prop · GH03147 · 1994-01-01 00:00:00 — Den särskilda arbetsgruppen om papporna, barnen och arbetslivet (Pappagruppen), som regeringen tillsatte med uppdrag att utarbeta förslag och modeller för att undanröja hinder för en mer allmänt utnyttjad föräldraledighet av fäder, har lämnat en delrapport, För barnens skull. Rapporten tar upp frågor om föräldraledigheten och de hinder som finns för fäder att ta ut föräldraledighet. Relationerna mellan barn och föräldrar efter skilsmässa behandlas också. Beträffande föräldraledigheten anförs att en "pappagaranti" bör skapas som innebär att av föräldraledigheten knyts direkt till fadern. Detta skulle kunna genomföras om överlåtelserätten helt slopas för de som är förbehållna vardera föräldern. Vidare föreslås att en eventuell förlängning av föräldraledigheten individualiseras så att den delas mellan föräldrarna. En arbetsgrupp inom har utrett möjligheterna att stimulera fäderna till ökat uttag av föräldraledighet. I promemorian Alternativa metoder att öka pappors uttag av föräldrapenning (Ds 1993:87) redovisas två metoder. En metod gäller begränsning av rätten att överlåta föräldrapenningdagar till den andra föräldern. Åtminstone skulle på detta sätt förbehållas fadern. Den andra metoden utgår från ekonomiska incitament på så sätt att ersättningsnivån blir lägre i den mån en förälder inte utnyttjar sin rätt att vara föräldraledig med föräldrapenning utan överlåter rätten till den andra föräldern. Båda metoderna kan, enligt arbetsgruppen, kombineras med en likadelning av ersättningstiden för föräldrar som gemensamt har vårdnaden om barnet. Skälen för regeringens förslag: 8.2.2 Att förena förvärvsarbete med föräldraskap Ett mål för såväl familjepolitiken som jämställdhetspolitiken är att både kvin- nor och män skall kunna vara föräldrar och ta det praktiska ansvaret för sina barn som de har ett arbete för sin försörjning. Det är viktigt för barnen att fäderna utnyttjar sina möjligheter att vara för- äldralediga. Forskning visar att en tidigt etablerad och nära relation mellan fader och barn är gynnsam både för fadern och barnet och ger en god grund för relationen under resten av livet. Det lilla barnets behov av båda föräldrarna är emellertid ett krav som barnet självt inte kan framföra. Det är därför rimligt att samhället bidrar med det stöd som behövs för att detta krav skall kunna tillgodoses. En ökad föräldraledighet för fäder bör också medverka till att förändra atti- tyder hos chefer och arbetsledare så att de ser föräldraledigheten som något naturligt att utgå från vid planering och organisation av arbetet. Sådana för- ändrade attityder är nödvändiga för att både kvinnor och män skall våga ta ut föräldraledighet utan känslan av att riskera sin karriär eller sina möjligheter till vidareutveckling i arbetet. Ett annat skäl för att öka fädernas uttag av föräldrapenning är att kvinnors möjligheter att nå jämställdhet med männen på arbetsmarknaden är begränsade så länge det praktiska ansvaret för hushåll och barn huvudsakligen vilar på dem. Ett delat ansvar för den praktiska omsorgen om barnen skulle innebära en jämnare fördelning av yrkesavbrotten mellan kvinnor och män och därmed öka kvinnors möjligheter att vidareutvecklas och göra karriär i yrket. Det finns en stor tillväxtpotential i att bättre ta tillvara kvinnors kompetens i arbetslivet och på andra områden. Det är enligt vår mening en viktig del i en politik för tillväxt att stärka kvinnors ställning i arbetslivet och att främja jäm- ställdheten mellan kvinnor och män i samhället. Att ta tillvara kvinnors resurser innebär både en samhällsekonomisk vinst och en kvalitetshöjning i arbetslivet. innebär ett ökat uttag av föräldraledighet av fäder att det kommer att ses naturligt både på arbetsplatsen, i samhället och i familjen att mannen lika väl som kvinnan tar det praktiska ansvaret för omsorg och uppfostran av barnen. På många arbetsplatser kommer det att krävas vissa anpassningar av arbetstider, förändringar i arbetsorganisationen etc. för att göra det möjligt för de anställda att kombinera arbetet med föräldraansvar. Enligt 5 § jämställd- hetslagen har arbetsgivare en skyldighet att underlätta för både kvinnliga och manliga arbetstagare att förena förvärvsarbete och föräldraskap. 8.2.3 Nuvarande regler Föräldraförsäkringen har byggts ut i olika etapper, liksom också rätten att vara ledig för vård av barn. utges föräldrapenning , varav tolv ersätts med ett belopp som motsvarar av förälderns sjukpenninggrundande inkomst. Resterande ersätts med garantibelopp, s.k. garantidagar (per dag). I regeringens förslag om ett vårdnadsbidrag till småbarnsföräldrar föreslås dock att de slopas. I stället föreslås att ett vårdnadsbidrag skall utges med för barn som fyllt ett men inte . Om barnet har plats inom eller kommunalt finansierad barnomsorg reduceras vårdnadsbidraget. I föräldraförsäkringen är förbehållna vardera föräldern. kan genom skriftlig anmälan till för- säkringskassan överlåtas till den andra föräldern. Föräldrapenningdagarna kan tas ut till dess barnet fyllt eller den senare tidpunkt då barnet avslutat sitt första skolår. Enligt lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. har ar- betstagare rätt till hel ledighet för vård av barn under från barnets födelse samt rätt till förkortad arbetstid till dess barnet har fyllt eller den senare tidpunkt då barnet avslutat sitt första skolår. I förslaget till vårdnadsbidrag föreslås att rätten till hel ledighet för vård av barn förlängs från 18 månader till . Det svenska föräldraförsäkringssystemet är unikt och har rönt stort intresse internationellt, inte minst från och vissa länder inom EU, där fö- delsetalen är sjunkande. Intresset handlar främst om vilken betydelse ut- formningen av föräldraförsäkringen har för att vi i har höga födelsetal som förvärvsfrekvensen bland kvinnor ligger nära männens nivå. I har införts en egen rätt för fäder till födselpenger (föräldrapenning) , en s.k. fedrekvot. Detta skedde i samband med att ersättningstiden för födselpenger utökades med full lön med full lön. Om fadern helt eller delvis underlåter att ta ut sina förkortas ersättningstiden för födselpenger i motsvarande mån. Fadern har med vissa undantag inte rätt att överlåta sina dagar till modern. Eftersom endast förflutit sedan bestämmelsen om fedrekvot infördes har man inte hunnit samla erfarenheter som kan ligga till grund för några generella slutsatser. 8.2.4 Uttag av föräldrapenning Enligt statistik utnyttjas föräldrapenningen till största delen av mödrarna. Fädernas uttag av föräldrapenningdagar är alltjämt lågt. tog fäderna ut av det totala antalet föräldrapenningdagar. var motsvarande siffra . De s.k. kallade pappadagarna (med tillfällig föräldrapenning i samband med barns födelse) utnyttjas däremot i mycket stor utsträckning. av fäderna tog ut sådana dagar . Detta var dock en minskning jämfört med . Uttag av tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn fördelar sig jämn- are mellan kvinnor och män. Av alla som tog ut sådan föräldrapenning var andelen män . Av det totala antalet dagar som togs ut tog kvinnor ut och män . Den löpande statistiken från har gett begränsade möjligheter att följa hur föräldraförsäkringen används. Statistiken över uttagna dagar relateras inte till föräldrarnas yrke, ålder, utbildningsnivå etc. Kunskaperna om vilka föräldrar som delar på föräldraledigheten är därmed bristfälliga. Regeringen lämnade därför ett uppdrag till att förbättra statistiken på detta område. Riksförsäk- ringsverket angav i en promemoria riktlinjer för förändrings- arbetet. I en särstudie (Is - R 1993:3) Vilka pappor kom hem? har gjort en fördjupad analys av uttaget av föräldrapenning avseende barn födda . Av rapporten framgår följande. tog av de gifta männen ut föräldraledighet (med föräldrapenning) under barnets första levnadsår. hade andelen gifta män som tog föräldraledigt ökat till . Motsvarande andel av de samboende fäderna uppgick till . Antalet uttagna dagar uppgår genomsnittligt till 50 för den gifta fadern och 44 för den samboende fadern. Fäder tog ut fler föräldrapenningdagar ju högre utbildning de hade. Fäder som arbetade inom kvinnodominerade yrkesgrupper använde fler föräldrapenningdagar än andra fäder medan motsatsen gällde för fäder som arbetade inom mansdominerade yrken. Fäder anställda i offentlig sektor tog ut fler dagar än andra fäder. Mäns genomsnittliga uttag av föräldrapenningdagar ökade med stigande ålder, vilket kan ses som ett något oväntat resultat. Vissa av de uppgifter som redovisats i särstudien kommer i fortsättningen att redovisas i löpande statistik. En första statistik- sammanställning, som kan ses som en modell för hur statistiken framöver kommer att redovisas, har lämnats till regeringen . Den innehåller statistik om föräldrapenning avseende barn födda och deras föräldrars uttag av föräldrapenning . Sammanställningen visar att upp till barnets hade av gifta och samboende fäder tagit ut föräldrapenning, dvs. lika stor andel som för barn födda . Fäder till barn födda tog i genomsnitt ut vilket är fler än för fäder till barn födda . Fäderna tog ut flest dagar under den senare delen av barnets första levnadsår. De fäder som tog ut föräldrapenning och som sedan fortsatt att ta ut föräldrapenning var de som tog ut flest dagar sammanlagt. Regeringen kommer att fortsätta följa det arbete som pågår inom Riksför- säkringsverket för att utveckla och förbättra statistiken över föräldrapenning- dagarna. 8.2.5 Insatser för att öka fäders uttag av föräldraledighet har opinionsbildande verksamhet bedrivits i syfte att öka fäders uttag av föräldrapenning. Idégruppen för mansrollsfrågor, som tillsattes av dåvarande jämställdhetsministern, har bl.a. genom egna undersökningar och seminarier aktivt medverkat i opinionsbildningen. Ett flertal rapporter har publicerats som har fått stor spridning. Gruppen avslutade sin verksamhet . tillsattes den tidigare nämnda arbetsgruppen om papporna, barnen och arbetslivet (Pappagruppen). I syfte att påverka attityder och förhållanden i arbetslivet och därmed underlätta för fäder att vara föräldralediga har regeringen stött projekt och andra insatser som varit inriktade på en förändrad papparoll och att stimulera fäderna att ta ut föräldraledighet. Därutöver har /90 anslagit medel för särskilda in- formationsinsatser på området. Arbetsplatser inom både privat och offentlig sektor har beviljats bidrag. Bland annat har och Social- styrelsen beviljats medel för kampanjer och andra informationssatsningar i syfte att stimulera föräldrarna att dela föräldraledigheten. har också och /94 genomfört annonskampanjer om pappaledighet. Trots kraftfulla satsningar på information och opinionsbildning under en lång följd av år har fäders uttag av föräldrapenning enligt statistiken för riket inte ökat i nämnvärd utsträckning. På vissa orter där t.ex. informerat särskilt om pappaledighet eller där särskilda pappagrupper bildats inom ramen för föräldrautbildningen har man dock kunnat konstatera att fäder tagit ut fler föräldrapenningdagar än vad som gäller för riket i genomsnitt. Vi återkommer senare i denna proposition med förslag om fortsatta insatser vad gäller information och opinionsbildning. 8.2.6 Delad föräldraledighet - minst en månad för vardera föräldern Som framgår av det har fädernas uttag av föräldrapenningdagar inte ökat i någon större omfattning. Det mål om fäders ökade uttag av föräldrapenning som ställdes upp i propositionen (prop. 1990/91:113) om en ny jämställdhetslag m.m. har inte uppnåtts. Målet var att minst två tredjedelar av fäderna i någon utsträckning vid utgången av skulle använda sig av möjligheten att utnyttja föräldrapenning med anledning av barns födelse. Även om inte målet nåtts pågår en förändring i denna riktning. Ett allmänt intryck är att medvetenheten om behovet av en jämnare fördelning av föräldraledigheten har ökat hos såväl kvinnor som män. Mot bakgrund av att insatserna bara i begränsad mån ökat fäders uttag av föräldrapenning anser regeringen att ytterligare åtgärder nu bör prövas. Det lagförslag som regeringen för fram baseras på ett av de förslag som lämnats av arbetsgruppen inom , nämligen en principiell likadelning av rätten till föräldrapenningdagar mellan föräldrarna men med möjlighet att överlåta en del av denna rätt. En förälder bör kunna överlåta utom 30 till den andra föräldern. förslag går längre liksom Pappagruppens förslag. De föreslår att helt förbehålls vardera föräldern. Vi föreslår således dels att föräldraledigheten i princip delas lika mellan föräldrarna, dels en begränsning av rätten att överlåta föräldrapenningdagar. Likadelningsprincipen innebär att om föräldrarna gemensamt har vårdnaden om barnet, så skall varje förälder ha rätt att uppbära föräldrapenning under halva den aktuella tiden i stället för som i dagens system . En sådan markering är betydelsefull från attitydpåverkande synpunkt. Rätten att överlåta föräldrapenningdagar till den andra föräldern bör dock kvarstå med den begränsningen att inte skall kunna överlåtas. Undantag bör göras för föräldrar med gemensam vårdnad, där en av föräldrarna på grund av sjukdom eller handikapp varaktigt saknar förmåga att vårda barnet. Den andra föräldern skall i det fallet kunna utnyttja samtliga föräldrapenningdagar. En förälder som ensam har den rättsliga vårdnaden om barnet bör få behålla sin rätt att uppbära föräldrapenning . Såväl principen om likadelning av föräldraledigheten som den föreslagna begränsningen av möjligheten att överlåta föräldrapenningdagar kommer att bli ett starkt stöd för de fäder som vill ta ut föräldraledighet men som hindras av bl.a. attityderna hos chefer och arbetskamrater. Om fäder mer allmänt utnyttjar sin rätt till föräldrapenning bör det leda till att föräldraledighet ses mer positivt av chefer och arbetsledare. Att vårda och fostra barn är er- farenheter som är värdefulla också för många uppgifter i arbetslivet. Möjligheterna för föräldrar att ta ut de som inte kan överlåtas på den andra föräldern är stora, inte minst på grund av att för- äldrapenningsystemet är mycket flexibelt. Dels kan föräldrapenning tas ut ända till dess barnet fyllt eller har avslutat sitt första skolår, dels kan dagarna tas ut som hela, halva eller fjärdedels dagar. Det stora flertalet för- äldrar bör därför ha goda möjligheter att förlägga ledigheten för de 30 för- äldrapenningdagarna till en tidpunkt som i det individuella fallet förefaller mest lämplig med hänsyn till arbets- och inkomstförhållanden. 8.2.7 Sänkt ersättningsnivå I kompletteringspropositionen (prop. 1992/93:150) aviserade re- geringen som ett led i saneringen av statens finanser bl.a. ett förslag om att sänka ersättningsnivån i föräldraförsäkringen från av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). Det framhölls att med detta förslag och andra redan genomförda förändringar skulle den statliga ersättningsnivån nära nog genomgående ha sänkts till . har beslutat om en utvidgad lagreglering på barn- omsorgsområdet (prop. 1993/94:11, bet. 1993/94:SoU 11, rskr. 1993/94:117). I propositionen anfördes att det var angeläget att behålla ersättningsnivån i föräldraförsäkringen, bland annat för att även fortsättningsvis stimulera fäder att ta föräldraledigt. Vidare påpekades att den sänkning av ersättningsnivån till i den tillfälliga föräldrapenningen, som genomfördes fr.o.m. , hade medfört att andelen fäder som tar ut de s.k. pappadagarna i samband med barns födelse minskat från . Detta kunde enligt propositionen uppfattas som en allvarlig varningssignal och motivera att ersättningsnivån borde ligga kvar på . Med hänsyn till den begränsning i rätten att överlåta föräldrapenningdagar som föreslås anser vi att en sänkning av ersättningsnivån till trots allt kan accepteras. Eftersom flexibiliteten minskar vid uttag av de för- äldrapenningdagar som enligt förslaget inte får överlåtas bör dessa dock även i fortsättningen ersättas av den försäkrades SGI, dvs. en månad för vardera föräldern om föräldrarna gemensamt har vårdnaden om barnet. En ensam vårdnadshavare bör av rättviseskäl ersättas av sin SGI . Om en förälder till följd av sjukdom eller handikapp varaktigt saknar förmåga att vårda barnet, bör den andra föräldern ha rätt till föräldrapenning på 90-procentsnivån . 8.2.8 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser De nya reglerna bör kunna träda i kraft . De bör bara gälla för barn som föds efter lagens ikraftträdande. När det gäller den sänkta ersätt- ningsnivån för föräldrapenningen bör dock för dagar som tas ut efter utgången av de nya reglerna tillämpas även för barn som har fötts före . 8.3 Information och opinionsbildning om föräldraledighet Regeringens bedömning: En fortsatt satsning bör ske på information och opinionsbildning om delad föräldraledighet. Försök med särskild information till blivande och nyblivna fäder kommer att vidareutvecklas och spridas inom ramen för föräldrautbildningen. Medel beräknas inom den ekonomiska ramen för Särskilda jämställdhetsåtgärder. Skälen för regeringens bedömning: Ett hinder för fäder att i ökad utsträckning ta ut föräldraledighet är rådande attityder hos både kvinnor och män. Därför är en fortsatt satsning på information och opinionsbildning om delad föräldraledighet nödvändig. Särskilt viktigt är det att nå chefer och ar- betsledare inom olika branscher i arbetslivet och öka deras kunskap om behovet och värdet av att föräldrar delar föräldraledigheten. Nya arbetsformer och arbetsorganisatoriska förändringar bör prövas i syfte att underlätta för- äldraledighet och öka möjligheterna att kombinera förvärvsarbete och för- äldraskap. Erfarenheter visar att det har stor betydelse att arbetsgivare på ett tydligt sätt uppmuntrar anställda män att vara föräldralediga. Det stärker dem som har en önskan att få vara hemma med sina små barn, men som tvekar på grund av risken att få en försämrad ställning på arbetsplatsen, att verkligen ta ut föräldraledighet. En förstärkt information från om bl.a. föräldraförsäkringens mer tekniska utformning, familjeekonomiska konsekvenser och om den betydelse föräldraledigheten har leder till att fäder ökar sitt uttag av föräldrapenning. Det visar erfarenheter från några försäkringskassor som genomfört projekt i syfte att utveckla och förbättra informationen om föräldraförsäkringen. Såväl i den skriftliga informationen som i personliga kontakter med blivande föräldrar har fäders föräldraledighet tagits upp. Regeringen har i årets budgetproposition (1993/94:100, bil. 6) understrukit vikten av att försäkringskassorna informerar blivande fäder om möjligheterna att vara ledig med föräldrapenning. Inom ramen för föräldrautbildningen har försöksverksamhet med att bilda särskilda pappagrupper prövats vid några mödravårdscentraler. Syftet har varit att stärka männen i rollen som blivande eller nybliven far och stimulera dem att utnyttja sina möjligheter att vara föräldralediga och därmed ta ett större praktiskt ansvar för sina barn. Uppföljning av försök i och visar att de män som deltagit i pappagrupper tar ut en större del av föräldraledigheten än genomsnittet för män i riket. Som exempel kan nämnas att av 110 fäder som deltog i gruppverksamhet i år 1990-91 hade tagit ut föräldraledighet efter barnets födelse. I genomsnitt tog de ut . Fäderna värderade framför allt den kunskap de fick om hur kvinnor och män fungerar, mäns kriser och problem och problemlösning. Männen ansåg att de efter gruppinformationen var bättre rustade att klara framtida kriser i sina olika relationer. De positiva erfarenheter som försöken med föräldrautbildning direkt riktad till blivande och nyblivna fäder gett bör tas tillvara och verksamheten bör spridas. Målet bör vara att verksamheten ingår som en del i den föräldrautbildning som landstingen bedriver. Medel för fortsatt utveckling inom området information och opinionsbildning beräknas under avsnitt 12, Anslagsfrågor för /95. 9 Kvinnors hälsa Regeringens bedömning: Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att öka kunskaperna om kvinnors hälsa. Bland annat bör detta område bättre belysas i den grundläggande läkarutbildningen. Projektmedel bör avsättas inom den ekonomiska ramen för Särskilda jämställdhetsåtgärder för att vidareutveckla kurser och/eller kursmoment om kvinnors hälsa. En utredning kommer att tillsättas om hur kvinnor och män bemöts inom hälso- och sjukvården. Skälen för regeringens bedömning: Trots att kvinnor i genomsnitt lever än män har de ett högre ohälsotal än män. Inom den medicinska vetenskapen finns föga kunskap om de faktorer som skiljer kvinnors och mäns hälsa. Mycket av den forskning som bedrivs och den statistik som produceras saknar könsperspektiv. Trots att kvinnor och män har olika fysik, biologiska rytmer, sociala villkor, arbetsförhållanden och möjligheter att påverka sina förhållanden har den medicinska forskningen haft mannen som utgångspunkt och mannens kroppsfunktion som grund. Epidemiologiska studier av befolkningens hälsa gäller huvudsakligen män och sambandet mellan reproduktion och hälsa uppmärksammas inte. Att forskningsresultat som enbart baseras på män antas vara relevanta även för kvinnor kan försvåra förståelsen av orsakssammanhang. Arbetslivets förhållanden är avgörande för folkhälsan. Kvinnors och mäns arbetsmarknader skiljer sig fortfarande åt. Kvinnor har ofta mer monotona arbetsuppgifter och mindre inflytande över sin arbetssituation än män. Vi vet från arbetslivsforskning att kombinationen av monotona arbetsuppgifter och brist på inflytande är särskilt allvarligt när det gäller uppkomst av hälsoproblem. Exempelvis finns det en oroväckande ökning av belastningsskador även bland mycket unga kvinnor. Inom program Kvinnors hälsa pågår ett utvecklingsarbete för att lägga grunden till ett kvinnoperspektiv i folkhälsoarbetet. Syftet är att klarlägga likheter och skillnader i folkhälsan och dess villkor mellan kvinnor och män. Av årets budgetproposition (prop 1993/94:100, bil. 6) framgår att avsätter för en särskild satsning på kvinnors hälsa ur ett livscykelperspektiv. kommer att presentera en folkhälsorapport där utvecklingen av folkhälsan analyseras. I en separat rapport kommer i samarbete med att ägna särskild uppmärksamhet åt könsspecifik hälsa. Kunskapen hos läkarna om det forsknings- och utvecklingsarbete som pågår om kvinnors hälsa och sjukdomar är bristfällig. Regeringen anser det därför angeläget att etablera ett kvinnoperspektiv i läkarutbildningen. En särskild satsning kommer att göras på projekt i syfte att utveckla utbildningsmoment och kurser för att i ökad utsträckning föra in kunskaper om kvinnors hälsa såväl i den grundläggande läkarutbildningen som i fortbildningen. Kvinnor och män bemöts olika inom hälso- och sjukvården Maktstrukturen inom hälso- och sjukvården har stor betydelse för hur kvinnors ohälsa och de symptom den ger upphov till uppfattas och bemöts. På samma sätt som inom andra områden i samhället dominerar männen i besluts- och maktpositioner inom sjukvården. Studier visar att kvinnor ofta behandlas annorlunda än män som patienter i sjukvården (, Kvinnors hälsa - en fråga om makt, 1992). Kvinnor söker sjukvård oftare än män och i allmänhet för andra symptom än män. Kvinnor beskriver också sina symptom på ett annat sätt än män vilket bl.a. kan leda till att kvinnors sjukdomar underdiagnostiseras. Ett exempel på detta är att kvinnors sätt att beskriva sina symptom vid kärlkramp inte stämmer med vad läkaren lärt sig vara en "typisk angina pectoris" och att EKG hos kvinnor vid arbetsprov ser annorlunda ut (, m.fl., Kvinnan i den vetenskapliga studien - finns hon? Både manliga och kvinnliga läkare ställer oftare psykiatrisk diagnos på kvinnliga patienter än på manliga. Detta kan bero på att kvinnor söker vård när de känner sig nedstämda och ångestfyllda medan män undviker att söka hjälp för sådana symptom. Det kan också bero på hur kvinnor och män framställer sina symptom. En utredning kommer att tillsättas inom för att närmare belysa hur kvinnor och män bemöts inom hälso- och sjukvården.