prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — 10.3Offentliga sektoras utgifter 85 10.4Förändring av den offentligasektoras finansiella 10.5Stoten inklusive sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringaraa 89 10.7Den kommunala sektorasinkomster och utgifter 91 11.2Förändring i stotsskulden ochdess finansiering 99 12.2Produktion och produktivitet,årsgenomsnitt 1996-1998 107 12.3Hushållens ekonomi,årsgenomsnitt 1996-1998 108 12.4Försörjningsbalans med vissanyckeltol, årsgenomsnitt 1996-1998 111 12.6Den offentliga sektt)rasfinanser 1995-1998 114 12.7Olika skuldmått i offentligsektor 1995-1998 115 12.8Stotens finanser 1995-1998 117 12.9 Totoltsparande 1995-1998 119 A12.1 Stotsskuld och bidrag till dess utveckling A12.2Skuldkvotens utveckling vid medelhög tillväxt 123 1994/95: lOO 1.1 Produktioni industrin och i övriga ekonomin 2 1.2Marknadstillväxt ochvolymutveckling för svensk export 3 1.3Privat konsumtion ochdisponibel inkomst 8 1.6Finansiellt sparande i privatoch offentlig sektor samt bytesbalans 13 1.7Öppet arbetslösa samt personeri konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder 16 1.8Offentliga sektoms inkomsteroch utgifter, medelhög 1.9Finansiellt sparande ioffentlig sektor 1980-1998 19 1.11 Denkonsoliderade offentliga sektoms bmttoskuld 21 3.1 Marknadsandelar och relativpris för export av bearbetodevaror till 14 34 4.2Industrins arbetokostnad perproducerad enhet i relativt 14 1980-1996 43 4.4Byggnadsinvesteringar per sektor1970-1996 46 5.1Antol varsel samt antolnyanmälda lediga platser 48 5.3Öppet arbetslösa samt personeri konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder 55 6.1 Nominell timlöninom industrin 60 9.1Bmttoinvesteringar samtbmttoinvesteringar exklusive bostäder som andelar av BNP 74 9.2Antol outhyrda lägenheterrespektive antol påbörjade lägenheter 78 9.4BNP-utveckling och lagerbidrag 81 10.1Den offentliga sektomsfinansiella sparande 1970-1996 82 10.2Den offentliga sektomsskuldutveckling 87 12.1Hushållens sparkvot 1980-1998 109 12.2BNP-tillväxten och dessanvändning 1996-1998 110 ;12.3 Underliggandeutbud och reguljär sysselsättning i Prop. förhällandetill befolkningen enligt alteraativet Bilaga 1.1 12.4Offentliga sektoras bmtto- ochnettoskuld 115 12.5Den konsoliderade offentligasektoras bmttoskuld 116 12.6Offentliga sektoras inkomsteroch utgifter, medelhög 12.7Finansiellt sparande ioffentlig sektor 1980-1998 118 12.8Totolt sparande 1980-1998,medelhög tillväxt 120 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning för /96 () instmktion skall RRV till regeringen lämnaen beräkning av statsbudgetens inkomster för det kommande budgetåret, avseddsom underlag för inkomstberäkning i budgetpropositionen. RRV redovisar i denna skrivelse förslag tillberäkning av statsbudgetens inkomster för /96. Beräkningama hargjorts för varje inkomsttitel för sig. 1 anslutning till beräkningama harbedömningar gjorts även av det väntade utfallet för /95.Underlag för beräkningama har bl.a. hämtats från berörda myndigheter. Förberäkningarna av inkomstskatterna har dessutom uppgifter från RRVtstaxeringsstatistiska undersökning och aktiebolagsenkät utnyttjats. Här presenteras en sammanfattning avberäkningsresultaten. 1 den av RRV utgivna publikationen RRVs inkomstberäkninghösten 1994 redovisas förutsättningar, antaganden och beräkningsresultat förde olika inkomsttitlama. För att underlätta en jämförelse med prognosema i denpreliminära nationalbudgeten presenteras i bilaga beräkningsresultatenkalenderårsvis för . Den av RRV utgivna Inkomstliggaren för budgetåret1994/95 kan användas som komplement till RRV:s inkomstberäkning.Inkomstliggaren innehåller utförliga beskrivningar av vad de olikainkomsttitlama avser och vilka bestämmelser som gäller för dem. Generaldirektör har beslutat idetta ärende i närvaro av direktör , revisionsdirektör ,avdelningsdirektör , avdelningsdirektör ,förste revisor , förste revisor , byråassistentCatarina och föredragande, förste revisor . RRV:sförslag till beräkning av statsbudgetens inkomster under /96 ochden nu gjorda prognosen av inkomstema under /95 har utförtsunder sedvanligt antagande om en ekonomisk politik i enlighet med framlagdapropositioner enligt nedanstående: -1994/95:4 Miljöklasser förbensin m.m. -1994/95:11 Differentieradskatt på blyfri bensin -1994/95:18 Finansiering avmyndighetstillsynen för den avreglerade el- -1994/95:19 Sverigesmedlemskap i -1994/95:25 Vissaekonomisk-politiska åtgärder m.m. -1994/95:28 Höjningav vattenföroreningsavgiften -1994/95:30 Återkallelseav vissa propositioner -1994/95:34 Densvenska tullagstiftningen vid ett EU medlemskap -1994/95:40 Budgeteffekterav medlemskap i m.m. -1994/95:41 Förändringari finansieringen av det allmänna pensions- -1994/95:42 Vissasocialforsäkringsfrågor m.m. -1994/95:43 Lagringsavgiftpå socker och ris -1994/95:53 Omräkningsförfarandevid fastighetstaxering m.m. -1994/95:54 Nylag om skatt på energi m.m. -1994/95:55 Försäljningsskattenpå motorfordon -1994/95:56 Nyalagar om tobaksskatt och alkoholskatt m.m. -1994/95:57 Mervärdesskattenoch EG -1994/95:61 Vårdnadsbidraget.Garantidagama. -1994/95:67 Försenadeårsredovisningar m.m. -1994/95:75 Vissaiivsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i -1994/95:88 Ersättningfrån sjukförsäkringen för vissa vårdförmåner till landstingoch kommuner i intemationella förhållanden m.m. - 1994/95:92 Nya tidpunkterför redovisning och betalning av skatter och -1994/95:99 Förändringar iarbetslöshetsersättningen -1994/95:108 Återkallelse avpropositionen 1994/95:18 Finansiering av myndighetstillsynenför den avreglerade elmarknaden m.m. - 1994/95:122Finansiering av medlemskap i Förutomdessa förutsättningar är bedömningen av konjunkturutvecklingen betydelsefullför beräkningen av statsbudgetens inkomster. Den bedömning av det ekonomiskaläget som presenterades i har utgjortdet huvudsakliga underiaget för antagandena om den samhällsekonomiskautvecklingen. RRV har också löpande haft kontakter med ,främst då med arbetet där med den preliminära nationalbudgeten för år 1995.Detta har sammantaget lett till att föreliggande inkomstberäkning baseras påföljande antaganden: Prop.1994/95:100 Bilaga 1.2 Privat konsumtion, volym -0,5 Privat konsumtion, pris Siffrorna avser procentuell förändring från föregående är. där annat ej anges. 1994/95:100 Bilaga1.2 Budgetåren1995/96 och 1995/96-96 Riksdagenhar beslutat att statsbudgeten skall löpa per kalenderår ()fr.o.m. kalenderåret 1997.1 övergångsperioden från det nuvarande brutna räkenskapsåret() kommer budgetåret att omfatta 18 månader. I vissa fallblirdetintressant att särskilt studera den första 12 månaders perioden inom dettabudgetår, bl.a. för aU underlätta jämförelser över tiden. 1 RRVis inkomstberäkning används genomgåendeföljande begrepp förde olika budgetårsperioderna. 1995/96 Avser12 månaders perioden fr.o.m. t.o.m. juni 1995/96-96 Avser 18 månaders perioden fr.o.m. juli1995 t.o.m. . Statsbudgetenstotala inkomster budgetåren 1994/95 och 1995/96 av fastställda statsbudgeten beräknades inkomstema för budgetåret1994/95 till . Enligt de nu redovisade beräkningama kommerstatsbudgetens inkomster för /95 att uppgå till ,vilket innebär en ökning med . I jämförelse med utfallet /94 är det en ökning med . Enligt de nu redovisadeberäkningama för /96 beräknas statsbudgetens inkomster till Ökningen i förhållande till vad som beräknas för /95blir . För /96-96 beräknas inkomstema till 618 230mkr. Diagrammet nedan visar inkomstemas inbördes storleksmässiga fördelningför detta budgetår Totala inkomster 618 mdkr Prop.1994/95:100 Bilaga 1.2 Övrig skalt på varor ocli tjänsier.19% Socialavgifter och allmännaegenavgifter. Mervärdesskatt, ....... , Övriga skatter, Enfullständig specifikation per inkomsttitel av RRV:s beräkningar av statsbudgetensinkomster för beräkningsperioden framgår av tabell A i tabellbilagan. Iföljande tabell presenteras några av de större förändringama. Därefter redogörsnärmare för dessa förändringar mellan budgetåren 1993/94 och 1994/95 respektive1994/95 och 1995/96. Förändringarmellan budgetåren 1993/94 och 1994/95 samt mellan 1994/95 och 1995/96 (mkr) 1993/94 till 1994/95 till Övriga socialavgifter, netto Övrigt under Skatter m.m., netto Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag från EU m.m. Extraordinära medel frän EU Inkomstemapå titeln uppgick till - för /94. Inkomsterna beräknastill för /95 och till för /96. Detta innebär ökningar med 30,9 mdkr Prop.1994/95:100 mellan 1993/94 och 1994/95 och med 10,0 mdkr mellan 1994/95och Bilaga 1.2 1995/96. Den huvudsakliga förklaringen till den kraftigaökningen mellan budgetåren 1993/94 och 1994/95 är att utfallet förinkomsttitelns netto för /94 drogs ner av flera orsaker.Systemen för kommunalskatteutbetalningar lades om fro.m. Något förenklatfick det gamla systemet till följd aU utbetalningama under övergångsåren 1993och 1994 varit särskilt stora. Vidare skedde särskildaomföringar av allmänna egenavgifter från . Därutöver förklaras det högre nettot på titeln /95 bl.a.av antaganden om en bättre ekonomisk utveckling samt av de åtgärder somföreslagits i regeringens ekonomisk-politiska proposition. Dessa åtgärderbeskrivs närmare nedan. Den beloppsmässigt mest betydelsefulla förklaringentill ökningen mellan budgetåren 1994/95 och 1995/96 är åtgärdema som föreslås iregeringens ekonomisk-politiska proposition. Ökningen av inkomsttitelns nettoförklaras också av att kommunalskatteutbetalningama slutavräknas enligt detgamla systemet sista gången 1994, vilket innebär att vissa utbetalningar upphörfr.o.m. Detta innebär minskade utgifter och medför därmed en förbättringav inkomsttitelns netto. Vidare bidrar antagandena om bl.a. en ökande lönesummatill inkomsUitelns nettoökning. Inkomsternapå titeln uppgick till för /94. Inkomsterna beräknastill för /95 och till för budgetåret1995/96. Detta innebär ökningar med 5,6 mdkr mellan 1993/94 och 1994/95 och med2,9 mdkr mellan 1994/95 och 1995/96. Mellan budgetåren 1993/94 och 1994/95 förbättrasnettot på titeln med ca 1,9 mdkr av den ekonomiska utvecklingen och med ca 3,7mdkr beroende på vidtagna och föreslagna regeländringar 1 regeländringamaligger bl.a. de förändringar i företagsbeskattningen som gäller för inkomståret1994 samt de åtgärder inom företagsbeskattningen som föreslagits i regeringensekonomisk-politiska proposition. Dessa åtgärder beskrivs nännare nedan. Slopandetav fastighetsskatt på vissa lokaler bidrar också till ökningen mellan dessabudgetår, vilket beskrivs närmare nedan (skatt på egendom). Jämfört med statsbudgeten har nettot på titelnreviderats upp med ca 8,1 mdkr, varav ca 6,4 mdkr beror på den ekonomiskautvecklingen. Resterande del beror på de föreslagna åtgärdema i denekonomisk-politiska propositionen respektive propositionen om finansiering avEU-avgiften. Mellan budgetåren 1994/95 och 1995/96 förbättrasnettot på titeln med ca 0,8 mdkr av den ekonomiska utvecklingen och med ca 2,1mdkr beroende på vidtagna och föreslagna regeländringar Bland regeländringamafinns förslagen till åtgärder inom företagsbeskaUningen i regeringensekonomisk-politiska proposition samt propositionen om finansiering avEU-avgiften. 17 1994/95. Lagstadgade socialavgifter Prop. j 994/95:100 Nettoinkomsterna under denna huvudgrupp uppgick till 64677mkr för bud- Bilaga 1.2 /94. Nettoinkomsterna beräknas till för /95 och till för /96.Detta innebär ökningar med 10,7 mdkr mellan 1993/94 och 1994/95 och med 18,4mdkr mellan 1994/95 och 1995/96. Den största delen av ökningen (5,1mdkr) mellan budgetåren 1993/94 och 1994/95 hänför sig till inkomsttiteln 1251Övriga socialavgifter, netto. Ökningen beror bl.a. på regeringens förslag omatt av tilläggspensionsavgiften skall tillföras statsbudgeten.Förslaget om en allmän löneavgift för finansiering av medlemskap i beräknasmedföra en inkomstökning under /95 på 4,1 mdkr. Avgiften skallenligt förslaget införas den . Ökningen mellan budgetåren 1994/95och 1995/96 hänför sig till den största delen (12,3 mdkr) till den allmännasjukförsäkringsavgiften, som regeringen i sin ekonomisk-politiska propositionföreslår skall höjas till för . Vidare beräknas denallmänna löneavgiften öka med 6,1 mdkr. Inkomstema under huvudgruppen Skatt på egendom uppgicktill för /94. Inkomsterna beräknas till 23 574 mkrför /95 och till för /96. Dettainnebär minskningar med 1,9 mdkr mellan 1993/94 och 1994/95 och med 0,6 mdkrmellan 1994/95 och 1995/96. Minskningen mellan budgetåren1993/94 och 1994/95 beror framför allt på att fastighetsskatten pä vissalokaler slopades 1993. Denna skatt uppbärs tillsammans med inkomstskatterna ochomförs med eftersläpning till huvudgruppen Skatt på egendom.Minskningseffekten av slopandet uppstår alltså för egendomsskatterna budgetåret1994/95. Eftersom omföringama från inkomstskatterna upphör, innebärslopandet en indirekt ökning av dessa skatter mellan budgetåren 1993/94 och1994/95. Skatt på varor och tjänster Inkomsten av mervärdesskatt, som netto är den störstainkomsttiteln på statsbudgeten, uppgick till /94,Inkomsterna beräknas till för budgetåren 1994/95 och till 117 100mkr för /96. Detta innebär en minskning med 14,4 mdkr mellan1993/94 och 1994/95 respektive en ökning med 8,3 mdkr mellan 1994/95 och1995/96. Förändringama mellan budgetåren1993/94 och 1994/95 förklaras bl.a. av att regeringen i proposition 1994/95:57föreslår en EG-anpassad beskattningsordning. Förslagen innebär enengängsminskning om 6,2 mdkr för /95. Detta beskrivs närmareunder särskild rubrik nedan. Vidare beräknas antagandena om den ekonomiskautvecklingen minska mervärdesskatten med 2,6 mdkr. Av ökningen mellan budgetåren 1994/95 och 1995/96 hänförsia 6,2 mdkr 6 tillengångseffekter till följd av EU-medlemskapet, enligt ovan. Därutöver be- Prop. 1994/95; 100 räknas den ekonomiska utvecklingen öka mervärdesskatten medca 2,0 mdkr Bilaga 1.2 Inkomsterna på energiskatt beräknas öka med 3,0mdkr mellan budgetåren 1993/94 och 1994/95 och med 2,1 mdkr mellan budgetåren1994/95 och 1995/96. Förändringen hänför sig till den största delen till deårliga indexupp-räknade skattesatserna per den . Inkomsternaav statens verksamhet beräknas minska med 2,8 mdkr mellan budgetåren 1993/94och 1994/95 och med 3,5 mdkr mellan budgetåren 1994/95 och 1995/96. Den störstaförklaringen till minskningen mellan 1993/94 och 1994/95 är att Riksbankensinlevererade överskott beräknas minska till följd av det högre ränteläget.Minskningen mellan 1994/95 och 1995/96 har som främsta förklaring attByggnadsstyrelsen bolagiserats och att statens fastighetsförvaltning därmedinte beräknas generera några överskott fr.o.m. /96. Inkomsterna av försåld egendom beräknas minska med2,6 mdkr mellan budgetåren 1993/94 och 1994/95 och med 8,8 mdkr mellanbudgetåren 1994/95 och 1995/96. Minskningarna förklaras av variationer iinkomster från utförsäljningar av statliga bolag. 1 beräkningen för budgetåret1995/96 har RRV inte räknat med några utförsäljningar Kalkylmässiga inkomster beräknas minska med 9,9mdkr mellan budgetåren 1993/94 och 1994/95 och med 2,4 mdkr mellan budgetåren1994/95 och 1995/96. Minskningen mellan 1993/94 och 1994/95 förklaras av attByggnadsstyrelsen återbetalade investeringslån under /94. Under1994/95 sker vissa andra återbetalningar, som upphör fro.m. 1995/96. Antagandenom den ekonomiska utvecklingen har avgörande betydelse förberäkningsresultaten. RRV har därför haft kontakter med Konjunkturinstitutetoch gjort en grov känslighetskalkyl med utgångspunkt från ett altemativt ekonomisktscenario. Detta scenario utgår från en procentenhets högre BNP-tillväxt förkalenderåren 1995 och 1996. Det bör framhållas att detta inte är någonaltemativ prognos utan endast en jämförelsekalkyl för att illustrera effektenpå statsbudgetens inkomster av en förändring i den ekonomiska utvecklingen. Enmotsvarande minskning av BNP-tillväxten skulle i grova drag ge samma effektersom de som presenteras i det följande, men med omvänt tecken. Den snabbare tillväxten genereras av en starkareprivat efterfrågan och för är BNP-nivån högre än i huvudkalkylen. Detta innebären högre tillväxttakt förde viktigaste ekonomiska antaganden som är utgångspunkt för RRVis beräkning, däribland lönesumman, privat tion, driftsöverskott, konsumentprisindex, m.m. Som exempel kan nämnas att lönesummans förändringstakt i känslighetskalkylen är 1,4 respektive 1,5 pro centenheter högre än i huvudkalkylen och den privata konsumtionens (i lö pande priser) förändringstakt är högre båda kalenderåren. Denhögre tillväxten medför en ökad sysselsättning, vilket påverkar arbetskraftsutbudetoch ger en viss minskning av arbetslöshetsnivån (-0,3 respektive -0,7procentenheter). Itabellen nedan redovisas skillnader mellan RRV:s beräkning och jämförelsekalkylen. Jämförelsemellan RRV:s beräkning (benämnd huvudkalkyl) och en Jämförelsekalkyl 1994/95:100 Bilaga 1.2 Enligtovanstående känslighetskalkyl skulle en procentenhets högre BNP-tillväxtkalenderåren 1995 och 1996 resultera i 1,2 mdkr högre inkomster budgetåret1994/95 och 5,5 mdkr högre inkomster /96. I sammanhanget kan påpekas att skatte- ochavgiftsökningar på bl.a. kommunalskatte- och vissa delar avsocialförsäkringsområdet inte påverkar statsbudgetens inkomstsida. Dessaskatter och avgifter nettoredovisas, vilket innebär att inkomstsökningarmotsvaras av lika stora utgiftsökningar för inkomstsidan. I jämförelsekalkylenberäknas skatte- och avgiftsuttaget brutto öka något mer än dubbelt så mycketsom framgår av förändringarna på statsbudgetens inkomster. Påstatsbudgetens inkomstsida redovisas även olika typer av extraordinära inkomster,såsom försäljningsinkomster eller engångsvisa fondöverföringar. Vid studier avinkomsternas utveckling över tiden kan det vara intressant att justerainkomstnivån för sådana extraordinära inkomster 1 sammanhanget är det av storvikt au påpeka att det inte finns några generella principer förvilka inkomster, som bör betraktas som extraordinära. Frän vissa utgångspunkterskulle exempelvis även förändringar i regelverk kunna vara en komponent, sombör justeras för vid jämförelser av inkomsterna över tiden. Presentationen idet följande bör således i första hand betraktas som exempel på justeringar,som kan vara av intresse att göra för att underlätta en jämförelse över tiden.Presentationen skall däremot inte uppfattas som en fullständig justering avinkomstsidans olika former av extra ordinära inkomster -10,8 -22,4 -11,0 -5,4 1994/95:100 Bilaga1.2 /93 har justerats för engångsvisa överföringar från Arbetslivsfondentill statsbudgeten, likvidation av och inleveranser i samband medbolagiseringen av . För /94 har justerats föraktieförsäljningsinkomster avseende AssiDomän, och ,inleveranser i samband med bolagiseringen av samt vissakalkylmässiga inkomster vid övergång till ny räntekontomodell. /95 harjusterats för aktieförsäljningsinkomster avseende samtinfasningsmedel från EU. För /96 har justerats förinfas-ningsmedel samt återbetalning av lån i samband med förändringar i jordbruksstödettill följd av EUmedlemskapet. Som framgår av presentationen visar de justeradeinkomstema en snabbare ökningstakt för båda prognosåren. En av förklaringarnatill ökningen är de ytterligare skatteinkomster som beräknas bli följden avregeringens ekonomisk-politiska proposition. Sverigeskommande medlemskap i innebär bl.a. vissa effekter för statsbudgetens inkomstenDetta har bl.a. behandlats i 1994/propositioner nr 19, 34,40,55, 57,75och 122.1 det följande ges en sammanfattning av de delar i åretsinkomstberäkning, som påverkats av EU-medlemskapet. kommande medlemskap i innebär bl.a. attSverige kommer aU motta vissa stöd och bidrag från EG:s budget. I dennainkomstberäkning föreslår RRV att dessa s.k. återflödesmedel redovisas påinkomsttitlar under en ny inkomsttyp, 6000 Bidrag från EU m.m. Dessa inkomsterberäknas sammantaget till 0,5 mdkr för /95, till 7,1 mdkr /96 och till 8,7 mdkr för /96-96. Vidareresulterade medlemsförhandlingar bl.a. i au eU s.k. infasningsbeloppavseende medlemsavgift kommer att återbetalas under åren 1995-1998.1denna inkomstberäkning föreslår RRV att infasningmedlen redovisas påinkomsttitel under en ny inkomsttyp, 7000 Extraordinära medel från EU.Inkomstema på denna inkomstfitel beräknas till 2,2 mdkr för /95,till 4,15 mdkr för /96 och fill 6,1 mdkr för budgetåret1995/96-96. För au finansiera medlemskap i harregeringen bl.a. föreslagit att en allmän löneavgift införs. Avgiftssatsen är1,. Som en direkt följd härav höjs den särskilda löneskatten ochpremieskatten på livförsäkringar i motsvarande mån. 1 denna inkomstberäkningföreslår RRV aU den allmänna löneavgiften redovisas på inkomsttitel 1281.Näringsidkare skall också betala allmän löneavgift och särskild löneskatt.Näringsidkares avgifter och skatter redovisas under inkomsthuvudgruppen 1100Skatt på inkomst och omförsmed tvä års eftersläpning till inkomsthuvudgruppen l200Socialavgif- Prop.1994/95:100 ter och allmänna egenavgifter Inkomstema av dessa skatter ochavgifter be- Bilaga 1.2 räknas för inkomsthuvudgruppema 1100 och 1200tillsammans till 4,4 mdkr för /95, till 10,9 mdkr budgetåret1995/96 och till 16,5 mdkr /96-96. Det bör särskilt framhållas att RRV;s beräkningarpå området socialavgifter avser inkomster brutto, före motverkande effekterbl.a. Avgifts- och skattehöjningama kan förväntas vältrasöver på driftsöverskott och löner. RRV har inte utfört särskilda beräkningar avdessa effekten 1 proposition 1994/95:122 beräknar regeringen att avgifts- ochskattehöjningama ger en nettoförstärkning för offentlig sektor om 5,4 mdkr(11,0 mdkr brutto). bedöms övervältringen inte ha skett fullt ut,vilket enligt regeringens beräkningar skulle innebära att inkomstförstärkningenför detta är blir 6,3 mdkr Vidare har regeringen i proposition 1994/95:40angett att den sociala sektorn ej bör drabbas. 1 proposition 1994/95:122 angesatt hela den merkostnad, som avgifts- och skattehöjningama innebär förkommunsektom bör återföras till kommunsektom. Regeringen har ännu intekonkretiserat de tekniska lösningama för dessa kompensationer, varför RRV inteheller beräknat nägra sådana effekter EU-medlemskapet innebär effekter av engångskaraktärför statens momsintäkter. 1994/95:57 föreslås en EG-anpassadbeskattningsordning som medför att mervärdesskatt inte tas ut vid införsel avvaror från I stället skall beskattning ske i den ordinariemervärdesskatteredovisningen. Detta innebär en förskjutning av uppbörden så atten engångseffekt uppstär på budgeten för /95 med en minskning pä8,2 mdkr. I propositionen föreslås ocksä att de skattskyldiga som bedriverhandel med skall redovisa mervärdesskatt en gång per manad. Dettainnebär en positiv engångseffekt på 2,0 mdkr. Dessa förändringar beräknassåledes sammantaget innebära en engängsminskning om 6,2 mdkr för budgetåret1994/95. medlemskap i innebär bl.a. att EG:solika stödprogram inom jordbruksområdet träder i kraft. Jordbrukare, somövergår frän det svenska arealbidragsprogrammet till EU:s motsvarighet, skallåterbetala vissa delar av tidigare omställningsbidrag. Återbetalningarnaförväntas ge en engångsin-komst för statsbudgeten om 1,3 mdkr för budgetaret1995/96. Övriga effekter beräknas tillsammans till -0,2 mdkrför /95, till + 0,2 mdkr för /96 och lill + 0,3mdkr för /96-96. Dessa effekter består av minskade intäkter förtullen, höjd mervärdesskatt på porto och serveringsavgifter samt förskjutningav uppbörden för försäljningsskatt på motorfordon. Effekterav proposition 1994/95:25, Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. Föratt angripa de ökande oblansema i ekonomin föreslog regeringen ett s.k. saneringsprogram i proposition 1994/95:25 Vissa ekonomisk-politiska åtgär der m.m. Nedan följer först en grov beskrivning av programmet som helhet och därefter en sammanfattning av de förslag till åtgärder, som påverkat q Åtgärdemaseffekter beräknas av regeringen till 113,4 mdkr vid . Prop.1994/95:100 Dessa fördelar sig enligt följande (beräkningama har redovisats i1995 ärs Bilaga 1.2 priser): Tidigarebeslutade åtgärder 18,3 mdkr Kommandeätgärder i budgetprop 20,0 mdkr Åtgäi-derföreslagna i prop 1994/95:25 57,1 mdkr Deåtgärder som föreslagits i prop.