prop · GI0346 · 1994-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1994/95:46 Ändringar i lagen (1976:661) om immunitet och " privilegier i vissa fall 1994/95:46 Regeringenöverlämnar denna proposition till . Ipropositionen lämnas förslag till ändringar i lagen (1976:661) om immunitetoch privilegier i vissa fall. Enligt förslaget skall det framgå av lagen attsvenska bestämmelser underordnas de bestämmelser om immunitet och privilegiersom har antagits av Europeiska gemenskaperna (EG) och som blir tillämpliga iSverige, om blir medlem i Europeiska unionen (EU). Vidare föreslås attbestämmelser om immunitet och privilegier för bl.a. EFTA skall upphävas. 1 1994/95. 1Förslag till riksdagsbeslut.............................. 3 3Ärendet och dess beredning.......................... 5 4.1Propositionen 1994/95:19 om medlemskap i unionen 5 4.2Bestämmelser om immunitet ochprivilegier i EG-rätten 6 4.31976 års lag om immunitet ochprivilegier.... 7 5 Behovet avlagstiftning................................ 7 5.1Lagens omfattning.................................. 7 5.2Immunitet och privilegier förinternationella organ m.m. 8 5.3Lagens bUaga........................................ 8 5.4Tillkännagivande avEG-bestämmeJser om immunitet och privilegier 9 6 Författningskommentar................................. 9 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde........ ...... 10 1 Förslag till riksdagsbeslut Prop. antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. 1*1994/95. Regeringenhar följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa fall Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissafall' delsatt punkterna 9, 24 och 37 i bilagan till lagen skall upphöra att gälla, dels att 1 och 4 §§ skallha följande lydelse. Vad som i denna lag föreskrives i fråga omimmunitet och privilegier skall gälla utan hinder av bestämmelse i annanförfattning. Vad som föreskrivs om immunitet och privilegier ide bestämmelser som skall tillämpas i enligt lagen (1994:000) medanledning av anslutning till Europeiska unionen eller i denna lag,skall gälla trots bestämmelser i andra författningar. De internationella organ och personer medanknytning till sådana organ, som anges i bilaga till denna lag, åtnjuterimmunitet och privilegier enligt vad som bestämts i stadga eller avtal som äri kraft i förhållande till . Regeringen skall kungöra tidpunkten dåsådant avtal eller sådan stadga trätt i kraft eller upphört att vara bindande iförhållande till . Med internationella organ avses i denna lag ävensådana i bilagan angivna organs stiftelser och fonder som förvaltas ellerkontrolleras av organet. Förutom immunitet och privUegier som följer avlagen (1994:000) med anledning av anslutning titi Europeiska unionenåtnjuter de internationella organ och personer med anknytning tUl sådanaorgan, som anges i bilaga till denna lag, immunitet och privilegier enligt vadsom bestämts i stadga eller avtal som är i kraft i förhållande till Sverige.Regeringen skall kungöra tidpunkten då sådant avtal eller sådan stadga trätt ikraft eller upphört att vara bindande i förhållande till . Medinternationella organ avses i denna lag även sådana i bilagan angivna organsstiftelser och fonder som förvaltas eller kontrolleras av organet. Dennalag träder i kraft . 3 Ärendetoch dess beredning Prop. Sverigeansökte om medlemskap i de europeiska gemenskaperna (EG).Förhandlingarna om medlemskap avslutades . Ett anslutningsfördragmellan EU:s medlemsländer och undertecknades . Bakgmnden till överenskommelsen och förslag tillviss lagstiftning som föranleds av ett medlemskap beskrivs i propositionen1994/95:19 om medlemskap i unionen. Ärendet och dessberedning m.m. behandlas i Del 1, sidorna 23-24, till vilka hänvisas ocksåbeträffande frågan om beredningen av detta ärende. Yttrande av Lagrådet hav inte inhämtats, eftersomlagförslaget är av sådan art att hörande av Lagrådet skulle sakna betydelse. 4.1 Propositionen 1994/95:19 om medlemskap iEuropeiska unionen Ianslutningsfördraget anges att fördrag och rättsakter som har antagits inom EGföre anslutningen är bindande för de nya medlemsstaterna fr.o.m. dagen föranslutningen. Fördraget behandlar också de nya medlemsstaternas bundenhet avavtal mellan EG och tredje land. Som nämnts ovan föreslog regeringen i propositionen1994/95:19 om medlemskap i unionen vissalagstiftningsåtgärder för att införliva med svensk rätt. Ett beslut att godkänna propositionen om Sverigesmedlemskap i och om lag med anledning av anslutning till Europeiskaunionen (anslutningslagen) medför att övertar den primär- ochsekundärrätt (gemenskapsrätt) som finns inom EU på anslutningsdagen. Primärrätten utgörs av de grundläggande fördragen,det vill säga de konstituerande fördragen om kol- och stålgemenskapen.Europeiska gemenskapen och Euratom, samt de fördrag som innehåller tilläggtill eller ändringar i de konstituerande fördragen. Bland de senare märksanslutningsfördragen. Med termen sekundärrätt avses de rättsakter som medstöd av primärrätten har antagits av EG:s institutioner. De utgörs bl.a. av derättsakter som räknas upp i artikel 189 i . Det rör sig omförordningar och direktiv, beslut, rekommendationer och yttranden. Et\ förordning har allmän giltighet, det vill säga ärbindande i sin helhet och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Också ettdirektiv är bindande, nämligen i fråga om det resultat som skall uppnås, menöverlämnar ät medlemsstaterna att välja form och metod för detta. Ett beslutär bindande i sin helhet för dem som det riktar sig till. Rekommendationer ochyttranden är inte bindande. Vid en anslutning till EU måste en stat normaltacceptera och tillämpa det vid tillträdestidpunkten existerande regelverket.Härigenom blir nya med- lemsstaterjämstäUda med de befintliga medlemsländerna såvitt gäller den Prop.1994/95:46 existerande EG-rätten. I propositionen (prop. 1994/95:19 Del 1 s. 514-515)anförs att anslutningsfördragets utformning gör att det i och för sig skullevara tillräckligt att i anslutningslagen föreskriva att anslutningsfördragetgäller i . Regeringen valde dock att föreslå att det direkt avanslutningslagen skall framgå vilka fördrag som blir gällande i . Förslaget tUl anslutningslag innebär att allprimärrätt i sin helhet införlivas med svensk rätt, vilket i sin tur innebäratt hela det regelverk som gäller för samarbete inom EU kommer att gälla iSverige som en del av den nationella rätten. Såväl de gmndläggande fördragensom övriga instrument som tillhör primärrätten, blir direkt tillämpliga frånoch med dagen för anslutningen. Beträffande sekundärrätten anförde regeringen ipropositionen att tydlighetsskäl talar för att reglera införlivandet avsekundärrätten i anslutningslagen (prop. 1994/95:19 Del 1 s. 520). I propositionen med anslutningslag föresläs vidareatt införlivandet av ge menskapens regler också skall gälla avtal ingångna av Europeiska gemenska perna. Gemenskapen är en juridisk person som har folkrättslig handlingsför måga (traktatkompetens). Enligt anslutningsakten förbinder sig att ' ansluta sig till de konventioner och instrument som är förbundna med för verkligandet av . Vidare är avtal som någon av gemen skaperna ingått med t.ex. tredje land bindande på de villkor som anges i de gmndläggande fördragen och i anslutningsakten. 4.2 Bestämmelser om immunitet och privilegier i EG-rätten InomEG-rätten finns bestämmelser om immunitet och privilegier såväl i protokolltill grundläggande fördrag som i rättsakter och avtal. Ett grundlägganderegelkomplex finns i protokollet till Fördraget omupprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för de Europeiskagemenskaperna. I protokollet regleras bl.a. immunitet mot rättsliga förfarandenför handlingar begångna i tjänsteutövningen för tjänstemän och anställda iEuropeiska gemenskaperna liksom frågan om befrielse från nationella skatter förlöner och arvoden från gemenskaperna. Bestämmelser finns även i vissa förordningar. Iförordningarna hänvisas ofta beträffande det materiella innehållet tillprotokollet till fördrag. Vidare innehåller vissa avtal bestämmelserom immunitet och privilegier. I en del sådana fall begränsas bestämmelsen tillatt ange att avtal om immunitet och privilegier skall kunna ingås med den statdär organisationen har sitt högkvarter. Ett godkännande av anslutningsfördraget ochantagande av anslutningsla gen innebär att de fördrag, rättsakter och avtal som innehåller bestämmelser om immunitet och privilegier blir gällande här i landet vid anslutningen till EU. Regeringen konstaterade i propositionen 1994/95:19 (Del 1 s.555) att ett medlemskap i kan komma att medföra viss lagstiftning i ämnet an tingen genom ändringar i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall eller genom särskild lagstiftning. Regeringen avsåg att återkomma till med de förslag till sådan lagstiftning som behövs. 4.3 1976års lag om immunitet och privilegier Ilagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall - i fortsättningenkallad lag - inkorporeras i svensk rätt bestämmelser om immunitet ochprivilegier som finns i stadgor eller avtal som anslutit sig till. Lagen,som enligt 1 § gäller utan hinder av bestämmelse i annan författning,innehåller inte några materiella bestämmelser utan hänvisar härvidlag till relevantainternationella överenskommelser, t.ex. Wienkonvention om diplomatiskaförbindelser. I lagens 4 § anges att internationella organ ochpersoner med anknytning till sådana organ, som anges i en bilaga till lagen,skall åtnjuta immunitet och privilegier enligt vad som har bestämts i stadgaeller avtal som är i kraft i förhällande till . 5 Behovet av lagstiftning 5.1 Lagens omfattning Regeringensförslag: I lagen skall det uttryckligen anges att de EG-bestämmelser omimmunitet och privilegier som skall tillämpas i enligt lagen(1994:000) om anslutning till Europeiska unionen har företräde framförnationellt stiftad lag. Därför skall det anges i lagen att EG-bestämmelsernaskall tillämpas trots bestämmelser i andra författningar. Skälen för regeringens förslag: Den EG-rätt som dethär är fråga om (fördrag, förordningar och avtal) skall tillämpas avmedlemsländerna. Beträffande förordningar gäller att de inte får införlivas inationell rätt genom lagstiftning. Det kan förekomma att nationell rätt strider motEG-rätten. Såväl införandet av en bestämmelse som strider mot gemenskapsrätteni den nationella lagstiftningen som underlåtenheten att upphäva en sådanbestämmelse utgör fördragsbrott, eftersom det uppstår oklarhet för enskilda omi vilken mån de kan förlita sig på gemenskapsrätten. Regeringen finner att den språkliga utformningen av1 och 4 §§ lag är sädan att bestämmelserna kan förefalla stå i stridmed EG-rätten. Beträffande 1 § kan det också diskuteras om inte bestämmelsenrent materiellt strider mot EG-rätten, eftersom det i 1 § stadgas att lagengäller utan hinder av bestämmelse i annan författning. Vid en strikt tolkningskulle detta kunna ges innebörden att lag skulle gälla utan hinder avanslutningslagens bestämmelser. Detta vore oförenligt med EG-rättsligabestämmelser om immunitet och privilegier. I lagen bör därför uttryckligenanges att EG-bestämmelser skall tillämpas trots bestämmelse i annanförfattning. 5.2Immunitet och privilegier för internationella organ m.m. Regeringensförslag: Av 4 § lagen skall uttiyckligen framgå att immunitet och privilegierenligt EG-rätten som följer av anslutningslagen inte omfattas av paragrafensbestämmelser. Skälen för regeringens förslag: 14 § anges att deinternationella organ och personer med anknytning till sådana organ som enligtsina stadgor eller avtal skall åtnjuta immunitet och privilegier omfattas av1976 års lag, om organet/-personerna finns upptagna i bilagan till lagen. Föratt markera att immunitet och privilegier med anknytning till EG-organtillämpas i med stöd av EG-rättsliga bestämmelser bör, enligtregeringens mening, en anknytning göras till bestämmelserna i anslutningslagenockså i 4§. Regeringensförslag: I bUagan till lagen stryks punkterna 9, 24 och 37. Skälen for regeringens förslag: Av redovisningen iavsnittet 5.2 framgår att de internationella överenskommelser som innefattarbestämmelser om immunitet och privilegier som är i kraft i förhållande tillSverige redovisas i bilagan till lagen. Som punkt 9 i denna bilaga finns Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA). Såväl organisationen som medlemmarnas representanteroch personer med tjänst hos eller uppdrag av sammanslutningen skall åtnjutaimmunitet och privilegier i enlighet med protokoll angåendeEuropeiska frihandelssammanslutningens rättskapacitet, privilegier ochimmunitet. Enligt anslutningsfördraget skall medverkan fr.o.m. frånträda . Det protokollsom stadgar immunitet och privilegier i EFTA-samarbetet kommer därefter inteatt vara i kraft mellan parterna, varför avtalet enligt regeringens meningskall strykas ur bilagan. I bilagans punkt 24 anges att Europeiskaatomenergigemenskapen och dess tjänstemän åtnjuter immunitet och privilegier.Enligt punkten 37 åtnjuter EG och medlemmar i delegationen för EG:s kommissioni jämte deras familjemedlemmar och betjäning samt kommissionensofficiella kuri-rer immunitet och privilegier i enlighet med avtal som är ikraft mellan parterna. Om blir medlem i Europeiska unionen, kommervi att omfattas av bestämmelserna om immunitet och privilegier i protokollettill fördrag om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensamkommission för Europeiska gemenskaperna. Bilagans bestämmelser om immunitetoch privilegier för Europeiska atomenergigemenskapen och dess tjänstemän ochför EG och medlemmar i delegationen för EG:s kommission i jämtederas familjemedlemmar och betjäning samt kommissionens officiella kurirerskall därför upphöra att gälla. De ersätts av EG-rättsliga bestämmelser.Regeringen föreslår därför att de aktuella punkterna utgår ur bilagan. 5.4 Tillkännagivande av ora immunitetoch privilegier Regeringensbedömning: Regeringen bör ge till känna vilka fördrag, rättsakter och avtal sominnehåller bestämmelser om immunitet och privilegier. Skälen för regeringens bedömning: Som framgår avavsnitt 4 innehåller EG-rätten bestämmelser om immunitet i ett stort antalfördrag, rättsakter och avtal som är direkt tillämpliga i medlemsländerna.Såväl enskUda som berörda myndigheter kan förutses få svårigheter attöverblicka regelverket. Regeringen gör bedömningen att statsmakterna börtillhandahålla en förteckning över de fördrag, rättsakter och avtal sominnehåller bestämmelser på detta område på samma sätt som regeringentillkännager vissa uppgifter som avses lag. Av avsnittet 4 har också framgått att förordningarinte får införlivas genom nationell lagstiftning. Regeringen gör bedömningenatt ett tillkännagivande av den typ som redovisas i detta avsnitt inte kananses utgöra ett otillåtet nationellt införlivande. Ibestämmelsen anges att bestämmelser om immunitet och privilegier inom EG-rättenoch lag skall gälla trots bestämmelser i andra författningar. Genomparagrafen inkorporeras bestämmelser om immunitet och privilegier som finns istadgor och avtal som är i kraft i förhållande till . En hänvisninggörs till att immunitet och privilegier som följer av EG-rätten inte omfattasav 4 §. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , Regeringenbeslutar proposition 1994/95:46 Ändringar i lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i vissa fall. gotab 47069, 1994