prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — 1994/95:100 beräknade effektema av de sänktaersättningsnivåema i tandvårdstaxan Bil. 6 fr.o.m. ,tandvårdsreformens genomförande per samt beaktat en vissprisutveckling. På grundval härav beräknar vi bruttokostnaden till . Medhänvisning till vad som ovan redovisats under de tre anslagsposterna beräknarvi de totala bmttokostnadema för anslaget B 2. Sjukvårdförmåner m.m. till för /96. För juli1995-juni 1996 beräknas bmttokostnadema till Förslag fill lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring och till lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader, m.m. har upprättats inom . Förslagenhar fogats till protokollet i detta ärende som bilaga 6.3 resp. 6.4. 1.antar ett inomSocialdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring 2.antar ett inomSocialdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelskostnader, m.m. 3.till Sjukvårdsförmåner mm. /96 anvisar ett förslagsanslag på 23 . 1993/94 Utgift 2 634 043 1994/95 Anslag 3 420 000 1995/96 Förslag' 41 400 000 varav 27 600 000 beräknat för 1) Fr o m budgetaret 1995/96 föreslär regeringen attredovisningsprincipema förändras genom införande av bruttobudgetering.Förändringen innebär ingen ökad kostnad för statsbudgeten totalt. Ersättning i form av närståendepenning utges tillnärstående som avstår från förvärvsarbete för att vårda en svårt sjuk person.Ersättningen kan utges även vid vård på sjukvårdsinrättning.Närståendepenning utges av den sjukpenninggmndande inkomsten församtliga dagar i ersättningsperioden. Rätten till ledighet är knuten tillersättningsrätten. Fr.o.m.den 1 juni 1993 kan närståendepenning även utges med för vårdav en person som blivit HIV-smittad vid användning av blodprodukter inom densvenska hälso- och sjukvården. 5 1994/95. Fr.o.m. utökades antalet ersättningsdagar från 30 till Prop.1994/95:100 för varje person som vårdas. Bestämmelsema finns i lagen (1988:1465) omersättning och ledighet för närståendevård (ändrad senast 1994:318) och lagen(1993:332) om avgiftsfria sjukvårdsförmåner m.m. för vissa hiv-smittade. Medanledning av det utökade antalet ersättningsdagar och den fortsattautvecklingen beräknas ersättningen vid närståendevård uppgå till 41,4 miljonerkronor under /96. Antalet ersatta dagar beräknas till ca 82 000och den genomsnittliga ersättningen beräknas uppgå till 512kronor per dag. Närstäendepenning,utveckling i belopp och ersatta dagar bmtto ersatta milj kr dagar 1995/96prognos 12 män 1995/96 41,4 82 000 Antaletpersoner som blivit HlV-smittade vid användning av blodprodukter inom densvenska hälso- och sjukvården uppgår till högst 100 personer.Maximalt torde kostnaden för närståendepenning, förutsatt att samtliga 240dagar utnyttjas, bli ca . RFV har inte gjort något särskilttillägg för denna grupp vid anslagsberäkningen med hänvisning till attunderlag saknas för bedömning av om och hur denna gmpp kommer att förbmka de 10miljoner kronoma över fiden. Regeringenhar med utgångspunkt i RFV:s uppgifter beräknat kostnaderna under detta anslagtill under /96. Som regeringen tidigareredovisat skall utgiften för närståendepenning bmttoredovisas på statsbudgetensutgiftssida. Som ett led i reformen med enhetligaersättningsnivåer för dagersätt- Prop. 1994/95:100 ningar, avsesersättningsnivån för närståendepenning sänkas till Bil. 6 den 1januari 1997. tillNärståendepenning för /96 anvisar ett förslagsanslag på 1993/94 Utgift 928 097 907 1994/95 Anslag 915 000 000 1995/96 Förslag 1416 800 000 varav 940 000 000 beräknat för Från anslaget bekostas handikappersättning dels somtilläggsförmån till folkpension, dels som självständig ersättning.Handikappersättning utges till person som fatt sin funktionsförmåganedsatt innan han fyllt och därför behöver mer tidskrävande hjälp avannan och/eller har merkostnader p.g.a. sitt handikapp. Handikappersättningutbetalas med belopp som motsvarar , eller av basbeloppet.Bestämmelsema finns i 9 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring.Handikappersättningen finansieras helt över statsbudgeten. DenI infördes assistansersättning försvårt funktionshindradepersoner. Detta reducerar behovet av handikappersättning i vissa fall.Utvecklingen påverkas också av den allmänna trenden att antalet ersättningarökar. Antal handikappersättningar och prognos RFV beräknar vid ett antaget basbelopp om 35 600kronor och för kostnadema förhandikappersättningar under /96 (18 mån) till 1 420 miljonerkronor. Regeringenhar i regleringsbrev för /95 gett Riksförsäk- Prop.1994/95:100 ringsverket i uppdrag att före utgången av redovisa enanalys Bil. 6 av hur antalet vårdbidrag och handikappersättningar påverkatsnivå- och antalsmässigt av den statliga assistansersättningen. Regeringenhar med utgångspunkt i kostnadsberäkningar, och medbeaktande av begränsningen i basbeloppets uppräkning samt dess utveckling, beräknatkostnadema under anslaget till 1 . tillHandikappersättningar för /96 anvisar ett förslagsanslag på . 1993/94 Utgift 14 650 759 917 1994/95 Anslag 15 410 000 000 1995/96 Förslag 21080 000 000 varav 14 175 000 000 beräknat tor juli1995 - Från anslaget bekostas för innevarande budgetårförtidspension från folkpensioneringen, pensionstillskott till förtidspension,barntillägg till förtidspension samt kostnader förrehabiliteringsundersökningar m.m. vid sjukhus iNynäshamn och . Förtidspension utges till den som på grund avsjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiskaprestationsförmågan fatt sin arbetsförmåga varaktigt nedsatt till följd avsjukdom med minst en fjärdedel. utgesförtidspension som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Helförtidspension utgör för ogift pensionstagare och för gift pensionstagarevars make har hel folkpension i form av ålders- eller förtidspension ellerålderspension och förtidspension av basbeloppet. Vid beräkning avutgående pensionsförmåner används ett belopp som motsvarar basbeloppet minskatmed . Den som har låg eller ingen ATP får dessutom pensionstillskott.Maximalt pensionstillskott motsvarar av det reduceradebasbeloppet. Pensionstillskottet avräknas krona för krona mot utgående ATP. Bestämmelsema om förtidspension ochpensionstillskott finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring och lagen(1969:205) om pensionstillskott. Antaletförtidspensioner ökade med 5 000 - 9 000 och början av1990-talet. Är ökade dock antalet med 16 000 och med 19 000.Under år 1994 har ökningstakten avtagh jämfört med och . beräknar anslagsbehovet förförtidspensioneringen till för /96. 1994/95:100 Bil. Regeringensförslag: Folkpension i form av förtidspension sänks avbasbeloppet som pensionstillskott till förtidspension höjs från 105,av basbeloppet till . Hel folkpension i form av förtidspension förogift försäkrad skall utgöra av basbeloppet. För gift försäkrad vars make har hel folkpension iform av ålderspension, förtidspension eller en kombination av ålderspension ochförtidspension skall hel folkpension i form av förtidspension utgöra avbasbeloppet. Har maken tre fjärdedels eller halv folkpension i form avålderspension, förtidspension eller en kombination av ålderspension och förtidspensionutges hel förtidspension med 76,respekfive 81,av basbeloppet. Har makenen fjärdedels ålders- eller förtidspension utges hel förtidspension med 85,6 %av basbeloppet. Har maken rätt att uppbära folkpension i form av ålderspensionutges hel förtidspension av basbeloppet. 1 fråga om förtidspensionenligt äldre bestämmelser som utges till gift försäkrad vars make uppbär tvåtredjedels pension skall hel pension utges av basbeloppet. Uppbärmaken härutöver en fjärdedels ålderspension utges hel förtidspension med 72,av basbeloppet. Ändringama föreslås träda i kraft . Regeringens bedömning: Kostnader förrehabiliteringsundersökningar vid sjukhus i bör fr.o.m /96 flyttas från det nuvarande anslaget B5. Förtidspensioner och föras samman med utgiftsslaget köp av yrkesinriktaderehabiliteringstjänster under anslaget B 1. Bidrag till sjukpenning ochrehabilitering. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Detekonomiska läget i landet innebär att stora besparingar måste göras inom deflesta områden. Regeringen har i propositionen Vissa ekonomisk-politiska åtgärderm.m. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiUl, rskr. 1994/95:145) föreslagitomfattande besparingar och inkomstförstärkningar. aviserade att enproposition med förslag i syfte att bl.a. förbättra bered- Prop.1994/95:100 ningen av beslut om sjukpenning och förtidspension kommer attföre- Bil. 6 läggas så att den kan behandlas under våren 1995.Ytterligare åtgärder i syfte att stärka de offentliga finansema är docknödvändiga. Utvecklingen av förtidspensioneringen har underlång tid karaktäriserats av att en ökande andel av befolkningen uppbär sådanpension. Detta innebär att allt fler människor permanent hamnar utanförarbetsmarknaden och att kostnadema för förtidspensioneringen stiger. Mot denna bakgrund anser regeringen att folkpensioni form av förtidspension bör sänkas och pensionstillskotttill förtidspension höjas i motsvarande grad. Detta innebär följaktligenatt pensionstillskott till förtidspension höjs från av basbeloppettill . Den nuvarande grundnivån inom förtidspensioneringen behålls därigenomintakt eftersom summan av folkpension och pensionstillskott ligger kvar påsamma nivå som . Detta innebär att det är de som har inkomster ovanförgrundnivån i förtidspensionssystemet som fär vidkännas besparingen. En visskompensation sker också för de förtidspensionärer som uppbär bostadstillägg.Detta hänger samman med att det vid den inkomstberäkning som görs vidfastställande av bostadstillägg till pensionärer bortses från ATP-inkomstertill den del som tilläggspensionen föranlett minskning av pensionstillskottet. Hel förtidspension utges enligt nuvarande reglermed av basbeloppet. Förslaget innebär en sänkning till avbasbeloppet. Motsvarande sänkning bör göras i fråga omövriga nivåer för folkpension i form av förtidspension. Följaktligen bör förgift försäkrad vars make har hel folkpension i form av ålderspension ellerförtidspension eller ålderspension och förtidspension hel folkpension i formav förtidspension utgöra av basbeloppet. Har maken tre fjärdedels ellerhalv folkpension i form av ålderspension eller förtidspension ellerålderspension och förtidspension skall hel förtidspension utges med 76,9%respektive av basbeloppet. Har maken en fjärdedels ålders- ellerförtidspension bör hel förtidspension utges med 85,6 av basbeloppet. Har makenrätt att uppbära folkpension i form av ålderspension bör hel förtidspensionutges av basbeloppet. I fråga om förtidspension enligt äldrebestämmelser som utges till gift försäkrad vars make uppbär två tredjedelspension bör hel pension utges av basbeloppet. Uppbär makenhärutöver en fjärdedels ålderspension bör hel förtidspension utges med 72,5 %av basbeloppet. Förslaget beräknas medföra en besparing på 580miljoner kronor brutto beräknat på årsbasis. Nettobesparingen efter skattberäknas till på årsbasis. För 18-månadersbudgeten 1995/96beräknas förslaget leda till en besparing under anslaget B 5. Utgifterna under anslaget B 10. Bostadstillägg tillpensionärer beräknas öka med under /96 tillföljd av förslaget. Förslagetbör träda i kraft den . Vidberäkningar av förtidspensionsutgiftema under /96 Prop.1994/95:100 har även hänsyn tagits till regeringens bedömning rörandefolkpension Bil. 6 till gift pensionsberättigad som redogörs för underanslag B 7. Från nuvarande anslaget B 5. Förtidspensionerbekostas bl.a. rehabiliteringsundersökningar vid RFV:s sjukhus i ochNynäshamn. Kostnadema för dessa undersökningar beräknas under budgetåret1995/96 till (1995/96 12 mån). RFV hari sin anslagsframställning föreslagit att kostnadema för dessa undersökningarskall flyttas till anslaget för sjukförsäkring och rehabilitering. Under anslaget B 1. Bidrag till sjukpenning ochrehabilitering finns medel anslagna för försäkringskassoma att köpayrkesinriktade rehabiliteringstjänster. /95 anslogs 700miljoner kronor för detta ändamål. Regeringen anser att kostnadema förrehabiliteringsundersökningar vid RFV:s sjukhus bör föras samman medutgiftsslaget köp av yrkesinriktade rehabiliteringstjänster. Motbakgmnd av beräkningar, med beaktande av förslaget omfolkpension till gift pensionsberättigad som redogörs för under avsnitt B 7.Älderspensionärer och med beaktande av begränsningen i basbeloppets uppräkningsamt dess utveckling och till de föreslagna åtgärdema beräknar regeringenkostnadema under anslaget till . Förslag till lag om ändring i lagen (1961:381) omallmän försäkring har upprättats inom och bör bifogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 6.3. 1.antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 2.antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott 3.godkänner vad regeringen anförtom ändrad finansiering av kostnader för rehabiliteringsundersökningar m.m. vidRFV:s sjukhus i och 4.godkänner vad regeringen anförtom folkpension i form av förtidspension till gift pensionsberättigad vars makeinte uppbär folkpension 5.till Förtidspensioner /96 anvisar ett förslagsanslag på 21 . Vissa yrkesskadeersättningar m.m. Prop. 1993/94 Utgift 3 965 291 ''" 1994/95 Anslag 3 300 000 1995/96 Förslag 9 150 000 varav 6 100 000 beräknat för Från anslaget bekostas tillägg på vissa äldrelivräntor. Härifrån bekostas vidare ersättning som enligt särskildaförfattningar utges för skadefall yppade före bl.a. vidtjänstgöring i civilförsvaret eller vid brandsläckning samtyrkesskadeersättningar åt fångar m.fl. För motsvarande skadefall inträffadeefter belastas anslaget i första hand med ersättningar som utgesenligt lagen (1977:265) om stafligt personskadeskydd (LSP). Från och med den gäller att rättentill arbetsskadesjukpenning i princip har avskaffats. slopadessjukpenning enligt LSP med undantag för den särskilda sjukpenningen enligt 13 §LSP. /96 beräknas medelsbehovet för äldre skadefall till ca 1,7miljoner kronor, varav ca för kvarståendeuppräkningskostnader för vissa livräntor från arbetsskade- resp. fiskarförsäkringsfonden.För nyare skadefall beräknas medelsbehovet till ca . RFVföreslår att anslaget förs upp med med utgångspunkt frånett basbelopp om för och för . Staten kan i vissa fall ådömas att betala skadeståndtill enskild om t.ex. en statlig myndighet begått fel. Om den enskilde tillföljd härav drabbats av personskada med bestående invaliditet utgesskadeståndet i form av livränta. Vid utgången av administrerade RFV ca150 skadeståndslivräntor. Utgiftema uppgick till 2,8 miljoner kronor.Utgiftema belastar inkomsttitel Statliga pensionsavgifter, netto. RFV föreslår att nämnda skadeståndslivräntorfr.o.m. finansieras från anslaget B 6. Vissayrkesskadeersättningar m.m. RFV erfar att lönekostnadspåläggen för statligamyndigheter skall upphöra fr.o.m och ersättas medarbetsgivaravgifter. En fortsatt finansiering av de aktuellaskadeståndslivräntor för nämnda inkomsttitel skulle därmed komma att leda tillett underskott på denna inkomsttitel. Regeringenavseratt kompletteringsproposition återkomma med ett förslag sominnebär att statliga myndigheter skall betala socialavgifter enligt sammaregler som övriga arbetsgivare fr.o.m. . Mot bakgrund häravbiträder regeringen förslag att nämnda skadeståndslivräntor skallfinansieras från anslaget B 6. Med utgångspunkt häri och i RFV:skostnadsberäkningar och med beaktande av begränsningen i basbeloppets uppräkningsamt dess utveckling beräknar regeringen kostnadema under anslaget till 9,15miljoner kronor. Förslagtill riksdagsbelut Prop. tillVissa yrkesskadeersättningar mm. för /96 anvisar ettförslagsanslag på . Arbetsskadeförsäkringenomfattar anställda, uppdragstagare och egenföretagare och ger ersättning förinkomstbortfall till den som drabbas av skada i sitt arbete. Lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring omfattarskador enligt ett generellt arbetsskadebegrepp. Som arbetsskada ansågs före den1 skada till följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan iarbetet. Även olycksfall vid färd till eller från arbetsstället räknas som olycksfalli arbetet, om färden föranleds av och står i nära samband med arbetet. Förskada som framkallats av smitta gäller särskilda regler. Om en försäkrad varitutsatt för olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet skulle enligt deföre gällande reglema skada som han ådragit sig anses vara orsakad avden skadliga inverkan om inte betydligt starkare skäl talar mot det. har kravet påskadlighet hos en arbetsmiljöfaktor höjts från sannolikhet till hög grad av sannolikhet.Samtidigt har kravet på orsakssamband mellan skadlig inverkan i arbetet ochden försäkrades skada skärpts så att samband skall anses föreligga omövervägande skäl talar för det. För skador som inträffat före den I januari1993 och som anmälts till tillämpasdock alltjämt äldre bestämmelser. Arbetsskadeförsäkringen var tidigare samordnad medden allmänna sjukförsäkringen på så sätt att ersättning utgavs frånsjukförsäkringen de första 180 dagama (före ) efterdet att skadan visade sig, den s.k. samordningstiden. Från arbetsskadeförsäkringenutgavs efter samordningstidens slut ersättning för sjukvårdskostnader inkl.resor och andra till skadan hänförliga kostnader, liksom arbetsskadesjukpenning. gäller att rätten tillarbetsskadesjukpenning har i princip slopats för den som är sjukförsäkradenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vidare utges från samma tidpunktinte längre ersättning från arbetsskadeförsäkringen för andra kostnader än försjukvård utom riket, tandvård och särskilda hjälpmedel. För den som ådragit sig en arbetsskada föreliggersåledes numera i regel endast rätt till arbetsskadelivränta, dvs. ersättningvid bestående nedsättning av arbetsförmågan. Sädan livränta kan ocksä utgestill efterlevande. Arbetsskadeförsäkringen tar sikte på den faktiskanedsättningen i den försäkrades förmåga att skaffa sig inkomst genomförvärvsarbete. Ersättning för arbetsskada i form av livränta skall i principutgöra skillnaden mellan den inkomst som den försäkrade kan antas ha haft omhan inte hadeskadats och den inkomst som han trots skadan kan beräknas fä. Prop.1994/95:100 Livräntan ersätter en årlig inkomstförlust upp till samma inkomstaksom Bil. 6 gäller för ATP, dvs. 7,5 gånger basbeloppet. Antalet arbetsskadeärenden ökade under i stort setthela . uppgick antalet ärenden som skulle prövas hosförsäkringskassoma till knappt 65 000. var antalet som högst eller 118600. uppgick antalet ärenden till 82 000. skedde en ökning till91 200. Denna ökning är dock sannolikt tillfällig och beror på övergångsreglematill de ändringar i lagen om arbetsskadeförsäkring som skedde fr.o.m. den 1januari 1993. Antalet livräntor fortsätter att öka. I december1987 var antalet livräntetagare 18 500 och hade antalet ökattill 96 300. Trots förändrade regler torde antalet livräntor komma att ökaytterligare under en följd av år. uppgick utgiftema förarbetsskadeförsäkringen till . Utgiftsutvecklingen från år1989 illustreras i följande diagram. Arbetsskadeforsäkringens utgifter åren 1989 - 1994,(inkl. ersättning enligt äldre lagstiftning) [Lrsäuning enl. äldre lag Arbetsskadeförsäkringens utgifter har ökat kraftigtunder . De senaste årens regeländringar kommer dock att minskautgifterna framför alh vad gäller arbetsskadesjukpenning. Arbetsskadefondens medelsbehållning uppvisar sedanår 1987 ett underskott. Vid utgången av var det ackumuleradeunderskottet . Vid oförändrat avgiftsuttag kanunderskottet i arbetsskadefonden beräknas till ca år1999. 1 bilaga 6.8 Socialförsäkringens finansiering och kostnader redovisasbl.a. finansieringen av arbetsskadeförsäkringen. gäller att vid beräkningav vissa pensionsförmåner, bl.a. folk- och tilläggspension i form avförtidspension, skall det fastställda basbeloppet minskas . Vid frågansbehandling i framhöll socialförsäkringsutskottet - som tillstyrkteförslaget att vid beräkning av vissa pensionsförmåner basbeloppet skulleminskas - med anledning aven motion rörande arbetsskadelivräntoma Prop. 1994/95:100 att om ävenlivräntoma skulle minskas skulle den effekten Bil. 6 uppkomma attkostnaden vältrades över på arbetsmarknadsförsäkringarna. Utskottet ansåg attdet fanns anledning för regeringen att uppmärksamma problemet medkostnadsövervältringen till föjd av samordningen mellan pensionema ocharbetsskadelivräntoma och tillstyrkte därför bifall till motionen. Riksdagenbiföll utskottets hemställan (prop. 1992/93:50 och 1992/93:116, bet.1992/93:SnJ9, rskr. 1992/93:157). Regeringens avsikt var att som ett led i höstensbudgetarbete pröva möjliga åtgärder med inriktning att de generellt verkandebesparingama på pensionsområdet även skulle fä genomslag för pensionärer somuppbär arbetsskadelivränta. Den tillsatta Sjuk- och arbetsskadeberedningenhar i uppdrag att lämna förslag till en ny ordning för lagfästa ersättningarvid sjukdom och arbetsskada. Regeringens avsikt är att besluta omtilläggsdirektiv till Sjuk- och arbetsskadeberedningen. Mot bakgrund häravfinns det inte skäl att föregripa beredningens arbete ochregeringen avstår därför från att lägga fram något förslag i denna del. Försäkring vid ålderdom m.m. Underdenna rubrik behandlas anslagspostema B 7 - B 11. Ålderspensionen skall ge ekonomisk trygghet för deäldre. De som pensionerar sig från ett aktivt förvärvsliv skall få enersättning som gör det möjligt att leva på ungefar samma standard som tidigare.Den som inte tidigare förvärvsarbetat, eller gjort så i liten utsträckning,skall i pensionssystemet vara garanterad en skälig levnadsnivå utan att socialtjänstensbehovsprövning skall bli aktuell. I det nuvarande pensionssystemet uppbär allapensionärer folkpension. De som förvärvsarbetat fär därutöver allmäntilläggspension (ATP). Till dem som har låg eller ingen ATP utgårpensionstillskott. Dessutom kan de med låga inkomster fä bostadstillägg. Mot bakgmnd av det omedelbara behovet att reducerade offentliga utgiftema och därmed dämpa utvecklingen av statsskulden är detofrånkomligt att ålderspensionärema skall beröras av neddragningar, i synnerhetsom ålderspensionema utgör en stor del av de offentliga utgiftema. Rättviseskältalar också för att pensionärema skall dela de bördor som en sanering avstatsfinansema innebär för de förvärvsaktiva. Utöver vad som anges ipropositionen Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. (prop. 1994/95:25, bet.1994/95:FiUl, rskr. 1994/95:145) föreslås nu ytteriigare besparingar genom attmakar alltid skall fä folkpension av basbeloppet oavsett om denandra maken arbetar eller är pensionär. Därtill kommer utgiftsminskningar somett resultat av successivt senarelagda utbetalningar och en striktareinkomstprövning av rätten till bostadstillägg för pensionär.Fördelningspolitiska hänsynstaganden har vägt tungt för utformningen avregeringens förslag. För att kunna uppnå de välfärdspohtiskamålen och bibehålla Prop. 1994/95:100 ett offentligt pensionssystem som geralla såväl en inkomstbaserad pen- Bil. 6 sion som ett gmndskydd behöver dettareformeras. För att kunna säkerställa den långsiktiga trovärdigheten måste detallmänna pensionssystemet bli mer följsamt mot samhällsekonomiska ochdemografiska förändringar. I detta syfte fattade beslut omriktlinjer för en reformering av det nuvarande systemet (prop. 1993/94:250,bet. 1993/94:Sfu24, rskr 1993/94:439). För att säkra den breda politiskaenighet som präglat reformarbetet har en särskild genomförandegrupp tillsattsför att medverka i den fortsatta beredningen av reformen och att vårdaöverenskommelsen. Utgiftsutvecklingen för de aktuellaförsäkringsgrenama framgår av följande tabell: 1 380 3 955 1 549 7 216 1 668 8 253 1 700 9 064 1 655 9 455 1 639 10 067 De samlade socialförsäkringsutgiftema inklusive ATPoch delpension redovisas i bilaga 6.8 Socialförsäkringens finansiering ochkostnader. Folkpensionför gift ålderspensionär är enligt nuvarande regler olika stor beroende på ommaken uppbär folkpension eller inte. Om maken är pensionär utgör folkpensionen78,av basbeloppet medan folkpensionen utgör av basbeloppet om makeninte är pensionär.