prop · GH03227 · 1994-01-01 00:00:00 — I samband med omtrycken har man dessutom vidtagit åtgärder för att göra reglerna mer enhetliga. Justeringarna har främst avsett varudirektiven (93/36/EEG), som har ändrats med utgångspunkt i direktiven för byggentreprenader (93/37/EEG). Därigenom har uppnåtts att förfarandena vid varuupphandling och upphandling av byggentreprenader har blivit likartade. Även i direktivet för upphandling inom försörjningssektorerna (93/38/EEG) har ändringar vidtagits. Dessa ändringar är av en större materiell betydelse, eftersom de innebär att upphandling av tjänster inom dessa sektorer nu direktivregleras. Vidare innehåller direktivet ett undantag för inköp av tjänster från s.k. anknutna företag. Förslag till införlivande av de nya EG-reglerna har utarbetats inom i promemorian "Ändringar i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling på grund av ändrade upphandlingsdirektiv, m.m." I promemorian föreslås vidare att ges rätt att ta del av sådana handlingar hos upphandlande enheter som rör nämndens verksamhetsområde. Dessutom tas i promemorian upp en fråga om inhämtande av upplysningar för statistikändamål. De lagförslag som lades fram i promemorian finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr 679/94). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag till omformuleringar av lagtexten. Därutöver har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten och en övergångsbestämmelse tillförts. 4.1 Tjänsteupphandling inom försörjningssektorerna Regeringens förslag: Regler om tjänsteupphandling inarbetas i 4 kap. . Förslaget i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag. Dock lämnades en fråga öppen i promemorian, nämligen frågan om ett visst direktivbundet undantag för tjänsteupphandling från ett anknutet företag borde införlivas. I promemorians förstahandsförslag hade ett införlivande inte skett. I promemorians allmänna motivering lämnades emellertid ett förslag till hur ett införlivande skulle kunna formuleras. Remissinstanserna: De remissinstanser som behandlat frågan har tillstyrkt förslaget. Flera remissinstanser, bl.a. och , har vidare pekat på betydelsen av att även undantaget införlivas och har ifrågasatt promemorians förstahandsförslag i den delen på den grunden att det är angeläget att det nationella och det internationella regelverket överensstämmer sinsemellan och att promemorians förstahandsförslag inte åstadkom sådan enhetlighet. anser att upphandling av tjänster från ett anknutet företag inte ännu bör omfattas av och hänvisar till att det kan finnas behov av en övergångsperiod för denna konkurrensutsättning. anser att någon inskränkning av konkurrensen inte bör ske och således att undantaget inte bör införlivas med svensk rätt. Skälen för regeringens förslag: Tjänsteupphandling bör ske i konkurrens och i de former som föreskriver. Upphandling av tjänster inom försörjningssektorerna enligt 4 kap. omfattas emellertid inte av . Regleringen i 4 kap. avser endast varor och byggentreprenader. Det är naturligt att med utgångspunkt i nu föra in regler om upphandling av tjänster även för försörjningssektorerna i 4 kap. De tjänster det är fråga om är desamma som redan omfattas av enligt en bilaga till lagen. Det gäller t.ex. underhåll av maskinutrustning, vissa transporttjänster, vissa telekommunikationstjänster, datatjänster, redovisning, konsulttjänster och fastighetsförvaltning. Regeringens förslag innebär således den nyheten att sådana tjänster kommer att omfattas av bestämmelserna i också när de avser verksamhet som t.ex. staten eller en kommun driver inom områdena vatten- och energiförsörjning m.m. Vad gäller undantaget för viss tjänsteupphandling anser vi att önskemålet om en effektiv upphandling väger tyngre än önskemålet om internationell anpassning. Visserligen är det av godo att följa det internationella regelverket, men vi kan inte se anledning att i detta fall låta införliva ett undantag som i praktiken är en lindring av upphandlingsdirektivens krav på en i övrigt affärsmässig och konkurrensutsatt upphandling. 4.2 Uppgiftslämnande för statistikändamål Regeringens förslag: kompletteras med en bestämmelse om uppgiftslämnande för statistikändamål. Bestämmelsen innebär att sådant uppgiftslämnande görs enligt bestämmelserna i lagen (1992:889) om den officiella statistiken. Förslaget i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som behandlat frågan har tillstyrkt promemorians förslag. delar uppfattningen att lagen om den officiella statistiken kan tillämpas, men påpekar att uppgiftslämnande från myndigheter normalt bygger på de regler som gäller för myndigheters biträde åt varandra och förutsätter att det kommer att gälla även i detta sammanhang. Skälen för regeringens förslag: I samtliga de EG-direktiv som tidigare införlivats och även i de nu aktuella finns regler om lämnande av uppgifter för statistikändamål. Dessa har ännu inte införlivats. Den lämpligaste metoden att införliva reglerna är att i så hög grad som möjligt knyta an till ett redan befintligt system för ett sådant ändamål. Ett sådant system är tillgängligt i form av lagen (1992:889) om den officiella statistiken. När det gäller offentlig upphandling skall på grund av statistik lämnas till EFTA:s övervakningsmyndighet . Det är alltså fråga om statistik för internationell rapportering enligt 1 andra stycket lagen om den officiella statistiken. I fråga om upphandlingar enligt 6 kap. , som gäller upphandlingar under tröskelvärdena, är läget delvis ett annat eftersom de inte omfattas av internationellt grundade regler. EG-direktiven innehåller emellertid en viss uppgiftslämnarskyldighet även för sådana upphandlingar (t.ex. för GATT-myndigheter, jfr artikel 32.2 a i direktiv /36/EEG). Beträffande upphandlingar enligt 6 kap. är det huvudsakliga skälet för uppgiftslämnandet dock att allmän information skall kunna ges, vilket också täcks av nyssnämnda bestämmelse i lagen om den officiella statistiken. Lagen om den officiella statistiken är tillämplig på uppgiftslämnande från näringsidkare och kommuner m.fl. Enligt 4 och 6 denna lag skall uppgifter lämnas till den officiella statistiken om näringsverksamhet i fråga om beställningar, köp, försäljningar och leveranser av varor och tjänster. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar enligt 8 andra stycket närmare föreskrifter om vilka uppgifter som skall lämnas samt om sättet och tiden för uppgiftslämnandet. De uppgifter om offentlig upphandling som behöver lämnas för statistikändamål är visserligen tämligen omfattande, men ändå inte mer detaljerade än att de kan omfattas av lagen om den officiella statistiken. Uppgifterna skall avse t.ex. antalet upphandlingar och deras värde samt nationaliteten hos de leverantörer vars anbud antagits. Uppgifter skall däremot inte lämnas om namn eller andra personliga förhållanden. I bör en bestämmelse som erinrar om lagen om den officiella statistiken föras in och där bilda en egen avslutande paragraf i 1 kap. Därutöver fordras särskilda föreskrifter meddelade med stöd av lagen om den officiella statistiken liksom en ändring i förordningen (1992:1668) om den officiella statistiken. Det kan vidare nämnas att den första tidpunkt då skall lämna statistiska uppgifter till är . Den statistiken skall avse upphandlingar som gjorts , dvs. En upphandlande enhet kan enligt direktiven också vara skyldig att lämna mera detaljerade uppgifter i en rapport till som ett led i ESA:s övervakning av efterlevnad. I ett sådant fall rör det sig inte om ett uppgiftslämnande som kommer att ligga till grund för officiell statistik. För denna rapportering behövs egna bestämmelser som redan förts in i . Inte heller när det gäller upplysningar om upphandlingar enligt 4 kap. skall uppgifter lämnas för den officiella statistiken. I de fallen föreskrivs i direktiven i stället att upphandlande enheter för varje upphandlingskontrakt skall bevara följande uppgifter, nämligen om 1. skälen för de krav som enheten ställt på leverantörerna och för urvalet av dessa, 2. grunden för prövningen av anbud, 3. skälen för avstående från annonsering enligt 4 kap. 16 andra stycket , genom hänvisning till någon av punkterna i det stycket, 4. skälen för tillämpning av 1 kap. 13 , . tillämpat undantag som avses i 4 kap. 5 . Eftersom en bestämmelse som den nu skisserade inte avser den officiella statis- tiken kan en hänvisning till lagen om den officiella statistiken inte få avsedd verkan i det här fallet. Bestämmelsen bör därför införas som en särskild bestäm- melse om bevarande av uppgifter för upphandling inom försörjningssektorerna och har därför en naturlig plats sist i 4 kap. . 4.3 Särskilt undantag avseende vissa upphandlingar Regeringens förslag: Undantag från bestämmelserna i av hänsyn till försvars- och säkerhetspolitiska intressen beslutas av regeringen. Regeringen får överlåta till en upphandlande enhet att själv besluta om sådana undantag. Skälen för regeringens förslag: All upphandling bör regleras så enhetligt som möjligt med huvudregeln om affärsmässighet som grund. Särlösningar kan emellertid vara motiverade exempelvis när det gäller upphandling som avses i 1 kap. 3 andra stycket , dvs. som gäller bl.a. upphandling av försvarsmateriel. Enligt vad som föreskrivs i 6 kap. 17 får undantag således göras om det är nödvändigt av hänsyn till försvars- och säkerhetspolitiska intressen. De överväganden som det här gäller är av det slaget att de i princip bör göras av regeringen och inte av en myndighet. Undantagsbestämmelsen bör utformas i enlighet härmed. bör regeringen ha möjlighet att överlåta till en upphandlande enhet att för vissa situationer, t.ex. upphandlingsärenden som är av en mer rutinmässig karaktär, själv besluta om avsteg från lagens bestämmelser. Regeringens förslag: skall vid sin tillsyn över den offentliga upphandlingen få inhämta nödvändiga upplysningar hos upphandlande enheter. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som behandlat frågan tillstyrker promemorians förslag. och betonar vikten av att hänsyn tas till den kommunala självstyrelsen. Skälen för regeringens förslag: I prop. 1992/93:88 förutskickades (s. 44) att borde få möjlighet att, som ett led i sin tillsyn, granska de handlingar hos de upphandlande enheterna som rör upphandling. bör ett lagförslag om detta läggas fram. Nämnden bör inte ges rätt att ta del av den upphandlande enhetens samtliga böcker och affärshandlingar, utan endast de handlingar som avser en eller flera bestämda upphandlingar. Detta hänger vidare samman med den rätt att granska en medlemsstats uppfyllande av avtalet som har. Sålunda får under en pågående upphandling vända sig till staten med en begäran om åtgärd, om för sin del anser att en klar och konkret överträdelse av avtalet har ägt rum eller kan befaras inträffa. Staten har då att besvara de frågor ställer. I den situationen är det angeläget att staten kan svara så utförligt som möjligt och därför också angeläget att det finns en möjlighet att komma åt relevanta uppgifter. I praktiken bör det ankomma på att för svensk del inhämta nödvändiga upplysningar. Även utan att ett förfarande inleds av är det dock angeläget att nämnden kan få tillgång till alla nödvändiga handlingar i ett upphandlingsärende. Detta är ett naturligt inslag i den tillsynsuppgift som nämnden har, antingen det rör sig om rutinärenden på samma sätt som när t.ex. utför granskningar inom sitt ansvarsområde eller rena initiativärenden. Beträffande uppgiftsskydd enligt sekretesslagen (1980:100) kan följande sägas. När det gäller inhämtande av uppgifter från upphandlande enheter som är myndigheter och dessa uppgifter är sekretessbelagda där gäller reglerna för överföring av sekretess i 13 kap. sekretesslagen. Om det är fråga om uppgifter från andra upphandlande enheter än myndigheter är det i första hand 8 kap. 6 sekretesslagen om sekretess med hänsyn främst till skyddet för enskilds ekono- miska förhållanden som är av intresse. Enligt denna paragraf kan sekretess gälla i en statlig myndighets verksamhet som består i tillsyn med avseende på pro- duktion, handel, transportverksamhet eller näringslivet i övrigt, under förutsättning att regeringen föreskriver det. Lagrummet bör göras tillämpligt på nämndens verksamhet genom en ändring i sekretessförordningen (1980:657). Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling 1 kap. Allmänna bestämmelser Paragrafen har tillförts ett nytt andra stycke, som behandlar en ytterligare rapporteringsskyldighet till EFTA:s övervakningsmyndighet . Rapporterna skall skickas till på dess begäran. Denna rapporteringsskyldighet gäller för upp- handlingar enligt 2, 3 och 5 kap. . Anledningen till att den inte gäller för 4 kap. är att det där redan finns en rapporteringsskyldighet enligt 4 kap. 15 . Att den inte gäller för 6 kap. beror på att det kapitlet innehåller i huvudsak nationellt grundade regler, vars tillämpning inte har anledning att övervaka. Det är angeläget att den upphandlande enheten känner till att det finns en rapporteringsskyldighet och fortlöpande dokumenterar sina åtgärder. Det finns annars risk för att enheten, när begär rapport, inte kan lämna de uppgifter som begärs. Genom den föreslagna föreskriften kan rapporteringsskyldigheten antas komma att bli allmänt bekant för dem som arbetar med upphandling som avses i . Bestämmelserna motsvarar artikel 7.3 i direktiv /36/EEG, artikel 8.3 i direktiv /37/EEG och artikel 12.3 i direktiv /50/EEG. Bestämmelserna i 23 har arbetats om. En upphandlande enhet har enligt första stycket rätt att förkasta anbud som den anser vara orimligt lågt, dock först sedan den begärt förklaring till anbudet och inte fått tillfredsställande svar. Möjligheten att förkasta orimligt låga anbud på detta sätt är oberoende av vilken grund för prövning av anbud som enheten angett att den skall tillämpa för upphandlingen. I andra stycket anges en rapporteringsskyldighet av innebörd att den enhet som förkastat ett orimlig lågt anbud skall rapportera detta till . Paragrafen motsvarar artikel 27 i direktiv /36/EEG, artikel 30.4 i direktiv /37/EEG och artikel 37 i direktiv /50/EEG. Någon direkt direktivmotsvarighet finns inte för försörjningssektorerna. I de fallen ingår en upplysning om förkastande av ett orimligt lågt anbud i den meddelandeskyldighet som finns enligt 4 kap. 15 . Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 4.2. Preciseringen av förhandsannonseringsskyldigheten till GATT-myndigheter har tagits bort i enlighet med artikel 9.1 i direktiv /36/EEG, som är en ändring av motsvarande artikel i direktiv /62/EEG i dess lydelse enligt direktiv /295/EEG. I gällande ordning finns en skillnad mellan 2, 3 och 5 kap. vad gäller upplysningsskyldigheten. Skillnaden är obefogad. I det nya varudirektivet har en motsvarande bestämmelse införts som redan finns beträffande upphandling av byggentreprenader och tjänster. Den nya regleringen i 2 kap. 7a har formulerats på samma sätt som 3 kap. 11 och 5 kap. 13 . Bestämmelsen motsvarar artikel 7 i direktiv /36/EEG. Bestämmelsen kompletteras med orden "eller selektiv". Därmed uppnås det förenhetligande som avses med det nya varudirektivet. Bakgrunden är följande. Artikel 6.2 i de gällande varudirektiven, som innehöll en vägledning till när selektiv upphandling får användas, har upphävts. Anledningen till detta är att man därmed får motsvarande regler beträffande valet av upphandlingsförfa- rande i både varu- och byggdirektiven. Byggdirektiven ger emellertid inte någon särskild vägledning i valet mellan de två förfarandena. Därmed har de två direktiven blivit likalydande i valet mellan öppen och selektiv upphandling. Detta innebär att det nu inte längre skall föreligga någon särskilt angiven preferens mellan öppen och selektiv upphandling i nu avsedda fall. Valet av förfarande får göras på sedvanlig affärsmässig grund. Det innebär vidare att gällande lydelse av 2 kap. 9 bör upphävas. Den nya lydelsen av 2 kap. 8 motsvarar inte någon direktivbestämmelse, men avspeglar förhållandet att artikel 6.2 i direktiv /62/EEG inte har någon motsvarighet i direktiv /36/EEG. Eftersom gällande 2 kap. 9 ändras enligt vad som ovan sagts ersätts lydelsen av bestämmelsen med en ny lydelse, som innebär motsvarande krav på antalet deltagande leverantörer enheten avser att inbjuda till anbudsgivning. Bestämmelsen är likalydande med de som gäller för upphandling av byggentreprenader och tjänster (3 kap. 13 respektive 5 kap. 15 ). Den nya 11a innehåller en motsvarande bestämmelse vid valet av antalet leverantörer vid förhandlad upphandling. Bestämmelsen är likalydande med de som gäller för upphandling av byggentreprenader och tjänster (3 kap. 16 respektive 5 kap. 18 ). Den nya lydelsen av 2 kap. 9 motsvarar artikel 19.2 i direktiv /36/EEG. Den nya 11a motsvarar artikel 19.3 i direktiv /36/EEG. I 93/36/EEG har de olika tidsfristerna för utlämnande av förfrågningsunderlag respektive ytterligare information likformats i förhållande till direktiven för upphandling av byggentreprenader och tjänster. Genom direktivändringen har de två tidsfristerna ändrats till att vara i båda fallen, i stället respektive (jfr 2 kap. 13 andra stycket ). Den nya lydelsen motsvarar artikel 10.2 och 10.3 i direktiv /36/EEG. 4 kap. Upphandling inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationsområdena I första stycket har orden "varor och byggentreprenader" tagits bort. Bestäm- melserna i kapitlet är därmed nu tillämpliga "vid upphandling som görs..." för någon av de verksamheter som avses i andra stycket. När därmed termen "upphand- ling" används utan närmare precisering har termen den betydelse som anges i 1 kap. 5 . I definitionsbestämmelsen anges även tjänster. I paragrafen införs vidare ett nytt tredje stycke. Stycket innehåller, enligt vad Lagrådet förordat, en hänvisning till 5 kap. 1 , som i sin tur innehåller en uppräkning av vilka bestämmelser i det kapitlet som skall tillämpas i fråga om tjänsteupphandling enligt 4 kap. Tredje stycket har ändrats på motsvarande sätt som 1 första stycket. Bestämmelsen motsvarar artikel 7 i direktiv /38/EEG. I denna paragraf har tredje stycket upphävts. Anledningen är att den special- bestämmelsen inte längre återfinns i 93/38/EEG. Det kommer i fortsättningen inte att spela någon roll till vad man hänför den programvara för tjänster ("software services") som avsågs i tidigare lydelse, eftersom nu även tjänster innefattas i 4 kap. och varor och tjänster har gemensamt tröskelvärde. I första stycket har tjänster införts vad gäller de två tröskelvärden som nämns först i bestämmelsen. Det nya andra stycket avser särskilda beräkningsgrunder i de fall formgivningstävling anordnas. Bestämmelserna motsvarar artikel 14.1 och art. 23 i direktiv /38/EEG. Bestämmelsen om förhandsannonsering har gjorts tillämplig även på tjänsteupp- handling, varvid uppdelningen på tjänstekategorier görs med utgångspunkt i bilagan till lagen, dock endast A-tjänster. Bestämmelsen motsvarar artikel 22.1 c i direktiv /38/EEG. Bestämmelserna i andra stycket har kompletterats så att tjänsteupphandling ingår i uppräkningen av de situationer då man får förhandla utan att ha annonserat. Vidare har paragrafens andra stycke fyllts på med en punkt 11 som avser upphandling som följer på en formgivningstävling. Bestämmelserna motsvarar artikel 20 i direktiv /38/EEG. Tillägget för form- givningstävlingar finns i artikel 20.2.l. Paragrafens motsvarighet har funnits i de tidigare direktiven /531/EEG och har överförts till de nya direktiven. Den har emellertid inte tidigare återgetts i 4 kap. Den motsvarar vad som gäller för alternativa utföranden i övriga kapitel. Bestämmelserna motsvarar artikel 34.3 och 34.4 i direktiv /38/EEG. Paragrafen har kommenterats i avsnitt 4.2. 5 kap. Upphandling av tjänster Första stycket har omformulerats i enlighet med vad Lagrådet föreslagit. Av första meningen framgår att kapitlet gäller upphandling av A-tjänster, som inte omfattas av bestämmelserna i 2-3 kap. . För B-tjänster gäller, som tidigare, hänvisningen till 6 kap. i sista meningen första stycket. I den nya andra meningen i första stycket, till vilket hänvisas i 4 kap. 1 , anges särregler för upphandling av A-tjänster inom försörjningssektorerna. Genom hänvisningen till andra stycket denna paragraf kommer de undantag som gäller för tjänsteupphandling att bli tillämpliga även för tjänsteupphandling inom försörjningssektorerna. Vidare kommer därigenom den bilaga som finns till lagen att hänvisningsvis bli tillämplig även för klassificeringen av tjänster inom försörjningssektorerna. Även undantaget i 5 kap. 2 görs tillämpligt. Vad gäller 5 kap. 3 har endast andra stycket gjorts tillämpligt. Det beror på att första stycket ger företräde för 5 kap. i de fall en upphandling av både varor och tjänster värdemässigt överväger till tjänsternas fördel. Genom att 4 kap. nu blir tillämpligt även på tjänster kan en sådan presumtion för 5 kap. inte gälla för tjänsteupphandling enligt 4 kap. . Upphandlingens värde enligt 4 kap. skall beräknas efter dess sammanlagda värde om den avser både varor och tjänster. I 5 kap. 3 andra stycket finns en bestämmelse om hur en uppdelning mellan A- och B-tjänster skall bedömas. Eftersom den uppdelningen har betydelse för två nivå-tillämpningen som införs även för tjänsteupphandling inom försörjningssektorerna görs den hänvisningsvis tillämplig på upphandling enligt 4 kap. . Vidare görs reglerna för beräkning av tjänstekontraktens värde (5 kap. 5 första meningen, 6, 7, 9 och 10 ) tillämpliga för tjänsteupphandling inom försörjningssektorerna. Anledningen till att endast 5 kap. 5 första meningen gjorts tillämplig är att någon regel om hänsynstagande till uppdelning av tjänstekontrakt inte återfinns i 93/38/EEG. Reglerna för formgivningstävlingar omfattas inte av uppräkningen, eftersom dessa tävlingar redan behandlats i 4 kap. genom det nya andra stycket i 4 kap. 8 . Hänvisningen till 5 kap. 1 andra stycket motsvarar artikel 1.4 c (i)-(vi) första stycket i direktiv /38/EEG. Hänvisningen till 5 kap. 2 motsvarar artikel 11 i direktiv /38/EEG. Hänvisningen till 5 kap. 5 första meningen och 6, 7, 9, 10 motsvarar artikel 14.2-7 och 9-12 i direktiv /38/EEG. 6 kap. Upphandling som understiger de tröskelvärden som anges i 2-5 kap., m.m. Krav som får ställas på leverantören I sista stycket har en felaktig hänvisning rättats. Upphandling som rör rikets säkerhet m.m. Första stycket har ändrats så att det är regeringen som beslutar om undantag på de i bestämmelsen angivna skälen, inte den upphandlande enheten. I andra stycket ges en möjlighet för regeringen att överlåta sin beslutanderätt till den upphandlande enheten. 7 kap. Överprövning, skadestånd, m.m. I första stycket slås fast att det är som utövar tillsyn över den offentliga upphandlingen enligt denna lag. I andra stycket ges nämnden rätt att inhämta upplysningar. Nämndens rätt att begära upplysningar är avhängig av att rätten utövas vid fullgörandet av nämndens tillsyn över den offentliga upphandlingen. Det inhämtande som avses skall gälla alla nödvändiga upplysningar som behövs för tillsynsfunktionen. I tredje stycket anges att upplysningarna i första hand skall inhämtas genom skriftligt förfarande. Nämnden ges dock möjlighet att på grund av brådska m.m. i stället inhämta upplysningarna genom besök på platsen. De tillsynsbefogenheter som ges nämnden kan bedömas tillräckliga åtminstone inledningsvis. Det kan vidare förutsättas att det inte kommer att stöta på några särskilda svårigheter för nämnden att få ta del av de upplysningar man begär. Det kan vidare vara värdefullt om nämnden inom sin egen organisation diskuterar ämnet och fastställer principiella regler för vilka upplysningar man generellt har anledning att inhämta.