prop · GH0380 · 1994-01-01 00:00:00 — 1 kap. 1 § Denna lag gäller vid fastställelse av underlaget för att ta ut skatt eller avgift (taxering) enligt 1. kommunalskattelagen (1928:370), 2. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 4. lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 5. lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift, 6. lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel i fall som avses i 2 § första stycket 1-5 nämnda lag, 7. lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, 8. lagen (1992:1745) 8. lagen (1992:1745) om allmän om allmän sjukförsäkringsavgift. sjukförsäkringsavgift, 9. lagen (1993:000) om allmän avgift för finansiering av kon- tantförmåner vid arbetslöshet. Lagen gäller även vid handläggning av ärenden om särskilda avgifter (skattetillägg och förseningsavgift) om inte annat följer av 5 kap. Lagen innehåller bestämmelser som skall gälla vid handläggning av mål om taxering och särskilda avgifter i allmän förvaltningsdomstol. Att bestämmelserna i denna lag gäller även i fråga om förfarandet för fastställelse av mervärdeskatt i vissa fall framgår av 21 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt. 2.8 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 2 §[1] Vad som sägs i denna Vad som sägs i denna lag om skatt och lag om skatt och skattskyldig gäller skattskyldig gäller även avgift och även avgift och avgiftsskyldig enligt avgiftsskyl-dig enligt lagen (1946:324) om lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift och skogsvårdsavgift, lagen lagen (1992:1745) om (1992:1745) om allmän allmän sjukför- sjukförsäkringsavgift säkringsavgift. och lagen (1993:000) om allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** [1] Senaste lydelse 1992:1750. 2.9 Förslag till lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69) Härigenom föreskrivs att 1 § skattebrottslagen (1971:69) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §[1] Denna lag gäller i fråga om skatt eller avgift enligt 1. lagen (1908:128) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter, lagen (1927:321) om skatt vid utskiftning av aktiebolags tillgångar, kommunalskattelagen (1928:370), lagen (1933:395) om ersättningsskatt, lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift, lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, lagen (1958:295) om sjömansskatt, lagen (1983:219) om tillfällig vinstskatt, lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt, lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, lagen (1986:1225) om tillfällig förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, understödsföreningar och pensionsstiftelser, lagen (1989:346) om särskild vinstskatt, lagen (1989:471) om investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten, lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, 2. lagen (1928:376) om skatt på lotterivinster, lagen (1941:251) om särskild varuskatt, lagen (1957:262) om allmän energiskatt, lagen (1961:372) om bensinskatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt, stämpelskattelagen (1964:308), lagen (1968:430) om mervärdeskatt, lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, lagen (1972:820) om skatt på spel, lagen (1973:37) om avgift på vissa dryckesförpackningar, vägtrafikskattelagen (1973:601), lagen (1973:1216) om särskild skatt för oljeprodukter och kol, bilskrotningslagen (1975:343), lagen (1976:338) om vägtrafikskatt på vissa fordon, som icke är registrerade i riket, lagen (1977:306) om dryckesskatt, lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon, lagen (1978:144) om skatt på vissa resor, lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband, lagen (1982:1200) om skatt på videobandspelare, lagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft, lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper, lagen (1983:1104) om särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk, lagen (1984:351) om totalisatorskatt, lagen (1984:355) om skatt på vissa dryckesförpackningar, lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskriv- ningsmyndigheter, lagen (1984:405) om stämpelskatt på aktier, lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel, lagen (1984:410) om avgift på bekämpningsmedel, lagen (1984:852) om lagerskatt på viss bensin, **FOOTNOTES** [1] Senaste lydelse 1993:846. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse fordonsskattelagen (1988:327), lagen (1988:328) om fordonsskatt på utländska fordon, lagen (1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik, lagen (1990:582) om koldioxidskatt, lagen (1990:587) om svavelskatt, lagen (1990:613) om miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion, lagen (1990:662) om skatt på vissa premiebetalningar, lagen (1990:1087) om lagerskatt på vissa oljeprodukter, lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m., lagen (1991:1482) om lotteriskatt, lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m., (1992:1479) om lagerskatt på viss bensin, lagen (1992:1438) om dieseloljeskatt och användning av vissa oljeprodukter, lagen (1992:1439) om lagerskatt på dieselolja, 3. lagen (1981:691) 3. lagen (1981:691) om socialavgifter och om socialavgifter, lagen (1992:1745) om lagen (1992:1745) om allmän allmän sjukförsäkringsavgift. sjukförsäkringsavgift och lagen (1993:000) om allmän avgift för finansiering av kon- tantförmåner vid arbetslöshet. Lagen gäller även preliminär skatt, kvarstående skatt och tillkommande skatt som avses i uppbördslagen (1953:272). Lagen tillämpas inte om skatten eller avgiften fastställs eller uppbärs i den ordning som gäller för tull och inte heller beträffande dröjsmåls- avgift, skattetillägg eller liknande avgift. Denna lag träder i kraft . 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 6, 7, 20 och 57 §§ lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 § Rätt till ersättning vid arbetslöshet föreligger, för försäkrad som efter senaste inträdet i arbetslöshetskassan, 1. varit medlem i kassan , om han haft sin huvudsakliga försörjning genom avlönat arbete för annans räkning, eller , om han haft sin huvudsakliga försörjning som självständig företagare (medlemsvillkor), 2. under en ramtid av 2. under en ramtid av före arbetslöshetens före arbetslöshetens inträde utfört inträde utfört förvärvsarbete i minst förvärvsarbete i minst fördelade (arbetsvillkor). Härvid (arbetsvillkor). Endast tas hänsyn endast till dag då förvärvsarbete månad då förvärvsarbete har utförts i minst tre har utförts i minst timmar får härvid . Föreligger särskilda skäl får medge att medlemsvillkoret bestäms för försäkrad, som haft sin huvudsakliga försörjning som självständig företagare. Tid då förvärvsarbete har utförts får icke räknas mer än en gång för uppfyllande av arbetsvillkoret. 7 § Med tid under vilken en försäkrad enligt 6 § skall ha utfört förvärvsarbete jämställs tid då den försäkrade 1. deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering för vilken statligt utbildningsbidrag utgått, 2. fullgjort värnplikt eller åtnjutit föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, i båda fallen dock tillsammans högst , 3. haft semester, 3. haft semester, eller **FOOTNOTES** [1] Lagen omtryckt 1991:1334. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4. eljest varit ledig 4. eljest varit ledig av annan anledning än av annan anledning än sjukdom, värn- sjukdom, värn- pliktstjänstgöring pliktstjänstgöring eller barns födelse med eller barns födelse med helt eller delvis helt eller delvis bibehållen lön. bibehållen lön, eller 5. från en arbetsgivare får annan ersättning än pension på grund av anställningens upp- hörande (avgångsvederlag). Tid som avses i första stycket 5 beräknas med utgångspunkt i avgångsvederlagets storlek i förhållande till den försäkrades genomsnittliga inkomst i anställningen . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om beräkningen. 20 §[2] Dagpenning lämnas av den försäkrades dagsförtjänst, om inte annat följer av 17 § första stycket och andra stycket första meningen. Dagpenning till en försäkrad som har tillerkänts ålderspension i form av folkpension, allmän tilläggspension eller annan pension som lämnas på grund av förvärvsarbete, lämnas av den försäkrades dagsförtjänst, med den begränsning som följer av 17 § första stycket. Med dagsförtjänst Med dagsförtjänst avses en femtedel av avses en femtedel av den veckoinkomst eller, den veckoinkomst eller, i fråga om försäkrad i fråga om försäkrad med månadslön, en med månadslön, en tjugotvåendel av den tjugotvåendel av den månadsinkomst, som den månadsinkomst, som den försäkrade före försäkrade vanligen arbetslöshetens inträde åtnjöt under arbetstid vanligen åtnjöt under som var normal för arbetstid som var denne i arbete som normal för den ligger till grund för försäkrade. Föreligger arbetsvillkorets upp- särskilda fyllande. Finns det omständigheter, får särskilda omständigheter, får medge att större andel regeringen eller den av medlems inkomst än myndighet som rege- som sagts skall ringen bestämmer medge att **FOOTNOTES** [2] Senaste lydelse 1993:656. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse utgöra medlemmens större andel av medlems dagsförtjänst. inkomst än som sagts skall utgöra medlemmens dagsförtjänst. Saknas underlag för beräkning av dagsförtjänsten enligt andra stycket, skall som medlemmens dagsförtjänst räknas den i orten vanliga arbets- förtjänsten per arbetsdag för arbetstagare inom samma yrke och med samma arbetsförmåga som medlemmen. Utan hinder av bestämmelserna i första - tredje styckena får dagpenning till försäkrad som uppfyllt arbetsvillkoret huvudsakligen genom arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering för vilken statligt utbildningsbidrag har utgått bestämmas till belopp som motsvarar utbildningsbidraget. Åtnjuter medlem med anledning av arbetslöshet fortlöpande ersättning från annan än arbetslöshetskassa, får dagpenning utges högst med belopp som motsvarar skillnaden mellan det högsta belopp som får lämnas enligt första - fjärde styckena och ersättningen. 57 §[3] En arbetslöshetskassa En arbetslöshetskassa skall för varje medlem skall för varje medlem som fanns i kassan vid som fanns i kassan vid utgången av det senast utgången av det senast förflutna förflutna verksamhetsåret till verksamhetsåret till staten betala staten betala ett 1. för finansiering belopp som motsvarar av statens kostnad för av den utbetalade arbetslös- gällande högsta hetsersättningar ett dagpenningen för belopp som motsvarar finansieringen av ett av den under för kassorna gemensamt det löpande utjämningsbidrag verksamhetsåret (utjämningsavgift). genomsnittligt utbetalade dagpenningen i kassan (finansie- ringsavgift), och 2. för finansieringen av ett för kassorna gemensamt utjämnings- bidrag ett belopp som motsvarar av den gällande högsta dagpenningen (utjäm- ningsavgift). Regeringen meddelar Regeringen meddelar närmare föreskrifter om närmare föreskrifter om tid och sätt för utjämningsbidrag. betalningarna samt om utjämningsbidrag **FOOTNOTES** [3] Senaste lydelse 1991:1943. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i kraft . De äldre bestämmelserna i 6 § samt 20 § andra stycket första meningen skall fortfarande gälla i fråga om en ersättningsperiod som har börjat före ikraftträdandet. Äldre bestämmelser skall dock inte tillämpas när den försäkrade efter ikraftträdandet på nytt skall uppfylla arbetsvillkoret enligt bestämmelsen i 16 §. Äldre bestämmelser i 7 § första stycket skall tillämpas när anställningen upphör . Den äldre bestämmelsen i 57 § om finansieringsavgift skall fortfarande gälla i fråga om och tidigare verksamhetsår. 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd Härigenom föreskrivs att 7 och 8 §§ lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 §[2] Med tid under vilken sökanden enligt 6 § skall ha utfört förvärvsarbete jämställs tid då sökanden 1. i enskilt hem vårdat åldring eller handikappad i sådan utsträckning att sökanden varit förhindrad att stå till arbetsmarknadens förfogande, 2. deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering för vilken statligt utbildningsbidrag utgått, 3. fullgjort värnplikt eller åtnjutit föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, i båda fallen dock tillsammans högst , 4. haft semester, 4. haft semester, eller 5. eljest varit ledig 5. eljest varit ledig av annan anledning än av annan anledning än sjukdom, värn- sjukdom, värn- pliktstjänstgöring pliktstjänstgöring eller barns födelse med eller barns födelse med helt eller delvis helt eller delvis bibehållen lön, eller bibehållen lön. 6. från en arbetsgivare får annan ersättning än pension på grund av anställningens upp- hörande (avgångsvederlag). Tid som avses i första stycket 6 beräknas med utgångspunkt i avgångsvederlagets storlek i förhållande till stödtagarens genomsnittliga inkomst i anställningen . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om beräkningen. **FOOTNOTES** [1] Lagen omtryckt 1982:433. [2] Senaste lydelse 1989:332. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 §[3] Vid bestämmande av ramtid enligt 6 § räknas inte tid då sökanden varit hindrad att arbeta på grund av 1. styrkt sjukdom, 2. heltidsutbildning som den sökande har avslutat efter fyllda eller som har föregåtts av sammanhängande förvärvsarbete på heltid , 3. nykterhetsvård på anstalt, 4. frihetsberövande på kriminalvårdens område, 5. vård av eget barn eller adoptivbarn som inte har fyllt , 6. beslut enligt smittskyddslagen (1988:1472) eller livsmedelslagen (1971:511) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av sistnämnda lag. Detsamma gäller tid då sökanden har åtnjutit föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller varit hindrad att arbeta på grund av 1. värnpliktstjänstgöring, 2. arbetsmarknadsutbildning, 3. yrkesinriktad rehabilitering, i den mån sådan tid inte enligt 7 § jämställs med tid under vilken förvärvsarbete har utförts. Den tid som inte räknas in i ramtiden får dock inte överstiga . Denna lag träder i kraft . Den äldre bestämmelsen i 8 § skall fortfarande gälla i fråga om en ersättningsperiod som har börjat före ikraftträdandet. Äldre bestämmelse skall dock inte tillämpas när stödtagaren efter ikraftträdandet på nytt skall uppfylla arbetsvillkoret enligt bestämmelsen i 16 §. Äldre bestämmelser i 7 § första stycket skall tillämpas när anställningen upphör . **FOOTNOTES** [3] Senaste lydelse 1989:338. 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att bemyndiga chefen för att tillkalla en särskild utredare (dir. 1992:24) med uppdrag att föreslå utformning och finansiering av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. I tilläggsdirektiv (dir. 1993:5) gavs utredaren i uppdrag att även föreslå en lösning på de akuta finansiella problem som uppstått för arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS). Utredaren överlämnade sitt betänkande Ersättning vid arbetslöshet (SOU 1993:52) . Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över dem som har avgett yttrande över betänkandet har upprättats och fogas till propositionen som bilaga 1. Yttrandena finns tillgängliga i i lagstiftningsärendet (Dnr A93/1473/A). Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 2. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Vissa redaktionella ändringar har gjorts i lagtexten. 4 Utgångspunkter för den fortsatta reformeringen av de kontanta förmånerna vid arbetslöshet Regeringens förslag: En allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring införs . Regeringens förslag innebär att arbetet med omläggningen av arbetslöshetsförsäkringen från en frivillig till en allmän obligatorisk försäkring genomförs. Den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen står formellt sett öppen för samtliga förvärvsarbetande. Oaktat denna omständighet har människor av skilda skäl kommit att hamna utanför försäkringen. För att kunna garantera en möjlighet för samtliga förvärvsarbetande att på samma villkor få del av de förmåner som försäkringen ger skall det nuvarande KAS-systemet förändras fr.o.m. så att det införs en inkomstrelaterad ersättning inom ramen för detta system. Denna inkomstrelaterade KAS-ersättning skall motsvara den ersättning som utgår i arbetslöshetsförsäkringen, dvs. av den tidigare inkomsten, dock maximalt . Utöver den inkom- strelaterade KAS-ersättningen skall det även fortsättningsvis finnas ett grundbelopp inom KAS-systemet och i arbetslöshetsförsäkringen. uppgår grundbeloppet till per dag. Detta grundbelopp skall fr.o.m. höjas till per dag. Administrationen av den nya inkomstrelaterade KAS-ersättningen och grundbeloppet för KAS skall handhas av KAS-regionerna. För att vara berättigad till den inkomstrelaterade KAS-ersättningen skall krävas att den arbetslöse har en stark anknytning till arbetsmarknaden. Inom arbetslöshetsförsäkringen manifesteras detta genom att den arbetslöse före arbetslöshetens inträde skall dels ha varit medlem i en arbetslöshetskassa (medlemsvillkor), dels inom en ramtid av ha uppfyllt ett arbetsvillkor. För att uppnå en motsvarighet till försäkringens medlemsvillkor skall den arbetslöse, för att vara berättigad till inkomstrelaterad KAS-ersättning, under var och en av inom en ramtid av före arbetslöshetens inträde ha varit skyldig att betala den allmänna avgift som vi föreslår skall införas för finansieringen av de kontanta förmånerna vid arbetslöshet (avgiftsvillkor). Utöver den föreslagna motsvarigheten till medlemsvillkoret i försäkringen skall den arbetslöse under en ramtid av tolv kalendermånader före arbetslöshetens inträde ha arbetat , varvid hänsyn endast tas till månad då arbete utförts . Grundbeloppet i KAS-systemet skall lämnas till en arbetslös som uppfyller arbetsvillkoret men inte medlemsvillkoret i försäkringen eller avgiftsvillkoret för den inkomstrelaterade KAS-ersättningen. Grundbeloppet skall också fortsättningsvis lämnas till den som uppfyller studerandevillkoret. Den nya försäkringen skall finansieras dels genom en oförändrad arbetsmarknadsavgift på enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, dels genom en individuell och från den taxerade förvärvsinkomsten avdragsgill egenavgift på av förvärvsinkomster från och från . slopas finansieringsavgiften som betalas av arbetslöshetskassorna för att delvis täcka statens kostnader för arbetslöshetsförsäkringen. Avgiften tas inledningsvis ut på deklarationspliktiga förvärvsinkomster upp till 7,5 basbelopp medan förmåner utbetalas på grundval av inkomster . För den försäkrade skall systemet emellertid utformas så att förmånerna är relaterade till den inkomst för vilken avgift tas ut. Formerna för det bereds vidare. Inom kommer en analys att göras av de fördelningspolitiska konsekvenser som beslutade och planerade egenavgifter inom olika försäkringssystem kan få för den totala samhällsekonomin respektive för hushållen. Utöver förstärkningar på intäktssidan kommer regelförändringar att ske i syfte att minska kostnaderna och stimulera till förvärvsarbete. Detta är ett led i regeringens sanering av de offentliga finanserna. Fr.o.m. skall därvid följande gälla i arbetslöshetsförsäk- ringen och KAS. Ersättning skall betalas ut för eller för . För den som helt uppfyller arbetsvillkoret genom förvärvsarbete skall ersättningsperioden vara . För den som uppfyller arbetsvillkoret genom tid som jämställs med arbetad tid, t.ex. tid då arbetsmarknadsutbildning genomgåtts, eller genom en kombination av arbetad tid och jämställd tid, skall ersättningsperioden vara . Jämställd tid skall inte vara kvalificerande för två ersättnings- perioder i följd. Förutsättningen för att ytterligare ersättning skall kunna utges vid utgången av en ersättningsperiod är alltså att den enskilde helt uppfyller ett nytt arbetsvillkor genom förvärvsarbete och därigenom blir berättigad till en ersättningsperiod . Kravet på anknytning till arbetsmarknaden förstärks genom att endast förvärvsarbete skall kunna kvalificera till den allra första ersättningsperioden. Generösa övergångsbestämmelser skall gälla. Tid som enligt nuvarande regler jämställs med förvärvsarbete för kvalificering till en ny ersättningsperiod, skall fram till vara likvärdig med arbetad tid från kvalifikationssynpunkt också i det nya systemet. Regeringen avser att noga följa resultatet av redovisade förslag med avseende på bland annat utvecklingen på arbetsmarknaden. 5 Finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet 5.1 Bakgrund Statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen enligt lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring (ALF-lagen) och permitteringslöneersättningen samt kostnaderna för det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) betalas inte med anslagsmedel utan med en arbetsgivaravgift enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, benämnd arbetsmarknadsavgift. Dessutom betalas kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen med en finansierings- avgift från arbetslöshetskassorna. Båda avgifterna samlas på ett konto hos , vanligtvis kallat arbetsmarknadsfonden, varifrån utbetalningarna av statsbidrag görs. Ur arbetsmarknadsfonden finansieras även statens kostnader för dels utbildningsbidrag till medlemmar i arbetslöshetskassorna som genomgår arbetsmarknadsutbildning m.m, dels statsbidrag till permitteringslönersättningar. På grund av den snabbt stigande arbetslösheten har utbetalningarna från arbetsmarknadsfonden ökat kraftigt. Utbetalningarna har kommit att vida överstiga fondens intäkter och ett växande underskott har uppstått. Detta underskott har täckts genom att staten via en rörlig kredit som är kopplad till arbetsmarknadsfonden lånat pengar. Vid utgången av /93 hade ca utnyttjats av den rörliga krediten. Till utgången av /94 beräknas ca ha upplånats via den rörliga krediten. Kostnader och intäkter i arbetsmarknadsfonden fördelar sig på följande sätt för budgetåren 1991/92 - 1992/93. Miljarder kronor 1991/92 1992/93 Arbetsmarknadsavgift 13,4 13,1 Finansieringsavgift 0,9 1,2 Arbetslöshetförsäkr. -17,1 -31,9 KAS -1,1 -1,6 Utbildningsbidrag -7,0 -4,0 Permitteringslöneers. -0,2 -0,2 ränta 0,9 -0,3 Sparande -10,2 -23,7 5.2 En förstärkt finansiering Den nu redovisade ekonomiska utvecklingen för arbetsmarknadsfonden visar att de avgifter som inflyter från arbetsgivare och försäkrade täcker en allt mindre del av kostnaderna som upplåningen ökar. I längden är det inte möjligt att täcka en allt större del av kostnaderna genom upplåning. Om inte något görs kommer endast räntekostnaderna att överstiga den sammanlagda summan av de avgifter som inflyter till arbetsmarknadsfonden. För att även kunna garantera ett väl fungerande system för de kontanta understöden är det således oundgängligt att åtgärder vidtas för att förstärka den finansiella basen för de kontanta understöden. Åtgärder i form av utgiftsminskningar har redan vidtagits för att stärka den finansiella basen. Fr.o.m. har kompensationsnivån i arbetslöshetsförsäkringen sänkts från till av inkomsten. Dessutom har den högsta möjliga ersättningen i försäkringen sänkts från per dag till per dag. Ersättnings- beloppet för KAS och grundbeloppet i försäkringen har sänkts från till . Fr.o.m. har vidare återinförts ett system med i varje ny ersättningsperiod. I samband med att dessa förändringar föreslogs redovisade vi emellertid att ytterligare åtgärder var nödvändiga att vidta för att komma till rätta med de finansiella problemen.