prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Vid behandling av propositionen om en telelag ochen förändrad verksamhetsform för , m.m. samt motionema 1992/93:T95, 1992/93 :T96 yrkande 6 och 1992/93 :T815 beslufade att ge " regeringen tiU känna vadutskottet anfört om en fond för handikappstöd Prop. I motionen 1992/93 :T96 anförde motio- Bilaga 7 närema attHandikapputredningen i sitt slutbetänkande (SOU 1992:52) Ett samhäUe för alfe, föresfegitåtgärder för att säkra handUcappades Bl.a. föreslås art en s.k. telefond skuUe mrättas ochfinansieras av teleföretagen i förhållande tiU deras Mot denna bakgmnd gav regeringen under hösten 1993Sfatskontoret i uppdrag art redovisa fömtsättningama för en fond förhandUcappstöd på telekommunikationsområdet. Sfatskontoret inkom den 15 november1993 med en redovisning tiU regeringen. Rapporten har remissbéhandfets. Regeringen anser art det är av största vikt artfunktionshindrade ges möjUghet att på samma villkor som övriga medborgareutayttja de teletjänster som enUgt telefegen skaU erbjudas alfe. Underregeringens arbete med att granska fömtsättiiingama för en telefond har detframkommit vissa firågor inom handikappområdet som har varit av särskUd viktatt överväga. Bland annat finns behov att närmare utrecfe ansvarsfrågan förfunktionshindrades behov av standardisering av telekommunikationstjänster ochutmstning. För att komma tillrätta med problemen har regeringen i ett beslutden uppdragit tiU Post- CKh att närmare studeranuvarande och kommande standardiseringsbehov av telekommunikationstjänster förfunktionshindrade. I uppdraget ingår att redogöra för Post- och telestyrelsensarbete på området samt andra samhäUsorgans insatser såväl nationeUt sominter-nationeUt. Vidare skaU analysera de problem cKhden kritik som bl.a. handUcapporganisationema har rikfat mot sfatens sätt attbehandfe standardiseringsfrågan. I uppdraget ingår också att ge förslag tiUåtgärder för att komma tillrätta med de problem som framkommit. Post- CKhtelestyrelsen skaU in komma med sin rapport tiUregeringen. Regeringen har för avsUa att invänfa Post- och telestyrelsensrapport för att återkomma tUl rikscfegen med ett samfetförsfeg på åtgärder för att tiUgodose fimktionshindrade personers behov avtelekommunikation. Det samhäUsansvar som tidigare hade iform av s.k. särskUda åfaganden på bl.a. handikappområdet har efterbolagiseringen av mte åvUat . har därför fr.o.m. den1 januari beslufat att avveckfe enheten Telematik och handikapp. Regeringenhar dock erfarit firån att bolaget har för avsUct att arbefa för artäldre och funktionshindrade skaU erbjudas bra telekommunikationer även ifortsättiiingen. kommer dcKk art ha en ny inriktning på arbetet meddessa fiågor. Varje affärsenhet skaU integrera handUcappfirågoma i smverksamhet och således ansvara för art kunder med specieUa behov tas med iverksamheten. kommer vidare art centralt hålfe regelbundna kontakterpå uiformationsnivån med berörda konsumentgmpper samt ha en centralhandUcappfiinktion inom Division Teletjänster för fortsatt samordning avverksamheten. Anslagför /96 PP- 1994/95:100 1993/94 Utgift 141 097 248 1994/95 Ansfeg 189 959 000 1995/96Försfeg 248 981 000 varav 165987 000 beräknat för Från ansfeget ersätts förde kostiiader styrelsen har i samband med tiUståndsgivning, tiUsyn,föreskrivande verksamhet och marknadsövervakning samt medlemsavgifter försvenska sfaten i intemationelfe organ. Vidare disponeras anslaget för arbetetmed nationeU CKh uitemationeU harmonisering av regler och standardisering avtekniska krav samt typgodkännande av radio- och terminalutmsbiing. Styrelsenuppbär avgifter enUgt postiagen (1993:1684), telefegen (1993:579), fegen(1993:599) om radiokonununikation och fegen (1992:1527) omteleterminalutmstning. Avgifterna inlevereras tiU statsbudgeten påinkomsttitel , Avgifter för Post- CKh verksamhet. Inkomstemai form av ansöknings- CKh årUga avgifter beräknas tiU 162,8 mUjoner kronor /96 (beräknade avgiftsmkomster innevarande budgetår 174,7nuljoner kronor). Avgiftema skaU motsvara fiiU kostnadsfeckning för samtUgakostnader som uppkonuner i samband med myndighetens verksamhet, undanfagetkostnader för vissa samhäUsåfaganden. Post-CKh är en central förvaltningsmyndighet för frågor om post-,tele- och radiokommunikation. Styrelsen har ett samfet myndighetsansvar påpostområdet. I ansvaret ingår art vara tiUsynsmyndighet samt ansvara förhanteringen av obestäUbara brevförsändelser. Som förvaltiiingsmyndighet påtelekommunikationsområdet är styrelsen funktionsansvarig för telesystemet iSverige, vilket innebär art myndigheten ansvarar för att det finns ert välfungerande allmänt telekommunikationssystem som fecker hefe landet och kaneibjudas aUa. Häri innefattas ansvar för standardisering samt hänsyn tUl deninter-nationeUa teletrafikens behov. Post- cKh har också ansvaretför samhäUsåfaganden på post- och teleområdet gällande behov av telekommunikationstjänster. Post-CKh har av regeringen givits dispens från att faststäUamätmetcxler och resultatmått för att mäfa verksamhetens resulfat iårsredovisningen. Post- cxh har i sin årsredovisning i de delarsom avser resulfatredovisningen redovisat verksamheten i verksamhetsgrenamapost, tele, radio, beredskap och handikapp. För vart och ert av dessa femverksamhetsgrenar har verksamhetsmål fegts fast. Gemensamma och administrativakostnader har i sin helhet fördefets per verksamhetsgren. POst- ochtelestyrelsens ekonomiska utfaU för bud- 6 1994/95. Bilaga 7 Rättelse: S.91 raderna 19-20, 23-25 ny text /94 harvisat på ett ansfegssparande på 54,6 mUjoner Prop. Denfrämsta anledningen tiU det uppkomna ansfegssparandet är Bilaga 7 attkostnaderna för verksamhet och ny organisation varit fegre än vad som kundefömtses vid myndighetsbUdningen. För investeringar i anfeggningstiUgångar för förvaltningsändamål föreslås en låneram på 12,5 nuljoner kronor iRiksgäldskontoret för kommande budgetår. Post-CKh övergripande mål är mför /96 inte föremål förnågra förändringar. Regeringen har noterat att () i sinverksamhetsplan för /95 skaU påbörja en granskning av tUlsyneninom teleområdet. Härvid skaU RRV sbidera Post- ckU möjUgheter att uppfylfe telefegensintentioner samt granska om myndigheten har fuUgjort sina uppgifter på etteffektivt sätt. I anslutning tiU RRV:s förvaltningsrevision avPost- CKh anser regeringen art det är lämpUgt art telelagenseffekter på telekommunikationsmarknaden studeras. Regeringen har därföruppdragit åt RRV art genomföra en studie i syfte art följa upp telelagenseffekter på telekommunikationsmarknaden, med avseende på olika operatörer, föratt utvärdera om fegstiftarens mtentioner att skapa fömtsättningar för enfungerande konkurrens på marknaden uppfyUts. Uppdraget skaU redovisas tiUregeringen . EventueUa förändringar av myndighetens övergripandemål kan med anledning av kommande rapport bU aktuelfe. Regeringen har föravsikt att återkomma tiU fiågan vid senare tiUfäUe. Post- CKh ramansfeg har /96 reducerats med 24 mUjoner kronor, enUgt Post- CKhtelestyrelsens försfeg, eftersom kostnadema för verksamhet CKh ny organisationvarit fegre än vad som kunde fömtses vid myndighetsbUdningen. Inga omställningskostnaderkommer att påverka verksamheten efter . Den resultatinformation regeringen har erhåUit iårsredovisningen för /94 har inte möjUggjort en bedömning aveffektiviteten i myndighetens verksamhet utifrån presfationer, effekter,styckkostnader m.m. Regeringen har i ert tidigare skede lämnat dispens fördessa delar av resultatredovisningen. Det är dcKk av störsfa vUct art mtinerför en redovisning som möjUggör de avvägningar som resulfatstymingen kräversnarast art tas i bmk av myndigheten. RRV har i sin revisionsberättelse gjort en samfedbedömning av Post-och årsredovisning för /94.RRV:s bedömning är art det fiinnits aUvarUga brister i uppföljnings- ochav-stämningsmtinema avseende riksredovisningen. RRV har dcKk medtiUfredsstäUelse noterat den förändringsprocess ckU den översyn av mtinema som pågår i syfte att undanröjarisken för att ovansfeende problem åtemppstår. Regeringen fäster mycket stor vUct vid artavregleringar kan följas upp löpande på ert ändamålsenligt sätt. Inte minst urregionalpoUtisk syn- punkt har statsmaktema ettansvar för art säkerstäUa att de gmnd- Prop. 1994/95:100 läggande krav somstäUts uppnås. kommer ett antal BUaga 7 studier att göras sombl.a. belyser utvecklingen av post- CKh telekommunikationer i regionalpoUtisktprioriterade områden. tUlIbst- och för /96 anvisar ett ramansfeg på . Upphandling av särskilda samhällsåtaganden 1993/94 Utgift 207 359 295 Reservation 40 340 704 1994/95 Ansfeg* 351 673 000 1995/96 Försfeg 539 588 000 varav358 175 000 beräknat för ♦ Anslaget benämnes /95 D 2. Post- och telestyrelsen:Upphandling av särskilda samhällsåtaganden. Från ansfeget utbetalas medel för utgifter isamband med upphandling av särskUda samhäUsåfaganden. TabeU1: Fördelning av ansfeget D 2. Totalförsvarsområde 349 734 000 HandUcappservice 6 000 000 Totalförsvarsområde 36 000 000 Befordran av bUndskrift 40 500 000 Befordran av blindskriftsförsändelser 77354 000 HandUcappservice 30 000 000 SUMMA 539 588 000 Post- CKh är ansvarigfunktionsmyndighet på post- och telekommunikationsområdet. I Post- och uppgifter Ugger art verka för art totalförsvarets behov av post- CKh telekommunikationer säkerstäUs i händelse av krig. I samband med nätutbyggnad CKh in förande av ny teknik skaU sårbarheten byggas bort. Tjänster, utmsbiing och anfeggningar skaU upphandlas kosbiadseffektivt. Vidare skaU tiUgodose funktionshindrades behov av post- och tele kommunUcationer. skaU själv eUer med bistånd av HandUcappinstibitet fa ställning tiU vUka tjänster som för fimktions hindrade är av störsfa vikt vid fördelningen av ansfegs- 83 Ansfeget skaU mte endast användas tiU Prop. Tjänsten skaU dock säker- BUaga 7 StäUasför synskacfede och andra funktionshindrade som inte kan utayttja telefonkatalogen.Post- cKh måste som fimktionsansvarig myndighetsjälvständigt kunna göra bedömningen hur ansfegsmedlen tiU Upphandling av särskilda samhällsåtaganden för /96 anvisar ettreservationsansfeg på . Ersättning till för rikstäckandebetalnings-och kassaservice 1993/94 Utgift 283 000 000 Reservation 17 000 000 1994/95 Ansfeg 250 000 000 1995/96 Försfeg 300 000 000 varav200 000 000 beräknat för Från ansfeget utbetafes ersättning tiU Posten ABför den riksfeckande betalnings- och kassaservice som Posten AB förbundit tiUhancfe-håUa enUgt det avtal som upprätfats med sfaten. Regeringenanser art riksfeckande post- och kassaservice måste säkerställas. Den modematekniken samt konkurrensen innebär emeUertid att behovet av vanUga posticontorblir aUt mindre. måste därför finna andra former för art upprätthåUaen riksfeckande post- och kassaservice. Det finns bl.a. goda fömtsätttiingaratt utveckfe formema för distribution från dörr tiU dörr med detdistributionsnät som finns inom postbranschen. Det riksfeckande kontorsnätetger möjUghet att i egen regi eUer som entreprenör utveckfe olika typer avrådgivningstjänster. Vidare bör den finansieUa verksamheten kunna utökas. Påsmå orter har postkontoren integrerats med annan verksamhet genom entreprenörereUer post i butik. I ren glesbygd har lantbrevbärama aUt mer övertagitpostkontorens roU. ser över nätstiukturen i fetortemai sin utiiedning Sfad 97. Mot bakgmnd av ovansfeende samt med anledning avden rationaUsering och strukmrförändring som genomförs inom i cfegmed målet att få en bättre prcxluktivitetsutveckling CKh därmed ett bättreresulfat för kommande budgetår föreslår regeringen att ansfeget Ersättning tiUPosten AB för riksfeckande betalnings- ckUkassaservice uppgår tiiU 3(X) nuljoner kronor för /96.Det innebär en reducering av ansfeget med 50 mUjoner kronor. Förslag tm rUcsdagsbeslut Prop. tiUErsättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice /96 anvisar ett reservationsansfeg på . Kostnader förenade med statens ägande i 1993/94 Utgift 135 875 610 Reservation 4 124 381 1994/95 Ansfeg 220 000 000 1995/96 Försfeg 210 000 000 varav 140000 000 beräknat för beslufade (prop. 1992/93:200,bet. 1992/93:TU30, rskr. 1992/93:443) i samband med beslut om ombUdning avTeleverket tiU aktiebofeg, art sfatens kostnader för ägandet i SOS AlarmeringAB skuUe befesfa ett särskUt ansfeg. För /94 anvisades ettreservationsansfeg på 140 nuljoner kronor för kostnader förenade med statensägande i . Regeringen har av rikscfegen bemyndigats(prop. 1993/94:150, bet. 1993/94:TU38, rskr. 1993/94:437) ingå ert nyttkonsortiafevtal rörande meUan svenska sfaten,och genom Förenade KommunföretagAB samt ett alarmeringsavtal mellan svenska sfaten CKh SOS Alarmering AB.RUcsdagen har för /95 anvisat 140 nuljoner kronor förgmndtjänsten samt dämtöver anvisat en engångssumma tUl bofeget pä 80 nuljonerkronor /95 för att fecka investeringskostnaden för ny teknik vidcentralerna i , och , totalt 220 nuljoner kronor. Regeringen föreslår för /96 ettansfeg på 210 mUjoner kronor för sfatens kosttiader för gmndtjänsten enUgtavtal. tiUKostnader förenade med statens ägande i för budgetåret1995/96 anvisar ert reservationsansfeg på . D 5.Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Prop.1994/95:100 Nyttanslag (förslag) 37 500 000 BUaga 7 varav25 000 000 beräknat för Regeringens målsättning är att ävenfortsättningsvis skaU ha en fesition i världen när det gäUer utveckling cKhanvändning av informationsteknik. Genom väl utayttjad informationsteknik kanhefe vårt land utvecklas. har det övergripandeansvaret för att har ett väl fungerande kommunikationssystem. Dettainnebär bl.a. att se tiU art kommunikationsnäten är av hög kvaUtet och atttiU-räckUg kapacitet kan eibjudas i hefe fendet pä någorlunda likvärdigavillkor. För att klarfegga behovet av åtgärder uppdrogKonununikations-departementet tiU en konsult art genomföra en studieavseende infrastruktumtbyggnad, teknik, prissättning samt poUcy ochregelverk i förhållande tiU några jämförbara länder. Resulfatet av denna studievar art Ugger långt fram i udiyggnaden av infrastmktur jämfört medsåväl ländema mom EU som och . Det är emeUertid vUctigt art ständigtfölja utvecklingen på området eftersom den är mycket snabb. genomföide enöversUctUg studie av de infrastrukturelfe fömtsättningama för användning avinformationsteknik i samtUga delar av vårt land. konsfaterade i sinstudie bl.a. att det finns skillnader melfen glesbygd och fetort framför aUtnär det gäUer priser för tUlgång tiU ISDN-nätet samt ren datakommunikation. Sedan konsulten genomförde sinarespektive studier har utvecklingen fortsart. har annonserat ensnabbare utbyggnad av det digitaUserade telenätet som skaU vara faidigutbyggtår . Vidare har ISDN-taxoma sänkts. SlutUgen kommer art mföra nyataxor fr.o.m. vilket kommer att innebära att Qärr-ochutlandssamtal blir bilUgare. Regeringen har för avsikt att kontinuerUgt CKh närafölja utvecklingen på onuådet fiämst vad gäUer tiUgång tiU cKh kostnader förkommunikation och nättjänster i landets alfe delar. Vidare har regeringen gett RRV i uppdrag art seöver telefegens effekter för att utvärdera om fegstiftarens intentioner att skapafömtsättningar för en fungerande konkurrens uppfyUs. Dessutom kommerregeringen art fa initfetiv tiU art en studie genomförs med uppgift art se överkonkurrensfömtsättningama på hefe telemarknaden och hur tiUgången till gocfetele- och datakommunkationer tiU rimUga priser i landets alfe delar kanfrämjas. YtterUgare en stiidie kommer art genomföras våren1995 med särskUd inriktning mot att jämföra glesbygd och fetorter vad avsertiUgången tiU tele- och datakommunikationer. SpecieUt skaU uppkoppling tiUIntemet från motsvarande delar av landet belysas. av hur telenätet ser utvåren . Studien skaU utinynna i försfeg tiU Prop. 1994/95:100 åtgärder. Mot bakgmnd av ovansfeende anser regeringen art detfinns behov av resursförstärkning för art uppnå målet art ävenfortsättningsvis skaU ha en fesition när det gäUer utveckling cKh användning avinformationsteknik. Medel för denna verksamhet bör anvisas över ert nytt ansfegD 5. Informationsteknik: Telekommunikation m.m. tiU Irtformaäonsteknlk: Telekommunikation m.m. för /96anvisar ert reservationsansfeg på . E.Kollektivtrafik och samhällsköpta tjänster m.m. Statens jämvägar Prop.1994/95:100 BUaga 7 Sammanfattningav regeringens överväganden: -Statens jämvägar (SJ) skaUkoncentrera verksamheten tiU en fortsatt affärsmässig utveckUng avjärnvägstrafiken. Verksamheter som inte bidrar tiU detta bör avskUjas. -SJ skaU satsa påjämvägsprcxlukter med långsiktig konkurrenskraft CKh utveckfe dessa tiUuthåUig lönsainhet. -Målsättningen är artSJ-koncemen skaU uppvisa en avkastning på eget kapitalefter schablonskart på fegst . -SoUditeten (mkl.borgensåfaganden och leasing) för SJ- koncemen skaU senast vid utgången av år1996 uppgå tiU fegst . SJhar lämnat en affärsplan tiU regeringen för verksamheten (dnr K94/2641/1). Resulfatet för koncemen efter finansnetto uppgårenUgt planen tiU drygt 1 mUjard kronor vid utgången av . Dennaresulfabuvå motsvarar en avkastiiing på eget kapital efter skärt för koncemenpå . Treårsplanen bygger på fortsätfa rationaUseringar, neddragnmg avinvesteringar i förhållande tiU tidigare planer samt frigörelse av kapitalgenom avyttring av fast egendom och aktier. SoUditeten stärks successivt underpericxlen. Ekonomiskautvecklingen för koncemen (mkr) Avkastningpå justerat eget kapital efter skatt % 810 840 1 030 SJhar valt art leasa en stor del av sin mllande materiel. SJ-koncemen har såltmUande materiel och fartyg för 3,3 mUjarder kronor och för motsvarande summamgårt leasuigavtal som sträcker sig upp tiU . I avtalen Ugger en optionför återköp vid avtalets utgång. Om SJ i Prop. 1994/95:100 StäUet för artåterköpa materielen väljer art återlämna objekten utgår en BUaga 7 avgiftmed 0,9 mUjarder kronor. På detta sätt firigör SJ kapital som kan användas tiUandra investeringar. DenhittiUs starka inriktningen av fordonsutvecklingen mot affärsresenärerna medfiramför aUt X2000 tonas ner något tiU förmån för inriktning mot en bredarepublik. X2000 kompletteras med mellanvagnar CKh fler stolar i budgetklass.X2000-trafiken kommer att utökas kraftigt på Västra och Södra stambanorna.Regionalfegsvarianten av X2000 (X2-2) sätts i trafik för trafikhuvudmännen.InterCity-fegstrafiken blir på flera linjer i första hand komplement tiU X2000.Avtalstrafiken beräknas växa något . Nättrafiken fömtses minskanågot i omfattning. Vagnslasttrafikenshuvudproblem är de höga produktionskostnadema, obalansen i trafiken samt denför låga prisnivån. I treårsplanen ingår att systematiskt gå igenom aU trafikutgående från ett stort antal geografiskt avgränsade områden och där befintUgakunder och trafik. IDenna process syftar i första hand tiU att minskaterminalkostiiadema genom effektivare produktionsuppfegg. MaskindivisionenskaU bidra tiU lönsamhet genom art utveckfe CKh anskaffa jämvägsfordon,utveckfe CKh driva underhåUssystem samt producera underhåU CKh service utifrånkrav på säkerhet CKh mUjö på ert sådant särt att personers ckU förefags rese- cKh transportbehovkan tiUgcxloses. SJräknar med art ha färre outayttjade fastigheter än den övriga fastighetsmarknaden.De fastigheter som inte långsiktigt behövs i transport-verksamheten skaU iprincip avyttras. Deriktlinjer som rikscfegen har beslutat om för SJ:s verksamhet (prop. 1993/94:166, bet. 1993/94:TU28, rskr. 1993/94:309) Ugger fast. SJ:s tiieårspfen följer i stort den inriktning som sfatsmakterna sfegit fast . redan innevarande år.SoUditetsmålet beräknas uppnås under är 1996. 1994/95:100 Kravet på självfinansiering beräknas kunna uppnås . Inriktningen ckUmålsättningen bekräftas av den delårsrapport för periodenjanuari-augusti 1994 som SJ nyUgen fegt fram. Den visar ert förbättrat resulfatjämfört med föregående år. Resulfatet efter finans-netto Ugger på 280 mUjonerkronor för affärsverket cKh 505 nuljoner kronor för koncemen. I affärsverketsresulfatet ingår en engångspost på 197 mUjoner kronor i form avreaUsationsvinst i samband med försäljning av en fastighet. RänfabiUteten förkoncemen är . Regeringen anser art det är av yttersfa vikt art SJfortsätter art koncentrera sin verksamhet tiU jämvägstrafiken. Verksamhetersom inte bidrar tiU detfa skaU avskUjas. Det är vidare nödvändigt att de planeraderationaUseringsprogrammen på såväl persontrafik- som godssidan fuUföljs.Regeringen kommer art systematiskt följa upp SJ:s verksamhet i samband medt.ex. delårsrapporter och halvårsbokslut. Ett tidsschema för kontinuerUguppföljning är fastfegd. Ipropositionen (prop. 1993/94:166) Avreglering av jämvägstrafiken och riktlinjerm.m. för SJ:s verksamhet togs frågan upp om fördelningenav ansvaret för vissa kostnader för personal m.m. och i regleringsbreven för /95 i uppdrag att ub-ecfe CKhredovisa de kostnader som SJ, som en konsekvens av dehiingen av SJ ,haft för tjänsteresor på feg, vissa Uvräntor för personalsamt hyreskostnader för lokaler m.m. SJ CKh har var försig mkommit med en redovisning. Verken är överens om kostnademas storlek.Däremot har de både verken inte samma uppfattning om vem som skaU bärakostnadema. Sammanfegda kostnaden för tjänsteresor på feg, elenergiför växlar samt signaler rör sig om ca 60 nuljoner kronor . Deupparbefade kostiiadema för Uvräntoma uppgår tiU 120nuljoner kronor. Regeringenanser art de gränsdragningsfrågor som fortfarande kvarstår efter uppdelningen av SJ i nuvarande SJ samt måste lösas en gång för aUa. De gmndfeggande principema bör vara art kostnads ansvaret bör Ugga hos den som i störsfa utsträckning kan påverka kost naderna. Regeringen föreslår därför att kostnadsansvaret för tjänsteresor på feg samt energi för drift av växlar och signaler förs över från SJ tiU vilket föreslås finansieras med en motsvarande höjning av banavgifterna. När det gäUer arbetsskadeUvräntor samt personskadeersätbiingar för personal som varit anstäUd vid SJ:s ban- avdebiing t.o.m. samt skadeståndsUvräntor för elolyckor av- 9q seendetredje man t.o.m. har regeringen redan i proposition 1993/94:166,aviserat att SJ:s kostaader skall täckas. Regeringen före- Prop. 1994/95:100slår att dessa kostaader täcks genom att banavgifterna för sänks Bilaga 7 med motsvarande belopp. Denna kompensation skall betraktas som enslutlig reglering av de kostaader som förorsakats av personal som varitanställd vid SJ:s banavdehiing t.o.m. och tillkommande kostnader isamband med detta. 1.godkänner vad som anförts omuiriktning och målsättauig för SJ:s verksamhet , 2.godkänner vad regeringenförordar om riktlmjer för kompensation till SJ avseende kostaader förarbetsskadelivräntor m.m. Ersättning till Statens jämvägar i samband medutdelning fi"ån AB Swedcarrier 1994/95 Anslag 1 000 1995/96 Förslag 1 000 För innevarande budgetår har ett förslagsanslag på1 anvisats för Statens jämvägar (SJ). Överföring av vinster från avyttring av verksamhetmom Swedcarrier-koncemen bör om verksamheten tillåter föras till affärsverketdet år vinsten uppstår. tillErsättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrierför /96 beräknar ett förslagsanslag på . Köp av interregional persontrafik på jämväg m.m. 1993/94 Utgift 517 074 882 Reservation 5 207 059 1994/95 Anslag 474 300 000 1995/96 Förslag 795 900 000 varav470 000 000 beräknat för Från anslaget finansieras sådan personttafik som ärregionalpoUtiskt angelägen men som mte kan drivas på företagsekonomiska villkor. Anslaget disponeras även för ersättaing till SJ för vissa gemensamma funktioner på länsjämvägama. Vidare disponeras anslaget för drift- och investeringsbidrag till intressenter. sfatens kostiiader för köpav flygtrafik mellan och Prop. 1994/95:100 belasta ansfeget. Rikscfegen har i enUghet med proposition (prop.1994/95:73) Köp av interregional persontrafik på jämväg m.m. gcxlkänt vadregeringen anfört om trafikudjud och kosbiadsram för för köp avolönsam persontrafik. I propositionen behandlas endast trafikköp /96. För upphandling av olönsam persontrafik på jämvägföreslår regeringen ett ansfeg på 744,4 nuljoner kronor för hefe budgetåret1995/96. I medelsberäkningen ingår 644,3 mUjoner kronor för sfatens köp avpersontrafik på jämväg.