prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Europasamarbetet ger nya möjligheter för detintemationella samarbetet, EU:s nuvarande och planerade utbytesprogram förstudenter länkar samman sociala nätverk inte bara med utan även medCentral- och , och är exempel på program där Sverigekommer att medverka aktivt, Tempus innebär en öppning mot de Baltiska statemasamt Öst- och , Det utvecklade samarbetet inom skapar bådeett snabbare kunskapsutbyte för alla som är verksamma inom högskolan ochfördjupade kontakter människor emellan, EU:s utbytesprogram öppnar ocksä möjlighetertill utbyte med andra delar i världen. Ett kvantitativt mål som gäller inom EUär att av studentema bör studera i ett annat landunder sin gmndutbildning. Även för forskningens vidkommande innebärEuropasamarbetet nya möjligheter, framför allt när det gäller den mertillämpade forskningen. av de offentliga svenska utgiftemaför forskning och utveckling kan komma att utgöras av bidrag till EU:s budget.Svenska forskare och företag får konkurrera på lika vilUcor med forskare och 6 1994/95. företag från andraEU-länder om medel från EU:s forskningsbudget. 1994/95:100 att fådelta mäste svenska forskare och företag ingå i projektgmpper med Bil. 9deltagande från andra länder. Utöver tillgången till hela projektets resultatfår forskama nytta av vårt deltagande genom att ingå i ett utvecklat nätverkmed dynamiska forskningsmiljöer. Inslaget av forskamtbildning är stort. Europasamarbetet får ej utvecklas på bekostnad avannan internationell utblick och samverkan. Högskolan har ett stort ansvar föratt vidga kunskapen och förståelsen för andra regioners samhällsförhållandenoch kulturer. Det gäller särskilt utvecklingsländer där avmänskligheten lever. Högskolan skaU aktivt främja kunskapen om utvecklingsländema. Högskolan skall kraftfullt bekämpa alla former avfrämlingsfientlighet och rasism. Högskolanskvalitetsutveckling gynnas av att människor med skilda erfarenheter har ettjämbördigt samarbete. Genom alt kvinnor och män under sin uppväxt utvecklatolika referensramar finns det en kvalitetspotential i samverkan mellan könen.För att den potentialen skall komma till nytta måste samverkan ske underjämlika villkor. Den akademiska världen domineras av män -professorer, dekaner och prefekter. Mer än tre fjärdedelar avforskarassistenter och lektorer är män trots att kvinnoma är i majoritet inomde flesta typer av gmndutbildning. Andelen kvinnor bland professorer är . Detta är inte acceptabelt. Kvinnomas frånvaro gerdessutom kvalitetsförluster i forskningen och undervisningen. Situationen äroacceptabel också därför att kvinnoma inte finns med där viktiga beslut fattas. De åtgärder som vidtagits för att främjajämställdheten inom universitet och högskolor har visat sig alltför långsamtverkande. Regeringen kommer därför att i en särskild proposition senare i årlägga fram förslag till åtgärder för att stimulera lärosätena till störreansträngningar när det gäller att öka andelen kvinnor på olika nivåer. 1.4 Ökad intagning, ökad tillgänglighet (inkl. öppetuniversitet) och högskoleutbildning i södra delen av Föratt möta samhällets - enskilda individers och arbetslivets - behov avutbildning och höja kunskapsnivån i landet krävs ett samlat kunskapslyft. Idelta har högskolan en avgörande roll. För att åstadkomma delta krävs plats förfler studerande, ökad tillgänglighet till utbildning samt ettstudi-emotiverande studiestöd (avsnitten 2 och 3). Tillgängligheten till utbildning är avgörande förmöjlighetema att åstad- Prop. 1994/95:100 komma detta nationella kunskapslyft.Det gäller nu att utnyttja de resurser Bil. 9 och fömtsättningar som finns iutbildningsväsendet, modem informationsteknologi och etermedia för att meddessa resurser göra utbildning i olika former tillgänglig för alla.Möjlighetema bör också prövas att skapa fömtsättningar för "ett öppetsvenskt folkuniversitet" med ett brett utbildningsutbud som i likhet meddet brittiska når många människor (avsnitt 3). Stora insatser måste även göras för att rekryterastuderande från arbetslivet för att högskolestudier skall bli en naturlig deli ett livslångt lärande. Utbildning måste också kunna erbjudas pä ett sådantsätt att studerande från miljöer utan studietraditioner ser högskolestudier somen reell möjlighet även för dem. En betydande andel av de nya platser somsenare föreslås i denna proposition bör förläggas till de mindre och medelstorahögskoloma. Flera av dessa har anmält att de har möjlighet att erbjuda , flerplatser. En sådan satsning innebär även en ökad tillgänglighet till utbildning.Dessa högskolor har fömtom sin utbildningspolitiska roll även stor betydelseför den regionala utvecklingen (avsnitt 4). För att säkra kvaliteten i undervisningen är det avvikt att stärka forskningen vid dessa högskolor. Det kan leda till en bredarerekryteringsbas för både gmndutbildning och forskamtbildning. har jämfört med landet i övrigten betydligt lägre andel högskoleplatser i förhällande till befolkningensstorlek. För att tiUgodose arbetsmarknadens behov sker nu en kontinuerliginflyttning av högutbildad arbetskraft frän andra regioner tillStockholmsregionen. Vidare råder där en inomregional obalans med storaskillnader i utbild-ningsbakgmnd mellan befolkningen i olika delar av regionen.Regeringen föreslär därt"ör att den högre utbildningen skall byggas ut iStockholmsområdet och att detta skall ske i den (avsnitt 2). Möjlighetema att finansiera studiema är avavgörande betydelse för beslutet att påbörja högre studier. Det åligger denparlamentariska kommitté (dir. 1994:148) som regeringen tillsatte i december1994 att göra en samlad översyn av alla studiesociala aspekter. Som tidigareframhållits kommer frågor om social snedrekrytering att särskilt uppmärksammas. 1.5 Hög kvalitet vid alla universitet och högskolor Inledningsvismäste erinras om att den ökade självständighet som universitet och högskolorfått genom senare års reformer medför ett ansvar också för kvaliteten iverksamheten. Det yttersta ansvaret för kvaliteten och kvalitetsarbetet liggerhos styrelse och rektor. Kvalitetsarbetet måste genomsyra hela verksamheten. Gmndutbildning såväl som forskamtbildning måstehålla hög kvalitet ' vid samtliga universitet och högskolor. Statsmaktema understödjer de pågående insatsema föratt stärka kvaliteten. årliga rapport och utvärderingar ärviktiga stöd i detta arbete. Den första årsrapporten frän omkvalitet och kvalitetsarbetevid universitet och högskolor visar att ett omfattande och Prop. seriöstarbete med kvalitetsutveckling har kommit igång vid alla lärosäten. Varjeuniversitet och högskola bygger upp sitt eget program utifrån egna fömtsättningar mensamarbetar i flera fall med andra lärosäten inom och Flera förefaller ha utarbetat redan fungerande system, ofta medfokus på utvärdering inom gmndutbildningen. nu börjat byggas uppbeträffande alla aspekter av kvalitet inom den högre utbildningen, t.ex.ledarskap, samverkan, uppföljning, utvärdering samt ambitioner attkontinuerligt höja kvalitetsnivån, är uppenbarligen ett resultat av bl.a.Kanslersämbetets stöd- och kontrollfunktion. Mot denna bakgmnd är det angeläget att detsystematiska kvalitetsarbete som inletts i form av program förkvalitetsutveckling för gmndutbildningen fortsätter och utvecklas. Det är också angeläget att uppgiftatt stödja och stimulera utvecklingen av kvaliteten fortsätter i den nyaorganisation som regeringen återkommer till senare (avsnitten 1.6 och 4.5). Forskningenoch forskamtbildningen vid de mindre och medelstora högskoloma bör stärkas.Det främsta argumentet för detta är att gmndutbildningen skall vara likvärdigi alla delar av högskolan och vila på vetenskaplig gmnd. Ett annat skäl är attrekryteringen till forskamtbildningen bör ökas bland de studerande vidhögskoloma. Regeringen föreslår att professurer får inrättas vid de mindre ochmedelstora högskoloma. Vidare föreslås en förstärkning av anslaget tillforskningsstödjande åtgärder vid dessa högskolor (avsnitt 4). Syftet med högskolans undervisning är att stimulerastudentemas läroprocess och personliga utveckling. Därför är det viktigt attstudentema har ett stort inflytande över såväl sin utbildning som denakademiska och sociala miljön. Som ett led i att stärka studentemas formellainflytande har på regeringens förslag beslutat bibehållakårobligatoriet (prop. 1994/95:96, bet. 1994/95:UbU5, rskr. 1994/95:135).Regeringen avser vidare att förändra högskoleförordningen för att garanterastudenterna minst två representanter i styrelsema för universitet ochhögskolor samt i de organ vid lärosätena som behandlar utbildningsfrågor.Dämtöver är det viktigt för utbildningens kvalitet att varje enskild studentdeltar i fömyelsen av utbildningens innehåll och former samt den organisationsom utbildningen genomförs i (avsnitt 4). Etträttvist och rättssäkert system för antagning till högre utbildning är angeläget.Det nuvarande antagningssystemet innebär att hela ansvaret för rekryteringav studenter ligger på den enskilda högskolan. giviti uppdrag till den utredare som har uppgiften att utvärdera ärs universitets-och högskolereform (93) att komma med förslag till ett antagningssystemsom är överblickbart och som garanterar rättvisa och Regeringenhar givit tiUäggsdirektiv till 93 att analysera myndighetsstmkturen inomuniversitets- och högskoleområdet. I uppdraget ingär att prövaansvarsfördelningen mellan politisk nivå, central myndighetsnivå ochlärosätena, om ytterligare uppgifter kan delegeras från regeringen till myndighetsnivånsamt överhuvudtaget vilka uppgifter som bör fullgöras av en myndighet.Utredningsarbetet skall enligt direktiven vara inriktat på att skapa ensammanhållen myndighet inom området. Myndigheten bör om möjligt inrättas den 1juU 1995. Förslag kommer att föreläggas i en proposition senare i årefter det att regeringen analyserat för-och nackdelar med en sammanhållenmyndighet (avsnitt 4.5). Prop.1994/95:100 Bil.9 2 Den grundläggande högskoleutbildningen m.m. 2.1 Hela högskolan kraftsamlar Regeringensförelag: Universitet och högskolor får vidkännas besparingar vad gäller bådegmndutbildning och forskning. Per capita-ersättningama inom gmndutbildningenskall minskas för alla områden utom för de konstnärliga och idrottsliga.Minskningar sker pä alla fakultetsanslag. Särskilda resurser anvisas dock tillgmndläggande högskoleutbildning med inriktning på i första hand teknik ochnaturvetenskap samt i viss mån språk. Resursema innebär att ytterligare cirka10 000 helårsstudenter - i första hand rekryterade bland yrkesverksamma - kanberedas plats under flera är framåt. Hämtöver skall resurser anvisas för andrasärskilda ätgärder inom universitet och högskolor under /96 medanledning av arbetsmarknadsläget. Skälenför regeringens förelag: Föratt stärka och utveckla vårt samhälle inför framtidens utmaningar mäste degemensamma utbildningsresursema tas i anspråk på bästa sätt. Detta är särskiltangeläget då en stor arbetslöshet måste bekämpassamtidigt som de stora underskotten i statsbudgeten måste elimineras. Idet svåra statsfinansiella läge som befinner sig är kraftiga besparingarnödvändiga. Stora besparingar föreslås nu på alla statligt finansieradeområden. Universitet och högskolor får vidkännas besparingar både vad gällerper capita-ersättningama inom gmndutbildningen och forskningensfakultetsanslag. Sammanlagt uppgår besparingama inom gmndutbildningen till 340miljoner kronor och inom fakultetsanslagen till budgetåret1995/96 (18 månader). Den samlade besparingen t.o.m. uppgårtill vad gäller gmndutbildningen och 200 miljoner kronorvad gäller fakultetsanslagen. Vidare anser regeringen att en besparing om 35miljoner kronor bör göras på den verksamhet som bedrivs av Rådet för gmndläggandehögskoleutbildning. Behovet av stöd till utvecklingsprojekt m.m. rörandegmndutbildningen bör därefter i första hand tillgodoses inom ramen för de medelsom universiteten och högskoloma disponerar, varvid en avvägning mot andraändamål får göras. De besparingar som föreslås beträffande percapita-ersättningama (avsnitt 5) har, med tanke på gmndutbUdningens betydelse,begränsats i förhållande till besparingama i statsförvaltningen i övrigt. Prop.1994/95:100 Bil. Besparingsåtgärderunder perioden 1.7 1995 - Anvisat Anvisat Föislag varav beräluiat för Beräluiad Beräknad 1993/94 1994/95 1995/9S-juni 96 besparing1997' besparing 1998' C.Univereitet och högskolor Särekilda arbetsmarknadsinsatser ' Prisnivå 1995/96 11 002 17569 26 115 II 114 17 768 27 350 Särskildaresurser framåt för grundutbildningen Desamlade anslagen till gmndutbildning minskar dock inte, trots besparingen påper capita-ersättningama eftersom universitetens och högskolomas uppdragsamtidigt utökas. Genom en överföring av resurser frän arbetsmarknadspolitiskaåtgärder till universitet och högskolor kan nämligen fler studerande erbjudasplats i högskolan . Vad gäller forskningen kommer den atttillföras medel via de inrättadeforskningsstiftelsema. Regeringen avser att återkomma med en analysav hur dessa medel påverkar finansieringen av forskningen ochforskamtbildningen vid de olika fakultetema. Överföringenav medel från arbetsmarknadspolitiska åtgärder innebär att fler kan fåutbildning för samma kostnad för staten. De resurser som krävs för atthögskolan skall kunna ta emot ytterUgare cirka 10 000 studenter kan tillförasuniversitet och högskolor genom att behovet av reguljära arbetsmarknadsinsatserminskar i motsvarande mån. Detta innebär att många som inte fått möjlighetatt börja sina studier i högskolan nu skall kunna få det. Satsningen innebärmöjligheter till utbildning för redan yrkesverksamma med minst fem årsarbetslivserfarenhet. Det finns som regeringen tidigare framhålUt en brist pånaturvetare och tekniker i näringsUvet, särskilt i exportindustrin. Vid sidanav den långsiktiga och planmässiga dimensioneringen av den högre utbildningen behövsunder särskilda insatser för att öka antalet naturvetenska- Prop.1994/95:100 pligt och tekniskt utbildade. Detta är nödvändigt inte minst föratt lång- Bil. 9 siktigt öka tillväxtförmågan, särskilt bland de små ochmedelstora företagen. Bland såväl arbetslösa som bland dem som har arbetefinns det människor som har intresse för naturvetenskap och teknik men som avolika skäl inte genomgått någon högre utbildning med sädan inriktning. (JfrFinansplanen Bilaga 1) För dem som har samhällsvetenskaplig eller ekonomiskgynmasieutbildning är behörighetsgivande fömtbildning aktueU. Regeringen föreslår således att de nya platsema iförsta hand skall gälla utbildningar inom naturvetenskap och teknik. Istorleksordningen ytterligare 9 000 studerande skall kunna erbjudas plats isådana utbildningar under nästa läsår. Resurserna föreslås fördelade så att 4500 kan påbörja utbildning och ytterligare 4 500 . Såvälkortare som längre tekniska och naturvetenskapliga utbildningar bör kommaifråga. ; Den föreslagna ökningen av antalet helärsstudenter bör bibehållasunder flera är framåt för att ge individema möjlighet att genomföra en utbildningsom leder till examen. För att utbildning skall vara ett intressantaltemativ för redan yrkesverksamma måste fördelaktiga villkor kunna erbjudas.Det gäller såväl studiefinansieringen som villkoren för ledighet för studier.En ny typ av studiefinansiering föreslås därför för den nu aktuella kategorienstuderande (. 1 detta sammanhang vill regeringen särskilt betonavikten av ett intensifierat arbete för att förbättra rekryteringen tillnaturvetenskaplig och teknisk utbildning. Därvid bör det s,k, ,som bedrivs av Verket för högskoleservice och , och som syftar tillatt stimulera intresset för naturvetenskap och teknik kunna spela en centralroll. Vidare bör en satsning göras på språkutbildning.Många behöver i det dagliga arbetslivet kvalificerade språkkunskaper. Det kangälla dem som måste genomföra förhandlingar på ett främmande språk eller somarbetar i företag med ett annat företagsspråk än svenska. För språkutbildning 'föreslås resurser för I 000 studerande på heltid . Resursernabör fördelas så att 500 kan påbörja utbildning och ytterligare 500våren 1996, Hänsyn bör tas till förväntat sökandetryck och deenskilda lärosätenas förmåga att utöka sin utbildningskapacitet. För att stärkade mindre och medelstora högskolomas utbildningsutbud bör särskild hänsyn tastill deras önskemål om dimensioneringsökning. Dessa högskolor har även storbetydelse för den regionala utvecklingen. Regeringen fömtsätter att dennakraftiga ökning av studerandeantalet skall motivera näringsliv och gemensamsektor att ge de anställda ledighet och anställa vikarier i stället så att ' dekan utnyttja det ökade utbildningsutbudet , Föruniversitet och högskolor innebär regeringens förslag att ytterligare studerande måste beredas plats som ersättningen för alla stude rande - utom de konstnärliga och idrottsliga - konmier att bli lägre, Läro- , sätena måste ta sitt ansvar och de studenter som redan fått en plats måste dela med sig av utrymmet till alla dem som står utanför högskolan och i 87 mångafall även arbetsmarknaden. Detta innebär att studerande kommer att fä bedriva sinastudier i större undervisningsgmpper eller med stöd av Prop, 1994/95:100 mindrelärarledd undervisning. Utbildning mäste också i större utsträck- Bil, 9 ningkunna erbjudas och samt till alla dem som avolika skäl inte kan studera . På så sätt kan lokalema också utnyttjas bättre,Lärama kommer all få möta större undervisningsgmpper och därmed få en ökadarbetsbörda. Den nya situationen kommer således att leda till påfrestningarsamtidigt som ökningen av antalet studerande innebär möjligheter att i principbibehålla och utnyttja nuvarande lärarkompetens. De konstnärliga ochidrottsliga områdena har undantagits från besparingar. Inom dessa områden börinte heller fler studenter tas in. Skälet till detta är att det är svårare attmed bibehållen kvalitet ta in fler studenter eftersom dessa utbildningama i höggrad är individuellt baserade. De påfrestningar som universitet och högskolorunder måste gå igenom gör det än mer angeläget attvidareutveckla det goda kvalitetsarbete som påbörjats inom högskolan. Regeringen kommer att i en proposition senare i årföreslå hur resurserna skall fördelas på de olika lärosätena och begär iförevarande proposition godkännande av omfattningen samt principema förfördelningen av resursema. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget C46. Övriga utgifter inom gmndutbildning. Medhänvisning bl.a, till sysselsättningsläget föreslår regeringen ytterligaresärskilda åtgärder med verkan under /96 som innebär en ökaddimensionering, Åtgärdema avser dels generella volymökningar, dels satsningarpå särskilda gmpper, (Jfr Finansplanen Bilaga 1) Förslageninnebär i korthet följande. har med anledning avpropositionen Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m,m, (prop, 1994/95:25, bet,1994/95:FiUl, rskr, 1994/95:145) beslutat anvisa resurser motsvarande cirka 4000 studenter som studerar på heltid , Utökningen skallhuvudsakligen ske inom humanistiska, samhällsvetenskapliga och juridiskautbildningar till viUca det finns ett stort antal sökande som inte kanberedas plats. Regeringen föreslär nu att motsvarande antal studenter beredsplats även , Hämtöver föreslås resurser motsvarande 3 500studenter som studerar pä heltid och . Utökningenbör huvudsakligen ske inom de områden som nänmts. En aspirantutbildning - utbildning varvad medpraktik i näringsliv eller i gemensam sektor - för arbetslösa akademiker börinföras i högskolan fro.m. Utbildningen skaU i första handvända sig till arbetslösa invandrare med akademisk utbildning. Utbildningen,som bör vara ettårig (40 poäng), bör vara inriktad på att ge fördjupadekunskaper i ämnen som är av värde för de arbetsplatser som respektive högskolafömtsatts samarbeta med. Åtgärden syftar till att underlätta arbetslösaakademikers inträde pä arbetsmarknaden och att ta till vara den resurs dessagmppers kompetens utgör Den bidrar dessutom till att förbättra Prop,1994/95:100 samarbetet mellan högskoloma och arbetsplatser i dess närhet. 9 högskolor i landet väljs ut för att på försök anordnaaspirantutbildningen. Sammanlagt föreslås resurser för cirka 1 500 studerandeför studier på heltid och . Universitet och högskolor bör utnyttja befintligaresurser bättre genom att erbjuda utbildning under större del av året.Verksamheten med som-mamniversitet/sommarhögskola bör öka. Villkoren bör varaatt verksamheten skall omfatta kurser ur universitetens och högskolomasordinarie kursutbud och omfatta minst 5 och högst 10 poäng. Totalt gesmöjlighet att erbjuda 25 000 studerande plats . Behörighetsgivande fömtbildning, s.k. basår, böräven fortsättningsvis kunna erbjudas. Basåret syftar till att ge ungdomar medsamhällsvetenskaplig eller ekonomisk gymnasieutbildning möjUghet att skaffasig behörighet till tekniska och naturvetenskapliga utbildningar viduniversitet och högskolor. Ungdomama garanteras en utbildningsplats efter genomfördoch godkänd basärsutbildning. Åtgärden är ett led i att förbättrarekryteringsunderlaget till nyssnänmda utbildningar. Det har visat sig atthuvuddelen av dem som antogs /93 har gått vidare till sådanautbildningar. Även andra former av kompletterande utbildning bör prövas. Totaltbör 1 500 studerande beredas möjlighet att genomgå basår i högskolan läsåret1995/96. Regeringen föreslär dessutom att 1 500 basårsplatser inrättas inom denkommunala vuxenutbildningen (Iitt. Medel för dessa särskilda åtgärder under läsåret1995/96 anvisas under anslaget C 46. Övriga utgifter inom gmndutbildning. En särskild satsning bör göras på forskamtbildning.Resurser föreslås för studiefinansiering till ytterligare 30Ö - 500 doktoranderavseende /96 under de tolv första månadema. Fr.o.m. den 1 juU1996 bör verksamheten kunna finansieras genom utnyttjande av de medel som förnärvarande används för forskamtbildning av obehöriga lärare. Dessa medel börtillföras universitet och högskolor med fakultetsorganisation och anvisas underanslaget C 47. Övriga utgifter inom forskning och forskamtbildning. Regeringen begär bemyndigande attfördela de medel som anvisas för Vissa särskilda åtgärder inom den högreutbildningen. Den nya myndigheten inom högskoleområdet bör gesett särskilt uppdrag att följa upp och utvärdera de särskilda ätgärder somgörs inom den högre utbildningen. 1. godkänner inriktningen av debesparingsåtgärder för budgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordar, 2. godkännerdet som regeringen förordar om omfattning och principer för fördelning av särskilda resurser framåt för 3. bemyndigar regeringen att fördela resursemaavseende Vissasärskil- Prop. 1994/95:100 da åtgärder /96 inom den högre utbildningen. 2.2 Ny högskola i södra delen av län-Södertöms högskola Regeringensförelag: En ny högskola inrättas på Södertöm. Högskolan lokaliserashuvudsakligen i anslutning tiU . Viss utbildning kommer attförläggas till . Den nya högskolan skall byggas upp successivt ochfrån tillföras resurser som motsvarar cirka 4 000 studenter somstuderar pä heltid. universitets nuvarande verksamhet i ,, och skall ingå i den nya högskolan. NärHälsohögskolan med 2 500 studerande flyttar tiU kommer det inklusiveKarolinska institutets 1 500 studerande att finnas totalt 8 000heltidsstudenter i området i anslutning till . Kostnadema förden första etappen omfattande /96 beräknas till 34 miljonerkronor. Denna etapp omfattar uppbyggnadsarbete och resurser för 1 000heltidsstudenter . I dessa ingär resursema för Stockholmsuniversitets nyssnämnda verksamhet, som föresläs överföras till den nya högskolan. Under en andra etapp omfattande budgetåren1997-1999 bör verksamheten byggas ut med resurser som motsvarar ytterligare 3000 heltidsstudenter. Forskningen vid den nya högskolan kommer att byggasut i samma takt och i samma omfattning som övriga högskolor av molsvarandestorlek. Den fömtsatts finansieras huvudsakligen genom den särskilda stiftelsevars ändamål är att finansiera forskning och forskamtbildning inom omräden medinriktning på och vid en ny stmktur för högreutbildning i södra .