prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Med anledning av beslut har regeringentillkallat en särskild utredare (dir. 1994:76) för atl förhandla med de landstingoch kommuner, som önskar överföra huvudmannaskapet för den aktuellavårdutbildningen till staten. Denne har haft överläggningar i dessa frägor medLandstingsförbundet samt med berörda landsting, kommuner, universitet och högskolor.Regeringens inriktning är att i enlighet med beslut endast förhandlamed de landsting som önskar en förändring. Vårdutbildningar i övriga landstingberörs således ej. Att vårdhögskoleutbildning förläggs inom ett universiteteller en statlig högskola förstärker sambandet mellan vårdutbildning, vård ochomsorg med forskning och utvecklingsarbete inom detta område. Regeringenåterkommer i kompletteringspropositionen med förslag i detta ärende. Genombeslut av (prop. 1991/92:76, bet. 199l/92:UbU18, rskr. 1991/92:195)avvecklades Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) samt föruniversitet och högskolor (UUH) . inrättades fem nyamyndigheter. Verket för högskoleservice. Sekretariatet för utvärdering avuniversitet och högskolor (ändrad den till ),, Rådet för gmndläggande högskoleutbildningsamt Rådet för forskning om universitet och högskolor. Vissaav de beslut som tidigare fattades av de avvecklade myndigheter- Prop.1994/95:100 na fattas , som en följd av 1993 ärs universitets- ochhögskolereform. 9 av universiteten och högskoloma själva. Andra frågorbeslutas direkt av regering och riksdag. Det har visat sig att avsaknaden av encentral myndighet inom högskoleområdet inneburit problem både för destuderande, allmänheten och högskoloma samt för högskolesektoms samarbete medandra sektorer. Den frihet som universitet och högskolor vunnit att självabestämma i vissa frågor som rör de studerandes rättigheter och skyldigheterhar lett till att reglema varierar mellan lärosätena. Avsaknaden av gemensammaregler har medfört svårigheter för blivande studerande att få information omoch överblick över såväl utbildningsutbud som tillträdes- och urvalsregler. Utredningsarbete, som har bedrivits inommyndighetema, har vidare i allt stöne utsträckning kommit att utföras inomUtbildningsdepartementet. Detta har minskat den offentliga insynen i bl.a. utredningsarbetetoch dessutom medfört en stor belastning på departementet. Av dessa anledningar uppdrog regeringen den 27oktober 1994 (dir. 1994:126) åt utredningen om uppföljning av 1993 årsuniversitets- och högskolereform, 93 (dir. 1993:143), att bl.a. se överuppgifter och stmktur för de centrala myndighetema inom den högre utbildningensområde. Utredningsarbetet skall inriktas på att skapa en sammanhållen centralmyndighet inom högskoleonuådet, om möjligt . I uppdragetingår att pröva om uppgifter kan delegeras från departementet till myndigheten. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med förslag som gäller inrättande av en ny myndighet inomhögskoleområdet. Regeringen föreslår i avvaktan härpå oförändrade anslag tillföljande myndigheter under littera C; , Verket förhögskoleservice, Över-klagandenänmden och Rådet för gmndläggandehögskoleutbildning, samt under littera D, Rådet för forskning om universitetoch högskolor. 4.6 Förändringar i systemen för resurstilldelning tilluniversitet och högskolor Utgångspunktenför ändringama av styrsystemen för den högre utbildningen och forskningen gavshösten 1990. I en regeringsskrivelse som överiänmades tillriksdagen redovisades ett program med ätgärder för att begränsa utgiftstrycketi den offentliga sektom. I skrivelsen framhölls bl.a. att resursema tillgmndutbildningen skulle användas effektivare. Vidare angavs att ett förenklatregelverk för bl.a. den intema organisationen vid universitet och högskolorockså skulle leda till ett bättre resursutnyttjande. Förändringsarbetetbedrevs inom under be teckningen . Arbetet koncentrerades till atl börja med 110 pådet rättsliga regelverket i form av ny högskolelag och ny högskoleför- Prop.1994/95:100 ordning. Det första konkreta resultatet av arbetet var dåvarandeutbild- Bil. 9 ningsministems meddelande till Lundastudentema påGmndutbUdningens dag att linjesystemet skulle avskaffas ochersättas med en examensordning. Denna och andra förändringar, bl.a. attlärosätena själva skulle inrätta och tillsätta professurer, förelades riksdageni 1991 ärs kompletteringsproposition. De planerade förändringama avsågs genomförasper . Den förändrade studieorganisationen, som innebaratt gmndutbildningen skulle bestå av ett antal kurser som kunde sammanförastill utbildningsprogram, fömtsatte ett nytt system för resurstilldelning tillgmndutbildning. Att utarbeta ett sådant system ingick därför också iHögskoleprojektet. Arbetet med detta byggde på att den s.k.Högskoleutredningen (Grundbulten) enligt sina direktiv hade till uppgift attbl.a. överväga "om det lärarstöd som erbjuds studentema är rätt avvägt ochbra utformat". Regeringsskiftet innebar att detinledda arbetet fortsatte med huvudsakligen samma inriktning och tidsplan somtidigare. Vad gäller myndighetsstmktur, institutionell organisation, intemaledningsprinciper och resurstilldelning gjordes dock avsevärda ändringarrespektive kompletteringar. , presenterade sittslutbetänkande Resurser för högskolans gmndutbildning (SOU 1992:44), variföreslogs ökade resurser för de utbildningar som hade lägst percapita-tilldelning. Resurser som möjliggjorde en permanent höjning av percapita-kostnaderna anvisades ocksä av som endel av de kvalitetsförstärkningar som beslutades om med dimensioneringsökningar. Bland de principer universitets- ochhögskolereform som beslutade om med anledning avpropositionen Universitet och högskolor- Frihet för kvalitet (prop. 1992/93:1,bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103) ingick det tredelade resurstilldelningssystemet.Resursema till universitet och högskolor skulle enligt propositionen bestå av"en rörlig resurs" som varje aktiv student förde med sig,prestationsersättning samt fördelning i förhållande till i förväg fastställdaoch kända kvalitetsindikatorer. Vidare byggde detta system på treårigautbildningsuppdrag till respektive lärosäte. Förslag till nännare utforrrming avresurstilldelningssystemet har successivt utarbetats avResursberedningen (dir. 1992:85) med företrädare för universitet och högskolorsamt (). Tvä delar av det tredeladeresurstilldelningssystemet för gmndutbildning, nämligen resurstilldelningbaserad på antalet studenter - den s.k. studentpengen - och deras prestationer- ersättning för helårsprestationer - infördes den efter riksdagensgodkännande av förslag i propositionen Högre utbildning för ökad kompetens(prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363). I anslutning härtill bör nänmas att regeringenavser att ersätta den hittillsvarande benämningen studentpeng med benämningen ersättningför 111 helårsstudenter, viUcenär i samklang med begreppet ersättning för helårs- prestationerDetta kommer att ske genom en ändring av förordningen Prop. 1994/95:100(1993:1153) om redovisning av studier mm, vid universitet och hög- Bil. 9skolor, I denna proposition används i fortsättningen den nya benänmingen. Fr.o.m.den 1 juli 1994 ingår ersättning för lokalhyror samt anläggningstillgångar(inredning och utmstning) i ersättningen för helårsstudenter. Därmed upphördedet särskilda lokalkostnadsanslaget liksom investeringsanslagen för inredningoch utmstning (prop. 1993/94:100 bil. 9, bet. I993/94:UbU8, rskr. 1993/94:287). Ytterligcweförändringar vars principer godkänts av Principutformningenav den tredje delen av resurstilldelningssystemet för grundutbildning -kvalitetsdelen - godkändes av en majoritet i vidbehandUngen av propositionen Utbildning och forskning - Kvalitet ochkonkiirrensknft (prop. 1993/94:177, bet. 1993/94:UbUl2, rskr. 1993/94:399). Deekonomiska konsekvensema av detta principbeslut inträffar visserligen inteförrän , men regeringen kommer ändå i det följande(avsnitt 4,6,2) atl återkomma till i denna fråga. Enligt samma riksdagsbeslut skall ocksåde konstnärliga och idrottsliga utbildningarna inordnas fullt ut i systemet fr,o,m,/96, De av då enhälligt godkända principema -innebärande bl,a, dels enhetliga per capita-ersättningsbelopp för såvälstudentema som deras prestationer, dels resurser för hyreskostnader m,m, som endel av ersättningen för helårsstudenter - har därför tillämpats vid beräkningenav de anslagsbelopp som regeringen senare i denna proposition föreslår förberörda universitet och högskolor. Beträffande resursema för hyreskostnaderför vissa av de konstnärliga högskoloma i återkommer regeringensenare i denna proposition (avsnitt 5,1 samt under respektive anslag). Fråganom ansvaret för dessa högskolors lokalförsörjning har tidigare berörts iavsnitt 2,2, Slutligen godkände förslaget omprestationsrelaterade fakultetsanslag , Även i denna frågaåterkommer regeringen i det följande (avsnitt 4,6,3), Detförsta årets erfarenheter av det nya resurstilldelningssystemet för gmndutbildningföljs i enlighet med direktiven upp av Resursberedningen, Enförsta rapport under en refonn (SOU 1994:80), baserad på trebesök vid sex universitet och högskolor, publicerades , Lägesrapporten koncentreras på en redovisning av vissa iakttagelser 112 rörandeeffekterna av vald modell för resursfördelning inom respektive lärosäteoch en diskussion om det nya systemets effekter pä utbildningens kvalitet iolika avseenden, I rapporten poängteras, med hänvisning tiU den korta tid somreformen varit i kraft, att de iakttagelser som redovisas endast speglar vissautvecklingstendenser och attityder till resurstilldelningssystemets olikadelar vid de studerade sex lärosätena. Beredningen anser dock i rapporten atthuvudintrycket är positivt. Detta huvudsakligen positiva intryck bekräftadesvid det seminarium med deltagare från samtliga lärosäten i landet,utbildningsutskottet, berörda myndigheter, SFS, fackliga organisationer m,n.som hölls . Desamlade erfarenhetema av totalt fyra besöksomgångar vid de sex lärosätena ochoktoberseminariet kommer tillsanmians med vissa nationella sammanställningarur årsredovisningama för /94 att redovisas i beredningensslutbetänkande, som beräknas lämnas . Idetta sammanhang bör också erinras om den särskilde utredare som på regeringensuppdrag utvärderar reform i dess helhet (93). De kommande årenserfarenheter av systemet för resurstilldelning ingår naturligen i 93:suppdrag. Först efter redovisningen av detta uppdrag är det möjligt att göra enslutlig bedömning av ändamålsenligheten i systemet. Att det lett till en ökadadministrativ belastning på universiteten och högskolorna är uppenbart redannu. Prop.1994/95:100 Bil.9 Regeringensförelag: Med ändring av tidigare riksdagsbeslut skall varje lärosätes arbetemed kvalitetsutvecklingsprogram och bedömning av detta arbeteinte kopplas till resurstilldelningssystemet för gmndläggandehögskoleutbildning på så sätt som tidigare beslutats. Då ett systematisktarbete med kvalitetsfrågorna är av stor vikt för kvaliteten i verksamhetenskall det redan inledda arbetet med de individuellt utformade programmen förkvalitetsutveckling självfallet fortsätta. Skälen förregeringens förelag: Vid riksdagsbehandlingenav förslaget till utfonnning av kvalitetsdelen av resurstilldelningssystemetför gmndläggande högskoleutbildning reserverade sig en stor del av riksdagensledamöter mot dåvarande regeringens förslag (prop. 1993/94:177, bet.1993/94:UbUl2, rskr. 1993/94:399). Om detta förslag anfördes bl.a, att deföreslagna programmen för kvalitetsutveckling kan vara ett gott redskap föratt utveckla kvaliteten samt att roll när det gäller attgranska kvaliteten är viktig. Därför bör en fmktbar dialog mellan de enskildalärosätena och stimuleras. Däremot ansåg reservanterna attvarken det intema kvalitets- « 1994/95. arbeteteller dialogen med ämbetet skulle vinna pä att vara kopplad tillresurstilldelningen. Regeringendelar denna uppfattning. Enligt regeringens mening främjas det intemakvalitetsarbetet bäst om det sker utan koppling till resurstilldelningssystemet.En sådan koppling måste gmndas på utvärderingar som med nödvändighet innehållersubjektiva bedönmingar. Systemet skulle ge utrymme för visst godtycke och ledatill centralism och politisering. Däremot är det enligt regeringens meningsjälvklart att de bedömningar av programmen för kvalitetsutveckling som görs avKanslersämbetet -eller motsvarande funktion - inom ramen för den nationellautvärderingen kommer att ingå i det underlag som statsmaktema har att utgåifrån när beslut skall fattas om nya utbildningsuppdrag inför en ny treårsperiod. Förtydlighetens skull vill regeringen framhålla att kvalitetsarbetet inte bara ärnågot som uttrycks i särskilda program utan i gmnden är en attityd som måstegenomsyra vardagsarbetet vid varje lärosäte. Omsorgen om verksamhetens kvalitetär därmed också nägot som mäste beaktas t.ex. vid utfommingen av ochtillämpningen av det intema resursfördelningssystem som varje lärosäte haransvar för. Regeringen vill i detta sanunanhang erinra om det speciella ansvarsom varje lärosäte har för att tillgodose behovet av återkommande utbildning,vare sig den sker på kvällstid eller i form av distansundervisning. Regeringenföreslår således med ändring av tidigare riksdagsbeslut att den s.k.kvalitetspremien inte skall införas i resurstilldelningssystemet för gmndutbildning. Prop.1994/95:100 Bil. Regeringensförelag: De principer för prestationsrelaterade fakultetsanslag som riksdagentidigare godkänt införs inte fr.o.m. /96. Skälenför regeringens förelag: Den dåvarande regeringens förslag innebar att femprocent av anslagen till ett fakultetsområde fr.o.m. /96 skulleomfördelas mellan berörda lärosäten i förhållande till antalet avlagdaforskarexamina. När skulle godkänna denna princip motsatte sig dendåvarande oppositionen detta med hänvisning främst till den kritik somframförts mot förslaget frän forskarhåll. Av reservationen iutskottsbetänkandet (bet. l993/94:UbU12 s. 87) framgår att reservantema inteansåg förslaget vara tillräckligt genomarbetat för att laggas till gmnd förbeslut och genomförande så snabbt. Debeslutade principema för prestationsrelaterade fakultetsanslag skulle fånegativa effekter pä flera av de fakulteter som tiUkommit pä senare år. Dettaanser regeringen vara skäl nog för att avstå från att genomförariksdagsbeslutet. Regeringen avser att noga överväga altemativa möjligheteratt tilldela resurser för forskning och forskamtbildning pä ett sådant sätt attdet bidrar till den önskvärda ökningen av antalet avlagda forskar- examina, I detsammanhanget bör ocksä frågan om en mer gemensam anslagsform för gmndutbildningoch forskning/forskamtbildning aktualise- 1994/95:100 Bil. 4.6.4 övergång till kalenderbudgetår - konsekvenser för resurstilldelningssystemetför grundutbildning Regeringensförelag: De intäktsgmndande prestationema för gmndläggande högskoleutbildningär ojämnt fördelade under de två halvorna av kalenderåret. För att undvikaoönskade ekonomiska effekter för lärosätena vid övergången tillkalenderbudgetår skall därför varje lärosätes anslagsbelopp för gmndutbildningavseende det förlängda /96 bestå av dels ett takbelopp förperioden - , dels ett takbelopp för dehelärsstudenter och helärsprestationer som kan hänföras till det samt ett engångsbelopp. Härtill kommer eventuellaersättningsbelopp för särskilda åtaganden. Fortsättningsvisskall anvisa ett anslagsbelopp baserat på det antal prestationer ochstudenter som beräknas kunna hänföras till budgetåret i fråga. Skälen för regeringensförelag: Detsystem för resurstilldelning till gmndläggande högskoleutbildning som infördesden innebär att resurser tilldelas pä gmndval av prestationer ochinte som tidigare på gmndval av utgifter. Den av beslutadeövergången till kalenderbudgetår medför en komplikation dä verksamhetensintäkter - direkt beroende av antalet registrerade studenter och derasprestationer - inte är jänmt fördelade över året, medan kostnadema förverksamheten huvudsakligen är jänrnt fördelade på årets månader. Merparten avkostnadema utgörs nämligen av löne- och hyreskostnader. Denna snedfördelningav de intäktsgmndade prestationema är speciellt uttalad vad gällerhöstterminen, vars sluttentamina inte infaUer fönän efter kalenderårsskiflet. Stickprovsmässigaberäkningar visar att vid och inföll av /94:s helärsprestationer under tidenden . Enligt den nya definition av studentpeng som gjordes undervåren 1994 i förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. viduniversitet och högskolor (se SFS 1994:1094, 4 kap. 11 §) kommer de delar avhöstterminens kurser som är föriagda till januari att vara intäktsgmndandeförst under påföljande kalenderbudgetår. Storieken på de sammantagna effektemaav denna snedför- delning avhelårsprestationer och helårsstudenter varierar mellan lärosäte- Prop. 1994/95:100na, dä den är beroende av såväl kurs- som tentamensstmktur. Som ex- Bil. 9empel kan nänmas att vid och inföllendast av intäktema för /94 underperioden den - . Den beskrivna situationen uppstär redan under detförlängda /96 eftersom en del av intäktema för höstterminen 1996inte infaUer förrän efter . Den analys som gjorts inom regeringskansliettillsammans med företrädare för berörda myndigheter har dock visat att det iförsta hand är ett övergängsproblem. Därför föreslår regeringen nu en särskildordning för avräkning av den del av anslaget för det förlängda budgetåret1995/96 som avser . Framtida volymförändringar - uppåt eller nedåt- kommer visserligen också att leda till eftersläpningar på intäktssidan, menäven relativt omfattande ändringar av antalet nybörjare inom vissa programeller t.o.m. vid hela högskolor kommer att vara obetydliga i förhållande tilldet totala antalet helärsstudenter vid respektive lärosäte. Dessutom finnsnaturligen en viss eftersläpning även pä kostnadssidan vid ändringar avstudentantalet. Detförlängda /96 erhåller varje lärosäte ett takbelopp (vartillkommer eventuell ersättning för särskilda åtaganden) för perioden den 1 juli1995 - i form av tolftedelar , baserat på de takbeloppsom angivits för i treårsperioden - 30 juni 1996men justerat för konsekvenser av olika förslag i denna proposition. Varjelärosäte bör göra en särskild slutlig avräkning av takbeloppet per den 30 juni1996 på samma sätt som för budgetåren 1993/94 och 1994/95. Därigenom erhåUs enfullständig bild av antalet studenter och deras prestationer under de tre läsårsom utgjorde den treåriga planeringperiod för viUcen angav ramamaunder . För beräknas för respektivelärosäte dels ett anslagsbelopp som motsvarar i princip halva det takbelopp, som skulle ha gällt för hela /97 om ingen förändring av budgetärsindel ningen hade gjorts, dels i vissa fall ersättning för särskilda åtaganden. Det sammanlagda anslagsbeloppet betalas ut i sjättedelar till lärosä tets räntekonto. Den inledningsvis nämnda snedfördelningen av prestatio ner och helärsstudenter kommer dock alt leda till all lärosätena inte kommer att kunna avräkna intäkter t.o.m. som motsvarar detta halva teoretiska takbelopp. Hur stor denna snedfördelning är mellan de två kalenderhalvåren varierar som tidigare nänmts mellan olika lärosäten, då den sammanhänger med såväl tentamens- som kurs- stmktur. Skillnaden mellan det teoretiska takbeloppet och den realistiska intäkten föreslås anvisas till respektive lärosäte som ett engångsbelopp. Den realistiska intäkten utgör således det verkliga takbeloppet för sex månadersperioden och slutavräknas per . Engångs- 116 beloppet erhålls utan särskild avräkning av prestationer. ordningbör underställas prövning. Under avsnittet 5.1 kommer Prop.1994/95:100 regeringen att begära bemyndigande att för varjelärosäte Bil. 9 fastställa engångsbeloppets storlek och därmed också detverkliga takbeloppets storlek för den 1 juli - 31 december1996. Dessa båda belopp bör anges för varje lärosäte i regleringsbrevet /96. Underlag för regeringens beräkningar av respektiveengångsbelopp erhålls genom analys av tillgängliga data (i LADOK- ellermotsvarande ADB-baserade eller system för dokumentation av studentemaoch deras resultat) avseende /94. Kartläggningen avser fördelningenav helårsstudenter och prestationer per utbildningsområde på kalenderhalvår församtliga lärosäten. Efter det förlängda budgetårets slut, dvs. efterdet , skall respektive lärosäte - ienlighet med principbeslut med anledning avpropositionen Högre utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169, bet.1992/93 ;UbU 14, rskr. 1992/93:363) - återföra eventuellt outnyttjat takbelopptill anslaget, vars sammanlagda reservationer ej längre får disponeras. Ett beloppmotsvarande dessa reservationer skall således av berört lärosäte återbetalastill staten tillsammans med ränta /eventuellt outnyttjadetakbelopp. De återbetalade reservationema får regeringen, i enlighet medriksdagens generella bemyndigande , tilldela de lärosäten sominte kunnat få ersättning för samtliga sina helårsprestationer. Sammanfattningsvis består således varje lärosätesanslagsbelopp för gmndutbildning för /96 dels av ett takbeloppför perioden - (och eventueU särskild ersättningför särskilda åtaganden), dels av ett takbelopp för de studenter och prestationersom kan hänföras till det andra samt ett engångsbelopp(och eventuell ersättning för särskilda åtaganden). Tillsammans motsvarar detvå sistnämnda beloppen halva det takbelopp som skulle ha gällt för /97 om nuvarande budgetårsindelning hade behållits. Det beskrivna förfaringssättet, viUcet tillämpas idenna proposition vad gäller anslagen till gmndutbildning, möjliggör ändradeper capita-ersättningar fr,o,m, , vilka bl,a. föranleds avsänkta hyreskostnader samt höjda löne- och priskostnader i övrigt. För tydlighetens skull bör framhåUas att dehelårsprestationer och helårsstudenter som tillhör höstterminsjanuaridel kommer att räknas av mot anslaget för . Genomatt lärosätena tiUdelas ett engångsbelopp under det förlängda budgetåret1995/96 undviks ett negativt verksamhetsresultat och därmed följanderäntekostnader. Givet en oförändrad verksamhetsvolym medför förslaget ingaökade kostnader för staten. Årsredovisning med dels de ekonomiska dokumenten,dels resultatredo visningen med såväl ekonomisk som verksamhetsmässig redovisning, länmas på samma sätt som tidigare efter budgetårets slut. Vissa av de djupare analysema beträffande verksamheten kommer av verksamhets mässiga skäl att endast avse /96. kommer 117 antagningssiffror och antalet registrerade studenter att kunna analyseras. medanstudieprestationer och andra resultat i verksamheten endast kom- Prop.1994/95:100 mer att kunna kommenteras översiktligt. Analysen av dessa resultatfår Bil. 9 anstå lill nästa årsredovisning , då hela läsåret1996/97 kan överblickas. Ifiguren illustreras regeringens förslag och motiven härför. INTÄKTSGRUNDANDE PRESTATIONER (hst +hpr) Teoretiskt tak 96/97n ly ,997 övergång tillkalenderbudgetår Tak 95/96J Engångsbelopp (beräknas per lårosätel- ' Tak 1997 Tak 1998 ,, , Tak 93/94 Systemet måste utformas så attlärosätenas intäkter svarar mot kostnaderna Budgetår ♦93/94«-94/95e Läsår ♦93m**-94/95-budgetår = läsår ■ 95/96- 11997k1998k1999-» 95/96 K9»'97M97/98«98/99 -* 99/00 förlängt budgetår (18 mån) Förslagtill framtida ordning Prop. Bil.9 Inför (och följandekalenderbudgetår) anvisar ett anslagsbelopp, baserat på beräknatutfall av prestationer och studenter under budgetåret i fråga, dvs. ävenprestationer och studenter under föregående hösttermins sista del. Därvid tashänsyn till att eventuella volymförändringar i verkligheten inte kan förväntasfå genomslagskraft fönän tidigast fr.o.m. (eller allratidigast ). Inför kommer ocksåatt ta StäUning till takbeloppen för de två återstående budgetåren itreårsperioden i form av planeringsramar. Avstärrming av antalet studenter ochprestationer under kalenderbudgetåret och slutlig avräkning mot detsammanlagda takbeloppet för (och följande är) görs perden , Eventuellt outnyttjat takbelopp återförs därvid som reservationtill anslaget och kan avräknas senare -1999,Eventuell ränteinbetalning hanteras på samma sätt som .