prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Imänga avseenden dlämpas redan regler som är lUca EU:s eUer lätt kan anpassas, tex. vad gäUer frökvalitet. Påandra omräden är skillnaderna stora. Det gäller bl.a. klassificeringen avskogscxllingsmaterid i kategorier,materialets användningsområde cxh import från fredjeland. har vid medlemskapsförhandlingama fått medgivande atttillämpa nationella bestämmelserför kontroUen av frö- cxh planthandeln pä fem är. Under den tiden kommer attmedverka i en översyn av EU:s direktiv. Under ytteriigare en 2-års perioddärefter har rätt att säljasina lager av skogsfrö även om de inte tillgodoser EU:s krav på identifikationm.m. Frågan om firamtida övergångsåtgärder har hållits öppen. Brandskyddsfrågor sköts i på nationellnivä av . Sverigesaknar s.k. högriskomräden för skogsbrand. Eventuellt skulle något omräde kunna klassas som mediumriskområde. Isådant fall skall skogsbrandskyddsplanupprättas och sändas till kommissionen. Eftersom klassificeringen föresläs nationellt cxh EU prioriterar högriskomrädenberor EG-reglemas tillämplighet pähur vill klassificera frän brandrisksynpunkt. I dettaarbete skall samråcfa med . I fräga om virkesmätning harmedlemskapsförhandlingama lett till att pä tre är fär tillämpa de nationellavirkes-mälningsreglema. Under dennatid kommer att ses över. Även för vissa delar av skogsinventeringarna haren övergångspericxi medgetts. Det svenska stetliga stödet till skogsbraketinskränker sig till bidrag till planteringav löv eller lövdominerad skog pä jordbraksmark inom ramen för jordbrakéts omställningsprogram samt bidrag tillädellövskogsbrak. Vidare finns ettstöd tUl natur- cxh kulturmiljövårdande ätgärder i skogsbraket som gär utöverde krav pä anpassning till dessa intressen som finns i skogsvärds-lagen. Secfan några är tUlbaka pågår även enförsöksverksamhet med stöd till kalkningoch viteliseringsgödsling av skogsmark. Utöver dessa stöd kan skogsägaren delsfräffa avtd med skogsvärdsstyrelsema om ersättning för olika typer av bevarandeätgärder av skyddsvärdabiotoper, dels få ersättning vidskydd av vissa biotoper enligt naturvärdslagstiftningen. biotoperinventeras på statens bekostnad. Dessutom kan skogsägarna erhålla Prop.1994/95:19 viss gratis rådgivning och utbildningi naturvärdsfrägor. EU:s stöd till beskogning av jordbraksmark liknartill stor del det svenska. Ertframtida EU-finansierai beskogningsstöd kommer troligen encfast att lämnas i slättbygder cxh inte i skogs- ochmellanbygder. En sådan begränsning kan föratses pä grund av natur- ochkulturmiljöskäl. Tveksamhet finns om del nuvarandeädellövskogstödet passar in i ett av EUmedfinansierat system eftersom EU inte liUäter stöd för sedvanUga ätgärder i skogsbrak. Stöd till gdlring, utsyning m.m.mäste därför förmocUigen förblinationella stöd medan stöd tiU plantering bör föras in i det allmänna nationeUabcskogningsprogrammet Vid metUemskapsförhandlingama begärde attEU:s skogsstöd av konkurrensneutrdiietsskäl skulle kunna lamas även till renaskogsfastigheter. EU har motsatt sigdette men gått med på att vissa stöd under en övergångstid pä fem är fär lämnas till kombinerade jord- cxhskogsbraksfasiigheter om arealenbrakad jordbraksmark är minst 15 ha. EU har i övrigt hänvisat till stödmöjlighetema inom ramen för sttoikturfondemas5b-mål samt till stöd enligtförordningen 867/90 som har beskrivits i det föregående. De svenska stöd som är inriktade pä natur- cxhkuliurmiljövårcfande insatser, inventeringar och biotopskydd passar brain i EU:s miljöstöd. Sammanfatmingsvis är behovet av lagstifmings-eller författningsändringar just nuinte särskilt stort inom det skogliga området eftersom övergångstider erhållits pä de omräden där skiUnader finns mellanSverige och EU. Pä dessa områdenpågår dessutom en översyn som beräknas vara klar dä övergångstider löper ut. Vad gäller olUca typerav stödåtgärder mäste en översyn göras av förordningen (1993:555) om stetiigtstöd tiU skogsbraket lUcsom avförordningen (1990:941) om inkomst-, omställnings- cxh anläggningsstöd tilljordbrakare. 1994/95:19 Bilaga 9 Regeringensbedömning: Enligt ett särskilt sameprotokoll i anslut- ningsavtdet har även i fortsättningen rätt att inomtracUtionellt samiska omräden gesamema exklusiva rättigheter som har samband med deras traditionellalevnadssätt Renkött får sduföras inom EU:s mecUemsländer omdet slaktas enligt bestämmelser iett särskUt direktiv. Dessa bestämmelser motsvarar dagens svenska krav för renslakt, viUcet innebäratt mobUa slakterier fär användas.Det svenska licenskravet för import av renkött frän bl.a. ersätts med ätgärder frän EU:s sida omimport av renkön till en medlemsland skulle medföra marknadsstömingar. Fortsan nationellt stöd kan ges till rennäringenunder föratsättning an stödet inteleder tiU en öknuig av den traditionella produktionsnivån. IEU:s gemensamma jordbrakspoUlUc betraktas renkött som en jordbrakspro-dukt.EU har inte lagt fast någon rennäringspolitik. Renskötselrätt tillkommer enligt 1 §rennäringslagen (1971:437) endast densom är same. Rätten kan enbart utövas av den same som är medlem i sameby. Renskölselrätten kan inte köpas ellerarrenderas. Dessa bestämmelser anser EU snida mot diskrimineringsförbudet iEG-rätten. 1 ansluiningsavtdei fmnsemellertid inlaget ett särskilt protokoll om det samiska foUcet Edigt protokollet har , , cxh EU enatsom att ländema tilläts att inomfraditionella samiska områden ge samema exklusiv rätt till renskötsel. Protokollet tillåter också att ländema ger samemaexklusiva rättigheter som har samband med deras ttaditionellalevnadssärt. 4.2 Stöd till rennäringen Nationellastöd kräver godkännande av kommissionen. kan räkna med att få behälla nuvarande stetliga stöd tillrennäringen. Det enda villkoret EUställer är att stödet inte medför nägon ökning av den fraditionella prcxluk-tionsnivån. Eftersom det tillåtna renantalet förvarje sameby baserar sig pä denlångsiktiga tillgängen pä naturbete är prcxiuktionsnivän beroende av de naturgivna föratsättningama. En ökning avprcxiuktionen skulle kräva omfattandeutfcxlring av renarna, vilket inte är ekonomiskt eller praktiskt möjligt. Nägon svårighet all uppfylla EU:s krav föreliggerdärför inte. Liksom for andra näringar finns det för rennäringen möjlighettill sfrukturstöd enligt . 4.3 Slakt Prop.1994/95:19 Bilaga 9 Slakt av ren regleras i direktivet 91/495/EEG. Denuvarande svenska bestämmelsema kanbehällas, med möjlighet art besluta om andra regler för slakt av ren om köttet encfast säljs i . Kött frånren som släktes i mobila slakterier får sduföras i andra EU-länder. 4.4 Import av renkött Sverigekräver Ucens för import av bl.a. ryskt renkött. Stetens jordbruksverk kan vägra att ulfärcfa enimpordicens om tiUgängen pä svenskt renköttbedöms motsvara efterfrågan. Ett EU-medlemskap medför att licenskravet inte kan behållas. har tUl följdav ett avtd med EU möjlighet attexportera renkött tullfritt till EU-ländema. EU, som konsteterar att import av renkött frän tredje land kan medföramarknadsstömingar, är beredd att an-väncfadia digängliga medel för art genom bUaterda eller multilaterala överenskommelserkomma till räna med sädana störningar. Frän svensk synpunkt sen är del angeläget an EUinför ett system för att registrera import av renkön frän tredje land. Detsaknas annars praktiska möjligheter att ingripa mot enmarknadsstöming. 5 Livsmedel, veterinära frågor, foder och frågor om växtskydd och växtodling Huvuddelenav om livsmedel, veterinära frågor, foder cxh frågor om växtcxUing omfattes av EES-avtdet.Avtdet frädde i kraft den 1 januari1994 med undanteg för den del som avser de veterinära bestämmelserna. Dit hör, föraiom frågor om djurhälsa,hygienbestämmelser för livsmedel avanimdiskt ursprang. I den delen trädde avtdet i kraft den 1 jdi 1994. Beträffande växtskyddsfrågoma fmns i avteletendast en gemensam förklaring medinnebörden att området skall införhandas i EES-avtdet, sä snart sommöjligt. Pä de angivna områdena innebär följaktiigen en mecUemskapi EU begränsade förändringar iförhållande till vad som redan gäller enligt EES-avtdet. Den anpassning som skett i anledning av avtalethar i huvudsak inneburit att omkring200 rättsakter, i huvudsak tlirektiv, införlivats på myndighetsnivå genom elt mycket stort antel kungörelser. Somexempel kan nämnas att utfärdat ett 40-td nya kungörelser. De nya kungörelserna kan i stora drag delas in i områdena stendarder,märkning, tUlsatser, främmandeämnen, livsmedel för särskUcfa näringsändamål (tidigare s.k. speciddesti-nerade Uvsmedel), offentiig konfroU, material ikontakt med Uvsmedel, dricksvattenoch hygienbestemmelser för animaliska Uvsmedel. De lag- och förordningsändringar som genomförts för att åstadkommaen anpassning består i storutsfräckning i att myncUghelema har fått utvidgade bemyntUganden. I de följande huvucfavsnitten om livsmedel,veterinära frågor, fcxler och frågorom växtskydd cxh växtcxUing beskrivs , den anpassning av det svenska regelverket som skett tiU följd avEES-avtdet cxh utfdlet i med-lemskapsförhantUingama. 1994/95:19 Bilaga 9 5.2 Livsmedel 5.2.1 Allmänt Regeringens bedömning: Huvuddelen av pä livsmedelsområdethar införlivats i svensk lagstiftning genom EES-avtdet. Ett svenskt EU-mecUemskap innebär därmedinga större förändringar i förhällande till vad som gäUer i cfag. Med hänsyn tUl den anpassning som skett tiU följdav EES-avtelet skulle en mecUemsskapbara i mycket begränsad utsfräckdng leda tiU ytteriigare ändringar i de svenska livsmedelsbestämmelsema. Enanpassning behövs emellertid när det gäller föreskriftema förinförselkonttoll. Borttagandet av gränskonfrollema inom EU innebär att kontrollen av livsmedel som förs in ilandet i större utsträckning än mäste bygga på den livsmedelskonfrollsom Prop. 1994/95:19 sker i utförsellandet. Flertdet av EG:s rättsakter på livsmedelsområdetär totalharmoniserade vilket innebäran det inte är riUätel an ha vare sig strängare eller Uberdare bestämmelser för de varor som regleras av rättsakten.EG:s bestämmelser på Uvsme-delsomrädeibygger, i likhet med de ticUgare gäUande svenska, i stor utsfräckning på de rekommendationer som utarbetets inomden intemationeUa organisationen . Därför innebär anpassning till genom EES-avtdet genereUt sett intesä stora förändringar pä livsmedelsområdet. När det gäller detdjbestämmelserhar emellertid ett stort antal viktiga ändringar fått göras. Redogörelserför dessa finns i prop. 1991/92:170 omEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), prop. 1992/93:119 om ändringar i livsmedelslagen(1971:511) m. fl. lagar i anledning av EES-avtdet och prop. 1993/94:203 omändringar av avtdet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtdet)m.m. på Uvsmedelsomrädet avsermärkning, livsmedelssian-darder,livsmedelstillsatser och livsmedelskonfroll. Dessutom finns bestämmelser om bl.a. vin- cxh spriiprodukier, materialcxh produkter i kontakt med livsmedel,Uvsmedel för särskUcfa näringsändamål, gränsvärden för främmande ämnen samt omdricksvatten cxh ytvatten som skall använcfas för framställning av dricksvatten. Samtiiga dessa bestämmelseromfattes av . EG:sbestämmelser om radioaktivitet i livsmedel omfattas däremot inte av EES-avtelet. Dessa bestämmelser behandlas i avsmn21 Euroaiom. Degenerella bestämmelserna om märkmng finns i ramdirckiivel om märkning (tUrektiv 79/112/EEG). Direktivet reglerar färdigförpackadevaror för försäljning tillenskilcfa konsumenter cxh tiU storhushåll. Till följd av att direktivet är toldharmoniserat kan varken ha Uberalareeller strängare märkmngsbe-stämmelserän som framgår av direktivet. Det finns däremot inte något hinder för företagen att fiivUligi ange ytterligaremärkningsuppgifter. De ticUgare gällandesvenska bestämmelserna överensstämde i sina huvuddrag med . På deteljnivå var däremotskillnadema stora. Som en följd avEES-avtalet har de svenska reglema helt anpassats till . De grandläggande krav som tidigarefanns om vad som skdl stå päförpackningen finns fortfarande kvar, men utformningen är annorlunda. Märkningsuppgifiema skall enligt EG:smärkningsdirektiv anges pä en språk som konsumentema i medlemslandet lättförstår. För svenskt vidkommande innebärdetta, enligt tolkning av bestämmelsen, alt förutom svenska även norska txh danska i dlmänhetaccepteras cxh i undantags-fdl cxksä enstaka markeringsuppgifter påandra språk. Benfande datummärkning kräver EG:s bestämmelserangivande av bäst-före-dag för deflesta färdigförpackade varor. Känsliga kylvaror cxh andra lätlfördärvliga livsmedel som t.ex. färsk fisk,färsk kyckling cxh köttfärs skall dcxk förses meduppgift om sista förbrakningsdag. Det tidigare kravet Prop. 1994/95:19 allförpackningsdag skall anges pä kylvaror gäller inte längre. Mjukt bröd Bilaga9 skdl numera förses med bäst-före-dag istäUet för bakningsdag. Bröd som avseskonsumeras inom de närmaste 24 timmama efter bakning, t.ex. smäfran-ska och baguetter, behöver inte datummärkas.Många svenska tiUverkare har dcxk fortsatt att ange bakmngscfag. När det gäller ursprangsmärkning avfärdigförpackade livsmedel har Sverigegenom accepterat , som innebär att mecUemsländema inte kan ha ett generellt krav påursprungsmärkning. Upplysning om platsen för livsmecUets ursprang kan endastkrävas i de enskilcfa fdlkonsumenten i avsaknad av denna uppgift kan bli vilseledd. Handeln har dock visat stort infresse att frivUUgt märkafrämst kött och köttprcxlukter med uppgift om råvarans ursprangsland. SamtUga ingående ingredienser i en prcxlukt skaUdeklareras i faUande ordning efterden vikt ingrecUensema hade vid tillverkningstiUfdlet Delte gällde äventidigare. Nytt är dcxk att sammansatta ingrecUenser, t.ex. fdukorv i pyttipanna, inte behöver deklareras annat än somfalukorv om den ingående mängden ärmindre än av den färdiga varan. Ett vilUcor för denna förenklade märkning är all beteckningen pä densammansatta ingrediensen är förbehålleni standard eller är allmänt vedertagen bland svenska konsumenter.Livsmedelstillsatser med teknologisk funktion skall dock dltid anges. I denallmänna debatten har en missuppfattning spritts om att skulle medföra att ingrecUenser i livsmedel inte skullebehöva deklareras om de inte uppgårliU . Alla ingrecUenser i livsmedel skdl deklareras i fallande ordning precis som . Vadsom förvirrat debatten är den nyssberörda ändringen som enbart rör ett begränsat antd sammansatte ingredienser i en ingrediensförteckning. Dcxk innebärbestämmelsen att allergena ingrediensersom mjölk, ägg och nötter inte dltid behöver deklareras dä de ingår i sammansatta ingredienser. Livsmedelsverkethar rekommenderat de svenskadiverkama att fortsatte deklarera sådana ingredienser. EG:s märkningsdirektiv omfattar föratom märkningäven presentetion av och reklam förlivsmedel. För reklam, liknande frågor svarar . Enlivsmedelsstandard föreskriver vilken sammansätming ett livsmedel skdl ha för att fä bära en viss varabeieckning. Syftetmed att utarbeta standarder som är tvingande för producentema, är attkonsumentema skdl tillförsäkras enviss kvalitet eller beskaffenhet pä UvsmecUet Både och EG har utarbetet ett antd standarder, men inte alltid församma produkter. Där cxh EGhade standarder för samma prcxlukt har anpassat sig till EG:sbestemmelser. Det gäller i fräga om juice cxh nektar, sylt, gelé cxh marmelad, scxker, honung, kondenserad mjölk samtkaffeexfrakt. försylt cxh marmelad har inneburit en kvditelshöjning med en större mängd bär i sylten. Tidigareskulle dl sylt innehålla bär. I fortsättmngen Prop. 1994/95:19blir det två kvaUtetsklasser "Vanlig sylt" och "Extt sylt".Vanlig sylt mäste i Bilaga 9 regelinnehålla bär mecfan Exfra sylt mäste innehålla . Marmelad jämstäUsmed sylt i detta avseende. Helt nya EG-anpassade standarder har införts förkakao, chokladvaror, ka-sein txhnaturligt minerdvatten. Kasein är elt protein som finns i mjölk. När det gäller kakao- och chokladvaror ärförändringama stora. Bl.a. ställs krav pä högre hdt kakaosmör i vissachokladprodukier för att få kalla dem choklad. Många prcxlukter som tidigare innehöll ordet choklad har tvingatsbyte namn. Det gäller t.ex. vissafabrikat av blockchoklad, chokladbiskvier cxh glasspinnar med chokladöverdrag. Vad gäller köttprcxlukter sä kommersannolikt , i enlighet med Cassis de Dijon-principen, att ibland fäacceptera import av köttprcxlukterfrån EG som inte uppfyller den svenska Uvsme-delssiandarden. Livsmedelsstandarder anses i cfag vara ett otidsedigtregelsystem eftersom standarder snabbt föråldras cxh i stället blir ett hinderför önskvärd prcxluklutveckling. Vid EG-ministramas möte i EcUnburgh idecember 1992 fattedes ettprincipbeslut att inte uterbete nya Uvsmedelsstandarder uten i ställetre videra cxh förenkla de äldre. EGhar i ramdirektivet 89/107/EEG beslutet om definitioner cxh principer föranvändning av tillsatser i Uvsmedel. Direktivet ingår i EES-avtdet I avvaktan pä deialjbesiämmelser får nationella bestämmelsertillämpas. beslutadeEG om dels ett cUrekliv om användning av färgämnen, dels ett direktiv om användning av sötningsmedel iUvsmedel. Däratöver finns ett förslag till direktiv om användmng avövriga tUlsatser. De beslutade cUrektiven innehällerdetdjerade regler om användning avfärgämnen cxh sötningsmedel i livsmedel. Svenska bestämmelser finns i kungörelse (SLVFS1993:33) om livsmedelstillsatser. Jämfört med de svenska bestämmelsema medgercUrektiven en vidare användning avfärgämnen cxh sötningsmedel i livsmedel. Detta gäller bl.a. användningen av s.k. azofärgämnen cxh sötningsmedlencyklamat och sacka-rin. harbegärt undanteg frän direktiven om användning av färgämnen cxh sömingsmedel i de delar där svenska regler ärsttängare än . skaU reglema i EG:s ramdirekiiv om offentiig konfroU av livsmedel gäUa i (direktiv /397/EEG).Dessa regler - som i dit väsentiigtrecfan före EES-avtdets ikraftträdande tillämpades i - innebär bl.a. att kontroll skdl utföras i helahanteringskedjan fram till konsumenten. Inspektioner skall utföras regelbundet cxh bör om möjligt utföras utanförvar- Prop. 1994/95:19 ning. Det finns många likheter meUan EG:s direktiv omoffentiig livsmedelskontroll cxh svenska regler, rekommencfationer cxh praxisi fråga om offentiig tiU-syn.TicUgare gällande tUlsynsbestämmelser har behållits, men kompletterats pä vissa punkter. Kompletteringarna finns i enkungörelse (SLVFS 1993:41) somLivsmedelsvericet har givit uL I kungörelsen betonas att offentiig livsme-delsiUlsyn skdl bedrivas regelbundet cxh vidmisstanke om överträdelser av lagstiftningen.TUlsynen skaU omfatta samtiiga led av hanteringen. TiUsyns-myncUgheien skaU i varje enskilt fdl välja det leddär en undersökning är mest motiverad. 5.2.6 Vin- och spritprodukter EG:sbestämmelser för spritdrycker cxh aromatiserade viner (förordningama (EEG) nr 1576/89, nr 1014/90, nr 1601/91) harinföriivals i svensk lagstiftning genom inkorporering i i samband med EES-avtelet.Bestämmelsema omfattar definitioner, tillsatser, gränsvärden för främmande ämnen saml tillverknings- ochanalysmetcxler. EG:s bestemmelser omvin aren del av jordbraksregleringen. Genom protokoll 47 har åtagit sig alt acceptera art importcxh marknadsföring av vinprodukter sker i överensstämmelse med EG:sbestämmelser på området saknari stort sett bestemmelser om vin eftersom monopolbolaget av kommersiella skäl påfrivillig grand anpassat sig till EG:sbestemmelser om definitioner och kvalitetskonfroU. Vinbestämmelserna, i form av förordningar, kommer att bli direkttillämpliga i vid ett medlemskap.Om monopolet för avvecklas kan det bU aktueUt att i någon form införliva detekniska bestämmelsema för vin recfan före ett mecUemskap. Genom en undantegsbestämmelse i EES-avtdet harSverige rätt att förbju-cfaförsäljning av vcxUca som är gjord på andra råvaror än säd cxh potetis. krav har inte kunnat upprätthållas imecUemskapsförhancUingama. fickdcxk i förhandlingama igenom sitt krav att prcxluktema vinglögg, stark-vinsglögg cxh spritglögg skall definieras somskydcfade prcxlukter. Detta innebäratt produkter som bär dessa beteckningar måste uppfylla definitionens krav på sammansätming och tillverkningssätt EGkunde däremot inte acceptera en definition och ett immatrialrättsligt skydd avprcxlukten punsch eftersom enprcxlukt med lUcnande namn recfan finns inom gemenskapen. EES-lös-ningen för punschen, dvs. saluhällande underbeteckningen svensk punsch utan attden definieras och skyddas, accepterades i mecUemskapsförhandlingar-na. 5.2.7 Material och produkter i kontakt med livsmedel Prop. Bilaga 9 Ett flertd direktiv som omfattas av EES-avteletrör migration, dvs. ellervandring av ämnen frän förpackningsmaterial cxh hushållsgcxis till Uvs-medlen. Föratom generella bestämmelser ilivsmedelslagen cxh i livsmedelsförordningenhar på dette omräde hittUls funnits endast ett fätal detdjerade föreskrifter. Dessa har bl.a. gällt gränsvärden förhur mycket bly, kadmium cxh tenn somhögst får lösas ut i livsmedel. De har genom EES-avtelet ersatts av en mycket mer utförlig lagstifming, framför ditför plasimaterid. pä detta omräde, dels ettramdirektiv, dels särdirektiv förolika materid har införiivals i Livsmedelsverkels föreskrifter. är tre material reglerade, nämligen plast(delvis), regenererad cellulosa (ceUofan)cxh keramik. Förteckningar fmns över viUca ämnen som får använcfas vid tUlverkning samt gränsvärden för vissaämnen i materid eller Uvsmedel. har i cfag lägre gränsvärden än EG förutlösning av bly cxh kadmium frånkeramiska kärl. De nya reglema avseende gränsvärden behöver dock intetiUämpas förrän . har ansvar på dettaområde bara gällt livsmedelsförpackningar,utrastning och maskiner inom livsmedelsindustrin. Frän och med ingåräven husgeräd som används i kontakt med livsmedel, t.ex. plasticärl,plastpäsar cxh porslin. Ytterligare en nyhet är att för material cxhprcxlukter avsedda att komma i kontektmed livsmedel finns krav på märkning med en symbol eller med orden "förlivsmedel" altemativt med en speciell beteckning om användningsområdetinte är aUdeles uppenbart. 5.2.8 Livsmedel för särskildanäringsändamål IEES-avtelet ingår ett ramdfrektiv med generella bestämmelser om livsmedel för personer som är i behov av särskild kost. Deltidigare begreppet specid-destineradelivsmedel har ändrats till begreppet livsmedel för särskilda näringsändamål cxh avser livsmedel som tUl följd avsärskild sammansättning ellersärskild tillverkningsmeicxl klart kan skiljas frän övriga livsmedel, lämpar sig för de näringsmässiga ändamål som de uppges hacxh sduhålls på ett sådant sätt attdenna lämplighet framgår. Ramdirektivet innehåller en liste över prcxluktgrapper för viUca särdirektiv successivtskdl faststäUas. Särdirektiven kanliknas vid Uvsmedelsstandarder. Ramdirektivet innehäller generella bestämmelser, definitioner cxh specifikamärkningsregler. I cxh med EG-anpassningenhar del tidigare svenska begreppet specialdestinerade livsmedel utvidgats. Livsmedel för vikdcontroll,natriumfattiga livsmedel samt livsmedel för personer med mycket krävande muskelarbete såsom för idrottende hartillkommit. Ett särdfrektiv om mcxlersmjölkersätiningar cxh tillskottsnäringaringår Prop. 1994/95:19 bland de rättsakter som omfattas av prop. 1993/94:203Ändringar av avtelet Bilaga 9 om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES-avtelet) m.m. Det krävs tillstånd från Livsmedelsverketför art fä sälja livsmedel för särskildanäringsändamål. TillsiändsplUcten kommer successivt att försvinna för deprcxlukter som regleras av särcUrektiv. har till följd avsubsidiaritetsprincipens tillämpning pä livsmedelsområdet föreslagit att antdet produktgrapper minskas.Ytterligare särdirektiv kommerenligt förslaget encfast att utarbetes för hämmat, bant-ningsprodukter cxh livsmedel för speciellamedicinska äncfamål, t.ex. sond-näring. Icxh med EES-avtelet ingår i RAPEX-systemet, dvs. EG-kommissionenssyslem för snabb information om hälsofarliga prcxlukter. Syftet med systemet är an snabbt informera övriga länder omuppenbart hälsofarliga produktersom påfräffats på marknaden. Del finns en ordning för livsmedel cxh en annanför övriga produkter.