra utformningen av vården.Pafientens möjligheter till inflytande över sin egen situation bör stärkas föratt motverka det naturliga underläge som patienten befinner sig i. Hälso- och sjukvårdenskall vara gemensamt finansierad via skattsedeln. Den som är sjuk skall få denvård och omsorg han behöver, oberoende av egen ekonomi. Patientavgifter börfrämst ses som ett styrmedel och inte som en finansieringskälla. * Rättvisfördelning - efter behov Resursema till hälso- ochsjukvården skall fördelas rättvist och efter behov. De äldre, bamen, depsykiskt störda och de långtidssjuka är grupper som sjukvårdshuvudmännensärskilt bör uppmärksamma. * Demokratisktstyrd hälso- och sjukvård Föratt resursema ska kunna fördelas rättvist och efter behov måste hälso- ochsjukvården vara demokratiskt styrd. * Förnyelse-och effektiviseringssträvandena måste fortsätta Resursema till hälso- och sjukvården är begränsade. Verksamheten måste ständigt anpassas till ändrade behov och nya förutsättningar. Fömyelsen och effektiviseringen måste därför gå vidare. Genomvåra kost-, tobaks- och alkoholvanor, motion m.m. kan vi som enskilda individeri viss mån påverka vår hälsa och vårt välbefinnande. Men många, oftast meravgörande, faktorer styr man som enskild inte över. Det gäller bl.a. det genetiskaarvet, arbetslöshet och miljöfaktorer såsom vatten- och luftföroreningar.Samhället har här ett stort ansvar. har anslutit sig till de mål somVärldshälsoorganisationen (WHO) angivit för hälsoutvecklingen i sitt programHälsa 2000. Enligt en resolution skall medlemsländemabl.a. betrakta hälsotillståndet i respektive land, särskilt blandunderpriviligierade grupper, som en indikator på samhällsutvecklingenskvalitet. uppdaterades hälsomålen bl.a.med hänsyn till utvecklingen inom Europaregionen och till nya kunskaper. Hälsomålenföljs upp genom olika s.k. indikatorer. En samlad uppföljning förEuroparegionen har gjorts . Den har presenterats och visarbl.a. att hävdar sig väl vid en intemationeU jämförelse. Detta är glädjande men det finns samtidigtanledning att uppmärksamma att vissa gmppers, t.ex. yngre lågutbildadekvinnors, hälsosituation i vårt land verkar försämras. Folkhälsoarbetet måstedärför drivas vidare med oförminskad kraft och uppgifteroch insatser koncentreras till att finna metoder för att förbättra de sämstställda gruppemas hälsotillstånd. Det är också genom att förbättra dessagmppers hälsa som de stora folkhälsovinstema kan göras. Ettcentrah mål för reformsträvandena i den svenska hälso- och sjukvården undersenare år har varit att stärka patientens och medborgarens ställning, bl.a.genom att ge individen ökade möjligheter att välja vårdgivare inom t.ex.primärvård och olika typer av specialistvård liksom att välja sjukhus vidsluten vård. Åtgärder har också vidtagits för att öka vårdens tillgänglighet,genom bl.a. vårdgarantiåtaganden. Men patientens ställning och inflytande kan och börstärkas ytterligare. Regeringen har därför i de ändrade direktiven tillkommittén om hälso-och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000)uppdragit åt kommittén art överväga vilka åtgärder som kan vidtas för attstärka patientens ställning i vården. Verksamhetsuppföljningoch kvalitetssäkring är mycket vikUga inslag i arbetet inom hälso- ochsjukvården. För en utvecklad verksamhetsuppföljning och kvalitetssäkring inomhälso- och sjukvården måste de övergripande målen preciseras i delmål. Dessabör avse såväl det medicinska som sociala innehållet i verksamheten och omfattamedicinska mål, omvårdnadsmål och servicemäl. Som exempel på det sistnämnda kannämnas vårdens tillgänglighet och dess möjligheter att erbjuda kontinui- tet i kontaktema. Ävenpersonalpolitiska och organisatoriska mål bör Prop. 1994/95:100formuleras och fastställas för att tillgängliga resurser skall kunna ut- Bil. 6 nyttjas på ett effektivt sätt. Att formulera delmålen är främst en uppgift försjukvårdshuvudmännen och för dem som är verksamma inom sektom. Sammantagnaskall delmålen leda till att det övergripande målet om att alla medborgareskall ha tillgång till en god vård uppnås. Från statens sida är det angeläget att genom tillsynoch uppföljning kunna bedöma om eller i vilken mån målen nåtts, dvs. om hälso-och sjukvården utvecklas positivt eller ej. Detta behövs bl.a. för att fä underlagför att bedöma behovet av åtgärder från regeringens och sida.Däremot är det av mindre betydelse på vilket sätt sjukvårdshuvudmännenorganiserar sin verksamhet för att nå målen. Syftet med kvalitetssäkringsarbetet är att nå enhög och jämn kvalitet i såväl omvårdnad som vid behandlingar och operationer.Stora variationer mellan vårdgivama inom den offentligt finansierade vården kani dessa avseenden inte accepteras. Staten har en viktig uppgift att medverka idet arbete som pågår med att utarbeta kvalitetssäkringssystem. Detta arbete ärmycket angeläget främst ur patientsäkerhetssynpunkt men också ur ettpersonalpolhiskt perspektiv. Rehabiliteringstanken,att människor skall återfä funktionsförmågan -helt eller så långt medicinsktmöjligt - efter sjukdom eller skada och därmed kunna återvända till ett normaltliv, måste genomsyra all vård och omsorg. Detta förhållningssätt skall gällaäven för patienter med mycket långvariga, kroniska eller obotliga sjukdomareller skador, där det handlar om att lära sig att leva med sin sjukdom. En bra och effektiv rehabilitering är viktig ursåväl individens och de anhörigas som ur samhällets perspektiv. För individenleder den till minskat lidande och en större möjlighet att komma tillbaka tillett aktivt liv. För samhället innebär det minskade kostnader inomsjukförsäkringen och för landstingens och kommunemas service och vårdinsatser. Rehabiliteringsinsatser måste för att varaeffektiva sättas in på ett tidigt stadium och samordnas. Detta fungerar intealltid . Arbetsgivaren och har ansvar för att den yrkesverksammabefolkningen vid sjukdom eller skada fär rehabilitering. Men när det gällermänniskor utanför arbetslivet, t.ex. äldre, handikappade och psykiskt stördafinns det risk för att deras rehabiliteringsbehov inte uppmärksammas av varesig försäkringskassa, landsting eller kommun. För att undvika att rehabiliteringsbehov inte blirfillgodosedda har staten. och Svenska kommunförbundetkommit överens om att för avsätta tillrehabilitering av äldre och handikappade. Regeringen vill i detta sammanhang särskiltframhålla vikten av att sjukvårdshuvudmännen uppmärksammar behovet av insatsernär det gäller äldre personers och de psykiskt stördas hälsosituation. ansvaret för omvårdnadenav dessa grupper numera finns hos kommu- Prop. 1994/95:100 nema är detspeciellt viktigt att de ansvariga för sjukvård och medicinsk Bil. 6rehabilitering inriktar sin verksamhet på ett sådant sätt och utformar sådanadelmål som tillgodoser äldre personers och psykiskt stördas behov av en godmedicinsk service. uppföljning av Ädelreformen understrykerbehovet av detta. Flera av de åtgärder som regeringen har vidtagit ellerplanerar fokuseras ocksä på de äldres hälsa och de psykiskt stördas situation. Sjukvårdshuvudmännenhar ansvaret för att tillgodose befolkningens behov av hälso- och sjukvård.Vården skall ges till alla på lika villkor. En viktig förutsättning för attsjukvårdshuvudmännen skall kunna skapa likvärdiga villkor i fråga om attupprätthålla en god tillgång till och kvalitet i hälso- och sjukvården är attde kan fördela resursema efter befolkningens vårdbehov. De måste därför ha storfrihet att anpassa vårdutbudet efter lokala behov och fömtsättningar, då variationemaur såväl geografiska och befolkningsmässiga som hälsomässiga hänseenden ärbetydande. Densvenska hälso- och sjukvården präglas av ett intensivtförändringsarbete. Detta arbete bör fortsätta och är angeläget av flera skäl. Det krävs ett kontinuerligt förändringsarbete föratt anpassa hälso- och sjukvården till förändrade behov och nya fömtsättningar.Mycket i den pågående utvecklingen talar också för att alk mer av medicinskservice kan tillgodoses i öppna vårdformer. Men är en stor del avhälso- och sjukvårdens samlade resurser knutna till den slutna vården. Därförär det angeläget att den öppna vården/primärvården prioriteras och att nyasamarbetsformer mellan öppen och sluten vård utvecklas. Detta kan på siktinnebära att gränsen mellan dessa vårdformer blir mindre påtaglig. Att anpassaden slutna vårdens stmktur till nya fömtsättningar och begränsade ekonomiskaresurser är enligt regeringens bedömning en av de största utmaningama för sjukvårdshuvudmännenunder . Ett viktigt inslag i fömyelsearbetet är en bättrekontinuitet mellan de pafienter som ofta behöver sjukvårdens tjänster ochpersonal inom hälso-och sjukvården, främst inom den öppna vården. Vi har föravsikt att uppmärksamma detta i samband med att vi lägger fram förslag tillriksdagen om att upphäva husläkariagen. Patientens möjlighet att välja vårdgivare är ocksåett angeläget inslag i fömyelsearbetet och en gmndläggande utgångspunkt i engod hälso- och sjukvård. Styming, ledning och organisation av den offentligaverksamheten behöver successivt ses över och revideras. Initiafiv till attfömya den 97 7 1994/95. offentligasektom bör uppmuntras. Nya verksamhetsformer, som är mer Prop.1994/95:100 flexibla, bör prövas. Olika altemativ till den offenfiigtproducerade Bil. 6 hälso- och sjukvården kan i detta sammanhang vara ettkomplement. Sjukvårdshuvudmännensplaneringsansvar och behovet av att kunna kontrollera totalkostnadema ochfördela sjukvårdsresursema främst efter behov innebär att huvudmännen måstekunna fördela resursema dit där det finns behov av ytterligare insatser frånsjukvårdens sida. De bör också kunna avgöra vilka insatser som behövs inom ettvisst område för att en verksamhet skall få del av offentlig finansiering. Ettarbete med denna inriktning har inletts. För att åstadkomma en bättre hushållning medresursema krävs också en bättre samordning av de resurser som finns inom hälso-och sjukvården, inom och inom socialförsäkringen. Sektorsgränser, som kan inverka negativt påresursanvändningen och som kan försvåra en anpassning av den offentliga sektomsresurser till befolkningens behov, bör överbryggas.