prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — SamtUga beslut bör - vUket har behandlats underanslaget Småföretagsutveckling - fattas av ALMI:s regionala bolag. De nyamedlen bör föras tiU moderbolaget . Det är önskvärt attäven fondens eventueUt kvarvarande likvida medel samt utestående lånefordringarkan föras över tiU på motsvarande sätt som gäller för nyföretagarlånen,dock senast den I juU 1995. Styrelsen för Industri- och nyföretagarfonden harunder hand förklarat sig vilUg att medverka i denna förändring samt vid behovförskottera medel för denna verksamhet så att den kan fortgå . tiUFrämjande av kvinnors företagande för /96 anvisar ettreservationsanslag på . Nyttanslag (förslag) 100 000 000 varav 100 000 000beräknat för NäringspoUtikenär bl.a. mriktad på att skapa fömtsättningar för fömyelse och kompetenshöjningi näringsUvet. Som en följd av ökad konkurrens och skärpta krav på att användabäsfa tiUgängliga utmstning och ledningsmetoder - uikl. arbetsorganisation -behöver foretagen kunna följa och utvärdera den tekniska utvecklingen iSverige men firamför allt i utiandet. Företagen måste ha möjUgheter attidentifiera vilka affarsmöjUg-heter som är förenade med att använda nyatekniska lösningar genom att dessa kan skapa mervärdentiU produktema eUer sänka produktionskost- Prop. 1994/95: ICX) nadema. Ävenpå de små och medelstora företagen stäUs ökade krav på Bil. 13 egenutvecklingskapacitet for att kunna erbjuda så stor kundnytta som möjUgt. En fömtsättning for att kompetensen i små ochmedelstora foretag skaU Icunna höjas är att foretagens egen förmåga tiUfömyelse stärks. I det sammanhanget spelar ökad rekrytering avlångtidsutbUdade stor roU. Men små och medelstora företag behöver också använda sig av utomstående speciaUster för art lösa tekniska eUerandra problem som är förknippade med en förändring av produkter, marknader eUerorganisation. Stora foretag har egna resurser för art håUa en överbUck överutbudet av speciaUster. De har också oftast egen kompetens som kan identifierauppkommande problem. De små och medelstora företagen saknar i viss omfattningmöjUgheter art identifiera problem, och än mer art se vUken potential som kanUgga i art använcfa ny teknik. Det finns i kunskap och speciaUstkompetensinom bl.a. konsultföretag, industriforskningsmstitut, teknikcentra, högskoloroch universitet samt myndigheter som och . Det saknas dock etteffektivt system för att länka samman dessa organ med små och medelstoraföretag. För att överbrygga dessa hinder är det angeläget art det finns enorganisation som kan vara förmedlare meUan företagens behov av insatser ochkompetenta organ inom teknikområdet. Det är vUctigt att det även inom oUkaleverantörssystem finns ett flöde av teknikkunnande meUan de större och demindre företagen. Kraven på dessa förmedlare är fömtom den geografiska närhetenatt de har hög frovärdighet hos företagen både för sina allmänna msUcter omsmåföre-tagande och för sina kunskaper om teknik, arbetsorganisation ochledning. För att kunna fungera som förmedlare är det dessutom nödvändigt attdessa organisationer vet vilket speciaUstkunnande som finns i olika organ ochpå vilka villkor det kan stäUas i småföretagens tjänst. Staten bör skapa goda betingelser förkunskapsbUdningen i små och medelstora företag. Ett led i detta är att ökatiUgängUgheten tiU kunskap och speciaUstkompetens. börstaten mot denna bakgmnd bygga upp ett nätverk för tekniköverföring beståendeav speciaUster och förmedlare för att stärka kunskapsförsörjningen tiU små ochmedelstora företag. Systemet syftar tiU att etablera samverkan meUan ett stortantal aktörer, t.ex. de regionafa ALMI-bolagen, regionafa högskolor ochteknikcentra samt det nuvarande utbudet av speciaUserad kompetens vidmyndigheter - bl.a. och - universitet, högskolor ochindustriforskningsinstitut. Regeringen föreslår att 100 mUjoner kronorengångsvis anslås för ändamålet. bör i samverkan med hahuvudansvaret för att bygga upp det förslagna nätverket. Frågan om kompetensutveckling bör samordnas medberedningen av betänkandet av utredningen om kunskapsbUdning i arbetsUvet (SOU1994:48). Det är regeringens avsUa att förelägga riksdagenförslag om bl.a. inriktningen av stöd för att stimulera kompetensutvecklingen ibl.a. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. tiUBidrag till tekniköverföring för /96 anvisar ettreservationsanslag på . Nyttanslag (förslag) 97 500 000 varav65 000 000 beräknat för Investeringsfrämjande aktiviteter som syftar tiUatt öka den utiändska etableringen vid bedrivs sedan den 1 juU 1993inom ramen för verksamheten i Styrelsen för SverigebUden (prop. 1992/93:100 bU.13, bet. 1992/93:KrU15, rskr. 1992/93:314). Verksamheten, som bedrivs underprojekmamnet Invest in , har haft en tonvikt pä att ge uiformation ochskapa kontakter med japanska förefag genom det egna kontoret i . Styrelsenhar dessutom genomfort undersökningar av attitydema till hos investerarei , , och . I dessa länder har man ävenmlett samarbete med de svenska beskickningarna för att få dessa att fungera somrepresentanter för Invest in . Styrelsen har for att få ett underlag tiU en effektiviseringav verksamheten genomfört en utredning om den långsiktiga organisationen ochinriktningen av statens investeringsfrämjande. EnUgt uttedningsförslaget börprojektet bedrivas fristående från Styrelsen för SverigebUdenoch baseras på en långsiktig och målmedveten bearbetning av strategisktviktiga gmpper av marknaden och företag. EnUgtregeringens bedömning kan utiändska investeringar viiaUsera det inhemskanäringsUvet genom att tiUföra bl.a. kapital, teknisk kompetens samt nyttmdustrieUt och kommersieUt tänkande. De positiva effektema är särskUtframfrädande vid nyetableringar som fömtom kunskapsutbyte också medför ökadproduktionskapacitet och tiUgång tiU exportmarknader. De flesta mdustriländerhar mrättat offentUgt finansierade nationeUa organ för investeringsfrämjande,vilka har en inriktning mot att forsöka få tiU stånd etableringar av nyaverksamheter. Dessa länder har funnit att det lönar sig att arbeta långsUctigtmot uUändska företag för att generera utveckling och sysselsättning. Ett landsom inte har motsvarande verksamhet har en konkurrensnackdel. Regeringen bedömer att det i ännu högre grad äntidigare finns ett behov av investeringsfrämjande så att på likavillkor som andra länder skaU kunna marknadsföra fömtsättningama för attetablera och driva företag i landet. Inte minst bör vi umyttja att nublfr medlem i EU. Verksamheten bör emeUertid - som påpekas i styrelsensutrednings- förslag - effektiviserasmed avseende på orgaiusation och arbetsm- Prop. 1994/95:100 riktning.Regeringen har därför fimnit det mest ändamålsenUgt att Invest Bil. 13 inSweden-projektet får en självständig ställning under . Endelegation för investeringsfrämjande bör inrättas den 1 juU 1995. Delegationenbör utses av regeringen och mnehåUa personer med erfarenheter från bl.a.regeringskansUet, näringsUvet, fackUga organisationer och regionala organ. Detoperativa arbetet vid delegationen bör ledas av en chef som tiU sfri hjälp börha ca fem handläggare. Delegationen bör ha viss egen eUer inhyrdrepresentation utomlands. Delegationen bör samarbeta med de svenskabeskickningarna och med andra aktörer som t.ex. Det övergripande målet for delegationenshivesteringsfrämjande är att genom mformation och kontakter verka för attutiändska företag i oUka former investerar i eUer samverkar med svenskaföretag i syfte att härigenom bl.a. få tiU stånd en nyetablering, ökaproduktionskapaciteten, medverka tiU en successiv fömyelse samt ökakompetensen. Delegationen bör sfräva efter att arbeta mycket konkret ochmålinrikfat. Delegationensverksamhetsuppgifter skaU vara att -etablera sig som en centralkontaktpunkt för investeringsfrämjande, -utforma en strategi for attgenom främst olika former av mformations- och kontaktverksamhet påverkainvesteringsbeslut i syfte att öka investeringama i och därvid ävenutnyttja såväl svenska multinationeUa företags som utiändska företagskontakmät, -bedrivainformationsverksamheten aktivt och uppsökande i samverkan med de svenskabeskickningarna i de länder som skaU bearbetas och med bl.a. regeringskansUet,, exportråd, STATT, olika handelskamrar samt regionala och lokalaorgan, -bedriva verksamheten påutiandsmarknadema under /96 i främst , och Tysklandsamt -upprätthåUa en effektivförmedlingsorganisation för att bistå i genomförande av enskUdainvesteringsprojekt m.m. och därvid samverka med bl.a. samt regionala ochlokala organ. Verksamheten bör vara målgmppsorienterad på länder,branscher och företag. Det finns skäl att anfa att allmännainformationskampanjer är relativt ineffektiva. Det gäUer att i största möjUgautsfräckning komma i direktkontakt med dem som faktiskt har inflytande överinvesteringsbesluten i koncemema. Delegationen bör etablera sig som en centralkontaktpunkt för hivesteringsfrämjande genom att verka som en s.k. one-stopinvestment agency, vUken fimgerar som "lots" för utiändska fSretag samtregionala och lokala aktörer. Delegationen bör vidare medverka tiU att manundvUcer sådana satsningar på länder och företag från olika regionala aktörersom inte är koordmerade. Inom ramen för denna allmänna uiriktning kan tvåhuvuduppgifter urskUjas. Den första uppgiften är att presentera ochmarknadsföra som uivesteringsland i ett begränsat antal länder genom riktade insatser i form av seminarier, nyhetsbrev och genereU information om investeringsfömt- sättningama, uikl. det regionalpoUtiska stödet, i . I detta arbete mgår också att skapa en "fakta-bank", som fortiöpande uppdateras, om 39 deregelverk som berör företag och företagande i . föringenoch uiformationsframställningen - för vUken bl.a. kan Prop. 1994/95:100vara behjälpUg - bör när så anses lämpUgt samordnas med olika aktörer. Bil.13 t.ex. regionafa och kommunala organ, bransch-organisationer och andranäringsUvsorganisationer, bl.a. för att uppnå både en större effektivitet i bearbetningen av olika gmpper av utiändska investerare och en fördelning avkosmadema. Den andra uppgiften är att lämna upplysningar,följa upp och vägleda vid förfrågningar från utiändska företag ommvesteringsfömtsättningama i vårt land. Delegationen skaU därför ha överbUckoch kompetens att vid behov föra förfrågningar vidare från företag tiUmyndigheter, branschorganisationer och andra organ och följa upp resultaten avdessa kontakter. Vid inttessanta och konkreta investeringsprojekt skaUdelegationen fungera som en katalysator eUer mäklare genom att - i samarbetemed oUka former av regionala nätverk - bl.a. föra samman specifika utiändskaförefag och svenska företag eUer branschorganisationer för diskussioner ochförhandUngar, ibland baserade på förshidier som mitierats av delegationen. av de senare insatsema bör utföras av utomstående experter och anpassastiU de önskemål som finns från det regionala nätverket - länsstyrelser,regionala utveckUngsbolag, handelskammare, kommunala näringUvskontor,högskolor, etc. - som också tiU väsentUg del kan finansiera denna verksamhet.Delegationen bör också kunna hänvisa investerare tiU olika regionala organ somkan lämna underlag tiU lämpUga frivesteringsorter och ge mformation om detregionalpoUtiska företagsstödet. En särskUd uppgift för delegationen bUr därföratt utveckla kontaktvägar meUan centrala och regionala nätverk. Regeringen bedömer att dessa förändringar avorganisationen samt preciseringen av verksamhetsmålen och uppgiftemasammantaget kommer att ge investeringsfrämjandet en klarare profilering och gemöjUgheter tiU bättre kompetens i verksamheten. Det är nödvändigt bl.a. för attkunna åstadkomma en samordning och ett friformationsutbyte meUan olika aktörer.För att snabbt utöka den nuvarande verksamheten och dra fördel av SverigesEU-medlemskap bör särskUda insatser göras under /96. 1.godkänner vad regeringenförordat om inriktningen av åtgärder för att främja utiändska investeringarm.m., 2.bemyndigar regeringen attinrätta en delegation för investeringsfrämjande per den 1 juU 1995, 3.tiU Investeringsfrämjande /96 anvisar ett reservationsanslag på 97 5(X) OCX) kr. A 6.Turistfrämjande Prop. 1993/94 Utgift 99 755 896' Reservation 15 324 589 ''' 1994/95 Anslag 88 000 000' 1995/96 Förslag 99 000 000 varav 81 334 000 beräknat för 'Anslaget Styrelsen för Sverigebilden. Anslaget disponeras för kosmader för att öka antaletutiändska besök i och öka turismen inom landet genom marknadsföringsamt kompetens- och produktutveckling. Styrelsenför SverigebUden, som inrättades den 1 juU 1992, har tiU uppgift att upphandlatjänster med inriktning på marknadsföring utomlands av som ttiristiandsamt att informera om som uivesteringsland. Styrelsen för SverigebUden har i sin fördjupadeanslagsframställning för budgetåren 1995/96 - 1997/98 föreslagit att en nysamverkansform meUan staten och näringsUvet skaU genomföras och lagt framaltemativa modeUer för detta. En modeU innebär att samarbetet meUan Styrelsenför SverigebUden och marknadsföringsbolaget (Next Stop ) fördjupas genom att staten blfr delägare i bofaget.Staten skuUe i princip stå för basservice och marknadsföring av somnation och härigenom bU medfinansiär i den gemensamma intemationeUamarknadsföringen. En aiman modeU bygger på samverkan meUan staten och regionalaorgan, där ett marknadsföringsbolag sköter den årUga marknadsföringen ochstaten står för basservice i form av turistkontor utomlands. En fredje lösningvore att staten ensam svarar för basservicen pä ttiristkontoren och köpermarknadsföringsinsatser. Styrelsen för SverigebUden har lämnat enårsredovisning för /94. Regeringen konstaterar att RRVfrite har haft några frivändningar i revisionsberättelsen avseende Styrelsenför SverigebUden. Turist-och resenäringen hör allmänt sett tiU de mest expansiva tjänstenäringama. Denhar stor betydelse för sysselsättningen, särskUt i vissa regionalpoUtisktprioriterade områden. För att öka turismen i och tiU samt för attutveckla branschen krävs en rad olika åtgärder. Huvudansvaret för att utvecklanäringen måste åvUa företagen. Staten kan emeUertid spela en strategisk roUframföraUt när det gäUer marknadsföringen av som turistiand i udandet.Regeringens bedömning är att den övergripande mtemationeUa marknadsföringenbäst främjas om den sker i samverkan meUan staten och turistbranschens företagoch organisationer. Det sätt på vilket staten och branschens företagidag samverkar vad gäUer den uitemationeUa marknadsföringen är erUigt regeringens bedömning mindre ändamålsenUg. Samverkan bygger bl.a. på fömt- 41 sättningen att myndighetenStyrelsen för SverigebUden skaU upphandla ohka typer av övergripandemarknadsföringsinsatser samt även driften av Prop. 1994/95:100representattonskontor i utlandet. Den sammanläggning av mrist- resp. Bil. 13investeringsfrämjande som skett har vidare lett tiU en otydUghet iverksamheten. I en motion (1993/94:Kr5Il) har framförts att detbehövs en offensiv poUtik på turismens område. För att uppnå de mål som sättsupp för turismäringen krävs enUgt motionärema bl.a. en bättre samordning avolika insatser mot bakgmnd av en övergripande strategi. En huvudroU iutveckligen av som turistiand har naturUgtvis näringens företag, främstgäUer detta besöks- och resenäringen. Statens uppgift är fiamför aUt att stödjanäringens egna ansttängningar så att man får så likartade betingelser sommöjUgt i jämförelse med turismäringen i andra länder. Detta torde bäst skegenom genereUa näringspoUtiska insatser t.ex. inom ramen försmåföretagspoUtUcen. Hämtöver krävs dock, enUgt motionen, vissa särskUdainsatser från statens sida. Således bör staten och näringen ta ett gemensamtansvar för och mflytande över produktionen av marknadsföringstjänster. Dettabör ske genom att staten blfr delägare i Next Stop eUer genom att ettnytt bolag bUdas gemensamt av staten och näringen. För att bl.a stärkasamordningen och utvecklingen av branschens och olika samhäUsorgans msatser börvidare ett särskUt organ - TURSAM - uirättas med denna huvuduppgift. Motionens synsätt har vunnit stark anklang ibranschen. Regeringen har samma gmndsyn som präglar motionen. Det är såledesvUctigt att ha som utgångspunkt att det är de genereUa fömtsättningama förföretagens verksamhet som också bestämmer turistbranschens utveckling. Näringspolitiskamsatser t.ex. inom småförtagarområdet stärker också utvecklingen inomturistbranschen. Det finns anledning att mot bakgmnd av hittiUsvunna erfarenheter närmare överväga hur den övergripande marknadsföringen avSverige som turistiand skaU bedrivas. Ett altemativ har redovisats i den nämndamotionen. Andra altemativ har redovisats av Styrelsen för SverigebUden. Mot bakgmnd av vad som ovan anförts om att denuvarande formema för samverkan meUan staten och branschens företag är mindreändamålsenUga bör Styrelsen för SverigebUden avvecklas per den 30 juni 1995.Styrelsen har vissa myndighetsuppgifter, som dock är mindre omfattande. Isamband med att andra former för samverkan friom marknadsförings-områdetövervägs får ställning tas tiU vilket organ som bör svara för dessa uppgifter.Styrelsen har också ansvar för msatser för att främja uUändskainvesteringar. Denna verksamhet bör som tidigare redovisats överföras tiU ensärskUd myndighet. Bl.a. frågoma avseende samordning och utveckling m.m.som tagits upp i den nämnda motionen samt om övergripande marknadsföring bör beredas ytterUgare. Regeringen har för avsikt att genomföra detta arbete i syfte att lägga fram förslag inom området. I avvaktan på regeringens förslag har ett anslag avseende kosmader för marknadsföring samt kompetens- och produktutveckling tagits upp för /96. Dekosmader som uppkommer vid avvecklingen av Styrelsen för Prop. 1994/95:100 SverigebUden bör belasta ett särskUt avvecklingsanslag. 1.godkänner vad regeringenförordat om inriktningen av turist-poUtUcen och avvecklingen av Styrelsen förSverigebUden, 2.tiU Turistfrämjande /96 anvisar ett reservationsanslag på . Kostnader för avveckling av Styrelsen för Sverigebilden Nyttanslag (förslag) 1 000 Anslaget disponeras för kosmader för löner, lokaleroch viss övrig förvaltning i samband med avvecklingen av Styrelsen för SverigebUden. Arbetet skaU vara avslufat och redovisat tiUregeringen . Anslaget för särskUda avvecklingskosmaderbör föras upp med för /96. tiUKostnader för aweckling av Styrelsen för Sverigebilden för /96anvisar ert förslagsanslag på . Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. 1993/94Utgift 2 814 544 1994/95Anslag 4 000 000 1995/96Förslag 4 000 000 varav3 000 000 beräknat för Anslagetdisponeras för art: dels mfria statUga garantier enUgt förordningen(1978:507) om uidustri-garantUån m.m. (upphävd 1987:424), dels bekosta bidrag till regionalautvecklingsfonder för att tiU viss del facka förluster i anledning av sådanagarantier - enUgt förordningen (1982:682) om statUg finansiering genom regionalutvecklingsfond (upphävd 1987:894) - som fondema har beslutat om t.o.m. år1983 (jfr prop. 1983/84:40 bU. 10, bet. 1983/84:NU8, rskr. 1983/84:94).EventtieUa bidrag betalas fr.o.m. den I juU 1994 tiU de regionalautveckUngsbolagen. har kosmader till följd av även vissaandra typer av garantier Prop. 1994/95:100 betalats med medel från dettaanslag. Inom ramen för dessa andra stöd- Bil. 13 system kvarstår nu mgalånegarantier som kan medföra kosmader för staten. Nägranya åtaganden som kan leda tUl utbetalningar från detta anslag görs uitelängre. Anslaget för /96 bör beräknas tiU 4 mUjoner kronor. tiUTäckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. för /96anvisar ett förslagsanslag på . Räntestöd m.m. till varvsindustrin 1993/94 Utgift 84 974 308 1994/95 Anslag 50 000 000 1995/96 Förslag 40 000 000 varav30 000 000 beräknat för . beslöt (prop. 1988/89:100 bU.14, bet. 1988/89:NU22, rskr. 1988/89:177) att avskaffa dåvarande räntestöd tillvarvsindustrin fr.o.m. . Fram tiU detta datum kunde räntestödutgå såväl tiU inhemska bestäUare som vid export. Även kreditgarantierupphörde som stödform vid detta datum. I stäUet skuUe s.k. kontantstöd kunnautgå för order som tecknades före utgången av år 1992.Ansökningar om sådant stöd skuUe ha kommit in tUl före den 15 januari1993. Därefter upphörde även denna stödform. Kosmadema för /96 och de närmastkommande budgetåren hänför sig tiU tidigare bevUjade stöd. Löptiden för lånmed räntestöd har maximalt kunnat uppgå tiU . Statens utgifter sjunkerdock successivt och kommer att upphöra helt . , som är beslutande myndighet i ärenden omstatUgt stöd tiU fartygsfinansiering, har beräknat kostiiaden för ränte- ochkontantstöd tiU 15 mUjoner kronor för /96. Ett förslagsanslag om 40 mUjoner kronor förräntestöd m.m. tiU varvsmdustrin bör föras upp på statsbudgeten för budgetåret1995/96. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. tiURäntestöd m.m. till varvsindustrin för /96 anvisar ettförslagsanslag på . Täckande av eventuella förluster i anledning av borgensförbindelser, m.m. Anslaget disponeras för kosmader för eventueUaförluster i samband med mfriandet av borgensförbmdelser som stäUts ut genomStatens vattenfaUsverk. Från anslaget betalas även utgifter för att fuUgöraskyldigheter som avser riksgäldslån och statslån som har upptagits av och /92 övertagits av . Frånanslaget betalas vidare utgifter för staten som kan uppsfa i samband medskadestånd eUer liknande för ansvar mot fredje man tiU följd av verksamhet iStatens vattenfaUsverks rörelse. Anslagetinrättades i samband med beslut (prop. 1990/91:87, bet.I990/91:NU38, rskr. 1990/91:318) att överföra verksamheten vid med vissa undantag tiU ett av staten ägt aktiebolag /92. beslut innebär bl.a. att statenfortsätter att ansvara för de borgensförbindelser som Statens vattenfaUsverkhar ingått och som kan hänföras tiU den del av rörelsen som överförs tiUVattenfaU AB. skaU ersätta staten för kosmader vid ert eventueUtinfriande. Regeringen har vidare med stöd av beslutbemyndigat RUcsgäldskontoret att förvalta VattenfaUAB:s riksgäldslån. Dessa lån har tagits upp av och /92 övertagits av . Regeringen har med stöd avriksdagens beslut bemyndigat att lämna lån tiU inomen ram om 5 mUjarder kronor som skaU Icunna umyttjas för kortfristiga ändamål. Några förluster med anledning av statensborgensåtaganden och Riksgäldskonlorets utiåning till fömtses inteunder /96. Anslaget bör föras upp med ett formeUt belopp på . Förslag tillriksdagsbeslut Prop. tillTäckande av eventuella förluster i anledning av Statens vattenfallsverksborgensförbindelser, m.m. för /96 anvisar ett förslagsanslag på1 . Medel till AB kanalbolag för upprustning ochdrift av kanalen 1993/94 Utgift 15 000 000 1994/95 Anslag 15 000 000 1995/96 Förslag 15 000 000 varav10 000 000 beräknat för Anslaget disponeras för kosmader i samband meduppmstning och drift av . Isamband med beslut om riktlinjer för att föra öververksamheten vid till aktiebolagsform (prop. 1991/92:134, bet.1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) behandlades även det framtida ansvaret för ABGöta kanalbolag. ansåg att det är en statiig angelägenhet att ansvaraför att mstas upp och drivs så att kanalens värden somett kulturhistoriskt byggnadsverk och ett attraktivt turistmål kanvidmakthållas. Staten skaU därför även i fortsättningen äga AB kanalbolagdär kanalbolaget och kanalfastigheten skaU vara en sammanhåUen enhet.Fmansieringen av kanalens uppmstning skaU tiUförsäkras genom statsmaktemasförsorg. beslut iimebar också att den skogsmark omfattande ca 3 800ha som ägs av kanalbolaget skuUe överföras tiU . Efter riksdagsbeslutet om bolagiseringhar förvaltningen av aktiema i AB kanalbolag överförts från DomänverkettiU KammarkoUegiet. Fr.o.m. den 1 juU 1992 är huvudman förAB kanalbolag. Varje budgetår sedan anslaget uirättades budgetåret1992/93 har anvisat 15 mUjoner kronor för uppmstning och drift avkanalen. Totalt har sålunda anvisat 45 nuljoner kronor för uppmstningoch drift av kanalen budgetåren 1992/93 - 1994/95. AB kanalbolag har i en skrivelse den 5 oktober1994 begärt att ett anslag för uppmstiiing och drift av kanalen uppförs med 15mUjoner kronor för /96. Även för det förlängda /96 bedöms 15miljoner kronor vara tiUräckUgt för att klara av nödvändig uppmstning och driftav kanalen inför kommande säsonger.