prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Statensungdomsråd omvandlades och bytte namn till Ungdomsstyrelsen.Ungdomsstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för ungdomsfrågor Riksdagenbeslutade om myndighetens övergripande mål och verksamhetsinriktningför perioden /95-1996/97 (prop. 1993/94:135, bet. 1993/94:KrU31, rskr1993/94:354). Förändringama av målen innebar bl.a. att myndighetenssektorsövergripande arbete och uppföljningsansvar för statliga och kommunalainsatser för ungdomar lyftes fram. Deövergripande målen för är att främja goda uppväxtvillkor förungdomar samt att verka för att unga människor görs delaktiga isamhällsutvecklingen. skall arbeta sektorsövergripande och haen kontinuerlig kontakt med kommunema när det gäller att följa ungdomarsvillkor i samhället. handlägger vidare frågor om stöd tillungdomsorganisationer enligt förordningen (1994:641) om statsbidrag tillungdomsorganisationer Myndigheten() har i sin årsredovisning redovisat verksamheten gentemotföljande mål: -att stödja och stimulera enutveckling av ideella bam- och ungdomsorganisationer, -att följa, stimulera ochutveckla kommunemas insatser för ungdomar, -att ta fram och spridakunskaper om ungdomars uppväxtvillkor och om metoder och strategier iungdomsarbetet -att följa och utvärderastatliga och kommunala insatser för ungdomar inom i första hand kultur- ochfritidssektom samt genomföra översiktliga utvärderingar inom andra sektorer RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar 1994/95:100 Bil. De övergripandemålen som gäller för perioden /95-1996/97 bör ligga fast. Resurser 1995/96 Myndighetensårsredovisning visar att de mål som formulerats och de resultatkrav som ställtsi regleringsbrevet till övervägande delen har uppnåtts. Myndigheten redovisarett anslagssparande /94 på cirka I miljon kronor Den administrativahanteringen av bidragsgivningen har skötts på ett effektivt sätt medförhållandevis korta handläggningstider Den nya redovisningsmodellen förstatlig verksamhet har använts på myndigheten först från ochmed /94, vilket medför Prop. 1994/95:100 svårigheter att farättvisande kostnadsjämförelser bakåt i tiden. Det finns Bil. 14 ett behov avatt förbättra mätmetoder och kriterier avseende såväl effekter som kopplingenmellan prestationer och resursåtgång. De nya fömtsättningar som gäller förUngdomsstyrelsen gör emellertid årsredovisningen till vissa delar inaktuellsom bedömningsgmnd för framtida beslut. Bl.a. har myndigheten givits nyaövergripande mål inför /95. Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Sammantagetinnebär bedömningen att de riktlinjer som lades fast i proposition 1993/94:135bör gälla även för budgetåren 1995/96. De förändringar av verksamheten som därlades fast innebär att myndigheten far mer omfattande och krävandearbetsuppgifter Arbetet med att förändra verksamheten för att möta de nya kravsom ställs på myndigheten har påbörjats. bör därförundantas från generella besparingskrav. bör även kompenserasför vissa merkostnader i samband med organisationsförändringen. tillUngdomsstyrelsen för /96 anvisar ett ramanslag på Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet mm. 1993/94 Utgift" 111534 000 Reservation 3 411077 1994/95 Anslag 111 697 000 1995/96 Förslag 174 303 000 varav 109 422 000 beräknat för juli1995 -"För /94 fanns två anslag uppförda påstatsbudgeten som delvis motsvarar ovan nämnda ändamål; E 2. Bidrag tillcentral och lokal ungdomsverksamhet mm. och E 3. Stöd till interaationelltungdomssamarbete. Anslagetdisponeras för statsbidrag till ungdomsorganisationer enligt förordningen(1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer samt för stöd till vissannan nationell ungdomsverksamhet. Vidare omfattar anslaget också stöd förintemationeU verksamhet till för ungdomsorganisationer ungdomsutbyte. Ungdomsstyrelsenhar i sin årsredovisning redovisat utvecklingen för och fördelningen av det statliga stödet till ungdomsorganisationemas 51 verksamhet.Antalet ungdomsmedlemmar i de organisationer som erhöll Prop. 1994/95:100reguljärt stöd har minskat med under de senaste fyra Bil.14 åren, medan antalet aktiviteter i princip varit oförändrade. Av det särskilda bidraget fördelades till nya ungdomsrörelser,generationsövergripande verksamhet och särskilt angelägna projekt. Ungdomsstyrelsenföreslår att bidragen till ungdomsorganisationema bibehålls på nuvarande nivå.Ungdomsstyrelsen föreslår även att särskilda medel inom anslaget anslås tillden särskilda satsningen på unga flickor i föreningslivet och till utmärkelseri enlighet med den nuvarande nivån. Landsrådetbegär i verksamhetsbidrag för sin intemationella verksamhet.Detta motsvarar en ökning på på årsbasis. Ökningen motiveras aven ökad ambitionsnivå för informationsverksamheten, ökade krav på deteuropeiska ungdomssamarbetet samt ökade kostnader för medlemskap i olikaintemationella samarbetsorgan. Stiftelsenbegär för att driva EU:s ungdomsutbytesprogram Ungdom förEuropa och för information om intemationellt ungdomsutbyte, inklusive medel förbreddat utbyte och övergripande verksamhet. Detta motsvarar en ökning på cirka670 , vilket främst hänör från ökade kostnader för Ungdom förEuropa-programmet samt förslag till ny verksamhet genom ett breddat utbyte,främst riktat till . Härtill kommer en begäran om II fördet sk. World Youth-programmet. Destatliga bidragen till ungdomsorganisationemas verksamhet är av stor betydelse för föreningslivets möjligheter att engagera bam och ungdomar Bidragen är ett konkret sätt att stödja ungdomars eget engagemang och den demokratiska fostran som blir effekten av att ungdomar själva har inflytande över och styr en omfattande verksamhet. Bidragen består av ett gmndbidrag och ett särskilt bidrag. Gmndbidraget fördelas till rikstäckande ungdomsorganisationer utifrån antalet medlemmar, aktiviteter och lokalavdelningar Det särskilda bidraget skall från och med in nevarande år främst användas för att stödja fömyelse och utveckling inom 52 föreningslivet, samt till organisationer med särskilt resurskrävande Prop. 1994/95:100 verksamhet. Statens stöd motiveras av att organisationema ochderas verksamhet bidrar till att vissa mål, som är angelägna fbr samhället istort, uppfylls. har ett antal åtgärder därför vidtagitsför att bidragsgivningen i ökad utsträckning skall relateras till de statliga målenför bidragen. har i uppdrag att fram t.o.m genomföraen fördjupad bidragsprövning av samtliga organisationer som ansöker omgmndbidrag. skall också utvärdera i vilken utsträckning somfördelningen av statsbidrag leder till att målen uppnås. De statliga bidragen till ungdomsorganisationemauppgår till De traditionellaungdomsorganisationema har haft allt svårare att fånga upp ungdomar i sinverksamhet. Medlemsantalet i de organisationer som far statligt bidrag harstadigt minskat Regeringen anser det därför som rimligt att göraen viss besparing på bidragen till ungdomsorganisationema /96. Det äremellertid viktigt att föreningama ges möjligheter att fömya sinaverksamhetsformer för att bättre kunna möta ungdomars behov och intressen.Denna möjlighet bör finnas genom det särskilda bidraget. Detta bör även kunnaanvändas för att stödja lokalt utvecklings- och förnyelsearbete avprincipiellt intresse. Besparingama inom bidragen under /96 bördärför ske inom gmndbidraget. För /95 avsattes under anslagetsärskilda medel till för att dela ut utmärkelser inomungdomsområdet. Då dessa medel inte kommer att förbmkas under innevarandebudgetår har regeringen valt att inte lämna förslag om ytteriigare medel fördenna verksamhet. De särskilda satsningar på unga flickor i föreningslivet ochpå forskning om ungdom som skett bör ges stöd på enoförändrad nivå för /96. Hämtöver beräknas föraktiviteter inom ungdomsområdet. Dessa medel bör disponeras av regeringen. Landsrådetför ungdomsorganisationer har en viktig uppgift när det gäller att ökakunskapen om intemationella frågor bland ungdomar samt bedriva kontaktskapandeverksamhet och initiera intemationella projekt. Ökade kostnader i deteuropeiska ungdomssamarbetet och för medlemsskap i intemationella ungdomsfommuppvägs av ett generellt effektivitetskrav. Stöd till bör därför gesmed ett belopp på , vilket motsvarar en oförändrad nivå jämförtmed /95. har enviktig uppgift i att bredda det intemationella ungdomsutbytet och stödet avserinformationsinsatser och administrationskostnader inklusive kostnader fbr attdriva EU-programmet för . Stiftelsen bör tillföras ytterligaremedel för de merkostnader som fas III av Ungdom för Europa-program-met medförStödet till Stiftelsens informationsverksamhet bör successivt Regeringen föreslår inte några medel förbreddat utbyte mot Prop. 1994/95:100 . Insatser inomdetta område ryms inom Ungdom Bil. 14 för fas III. Stiftelsen börsammantaget fa stöd med Medel för World Youth-programmethar föreslagits under tredje huvudtiteln . Sammanfattningsvis har anslaget /96 räknats ned med Vid årets utgång motsvararbesparingen en nivåsänkning på . till Bidrag till nationell och intemationeUungdomsverksamhet m.m. för /96 anvisar ett reservationsanslag på174 EU:s utbytesprogram Ungdom för 1993/94 Utgift" 4 000 000 Reservation 1087 851 1994/95 Anslag 4500 000 1995/96 Förslag 7841 000 '' varav 5 200 000 beräknat för juli1995 -"Nytt anslag /95. /94 fanns enanslagspost (E 3.3) för ungdomsutbyte mellan EFTA-länder och EG, motsvarandeUngdom för Europaprogrammets innehåll. -'Av förslaget till anslag /96 beräknas 1 087 851kr av det totala anslaget finansieras genom den reservation som finns påanslaget E 3. Stöd till intemationellt ungdomssamarbete för budgetåret1993/94. Under detta anslag beräknas medlemsavgiften i EU:sutbytesprogram Ungdom för . Mot bakgmnd av att budgeten för fas III avprogrammet ännu inte är beslutad kan programkostnadema inte beräknas. Anslagetbör anvisas förslagsvis. till EU:s utbytesprogram Ungdom för för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på E. Folkrörelse-och idrottsfrågor, kooperativa Prop1994/95 lOO frågor m.m. ''' ' Detsvenska föreningslivet har genom sin bredd, omfattning och demokratiskauppbyggnad haft stor betydelse när det gäller att utveckla välfärden i landet.Föreningstraditionen, som innebär att många människor engageras måstebibehållas och vidareutvecklas. Vår demokrati har i många avseenden formats inomfolkrörelsema. Arbetarrörelsen och andra tidiga folkrörelser var i sinuppbyggnad och sitt arbetssätt demokratiska innan landet som helhet var det.Genom deltagande i föreningslivet har många människor fatt sin skolning idemokrati och gemensamt beslutsfattande. Föreningstillhörighet har ocksåinneburit möjligheter för enskilda att delta i samhällsutvecklingen. Omfattande förändringar sker i detsvenska föreningslivet. Nya typer av föreningar - nätverk och lokala gmpper avolika slag -växer fram i olika delar av landet. På landsbygden utvecklar manmed gemensamma krafter byns angelägenheter I tätortema sker samma sak imänniskors närområden. Föreningslivet fyller en viktig funktion i mångamänniskors liv. publicerade ()rapporten i (Levnadsförhållanden nr 86). Av dennaframgår bl.a. att av befolkning i åldrama 16 - ärmedlem i någon föreningen. När det gäller andelen aktiva medlemmar äridrottsrörelsen den i särklass största organisationstypen. Av de tillfrågadehar uppgivit att man är aktiv i föreningslivet och har förtroendeuppdrag. Det är i folkrörelseorganisationer av skiftandekaraktär som gmnden till en levande demokrati finns. Det är där som människorserfarenheter och kunskaper kan och skall fungera som en avstamp i att påverkaett ständigt föränderligt samhälle. Mycket av det kunnande som samlas i våraolika folkrörelser leder också till konkret förändringsarbete på professionellbas. Detta vill regeringen stödja och uppmuntra. Det är viktigt attpilotprojekt växer fram som söker nya vägar och utmanar etablerade synsätt. Ettsätt att hålla demokratin levande är en tredje sektor i samhället, som arbetarutanför vinstintressen, i en ständig dialog med och utmaning mot de etablerade. Arbete med folkrörelsefrågor syftar bl.a. till attfördjupa demokratin, underiätta utvecklingen av det lokala föreningslivet,stödja kooperationens nyskapande verksamhet och förbättra systemen föroffentliga bidrag till föreningslivet. Hit hör också stöden till idrott,allmärma samlingslokaler och kvinnoorganisationemas centrala verksamhet samtutveckling av ideell verksamhet. Insatsema på folkrörelseområdet kommer framdelesinriktas på att understödja en utveckling av det lokala föreningslivets verksamhet. Särskild uppmärksamhet kommer att riktas mot den tredje sektoms roll i förhållande till kommuner och landsting. I det sammanhanget är det också viktigt, både att klarlägga gränsema mellan den tredje sektom och den offentliga sektom och att fästa särskild uppmärksamhet på att demo- '' kratins räckvidd inte begränsasutan snarare utökas. En central uppgift är Prop. 1994/95:IOO att söka vägar föratt underlätta för folkrörelser och andra demokratiska Bil. 14 föreningar, imån av intresse, att fungera som innovatörer i samhällsutvecklingen. Viktigtär också att inom ramen för föreningslivet och nykooperationen uppmuntra ochunderiätta sysselsättningsskapande initiativ. Det är angeläget att uppmuntralokalt utvecklingsarbete, både bland etablerade folkrörelser och nya typer avorganisationer Detta gäller i synnerhet de lokala initiativ som arbetar för attstärka medborgamas möjligheter att påverka både den nationella och europeiskapolitiken. Kooperativa rådet (I 1983:G) är regeringens organför kontakt och dialog med kooperationen. Inriktningen av rådets verksamhetövervägs . Då den kooperativa företagsformen attraherar mångakvinnor bör Kooperativa rådet arbeta för att utveckla företagsformenytteriigare. Att understödja och vidareutveckla kvinnligt företagande i denkooperativa företagsformen kommer att bli en prioriterad uppgift förKooperativa rådet. Regeringen har beslutat tillkalla en särskildutredare för att se över villkor och regler för kooperativa företag. Basenför verksamheten i våra föreningars och folkrörelsers organisationer är detfrivilliga arbetet. För att verksamheten skall kunna fortgå och vidareutvecklashar både stat och kommun både givit ekonomiskt och annat stöd. I då det ekonomiska utrymmet krymper är deten prioriterad fråga att närmare studera hur det ekonomiska stödet tillföreningslivet skall utformas. Statsbidragsnivåema uppfattas lätt som enbetygssättning av organisationema. Detta har lett till att organisationemasviktiga funktioner ibland på ett olyckligt sätt kommit i skymundan avdiskussioner om bidragsgivare och beräkningsgmnder En ökad resultatorienteringav de statliga bidragen till föreningslivet underlättar fördelningen av bidragmellan föreningar och ger även föreningslivet självt förbättrade möjligheteratt visa värdet av sin verksamhet. Regeringen avser att initiera ett arbete föratt utveckla resultatmått för föreningsverksamhet. En förbättrad mål- ochresultatuppföljning måste också ses i ljuset av att föreningar i störreutsträckning än tidigare tar ett ökat ansvar inom områden som gränsar tillviktiga välfärdsområden. Det kan innebära att komplettera offentlig verksamheteller vara pionjär inom nya välfärdsområden. En viktig uppgift blir därför attförsöka finna former för att omvandla stödformer till mera projekt- ochresultatinriktade åtgärder Forskningoch utveckling om den tredje sektorn Detfinns ett starkt behov av att utveckla forskningen kring den tredje ge värdefull information om föreningamas Föreningslivet som livsform reser också intressanta 56 frågeställningar Mot denhär bakgmnden utarbetas ett forskningsprogram omden tredje sektom. En utgångspunkt är att forskningsprojekt med Prop.1994/95:100 mångvetenskaplig inriktning skall stimuleras. Svenge deltar genom en forskargmpp vidHandelshögskolan i i en intemationeU jämförande studie om den tredjesektom som initierats av i . Projektet stöds genomen finansiell garanti från Civil- och Socialdepartementen. I projektetbehandlas bl.a. medlemmamas funktion i organisationema och statens roll förutvecklingen av den ideella sektom. Även deltar i en intemationeUstudie - Eurovol - som syftar till att jämföra frivilligheten i ett antaleuropeiska länder Undersökningen sker i tre perspektiv: ettbefolkningsperspektiv, ett organisationsperspektiv och ett samhällspolitisktperspektiv. Projektet är initierat av , en utbildnings- ochforskningsenhet för frivilliginsatser i . Ovanståendeforskningsprojekt kommer att arbeta vidare med regeringens stöd. Jämställdhetsfrågomakommer att ges hög prioritet. Regeringen anser det är av yttersta vikt attjämställdheten beaktas i allt arbete också på det lokala planet och kommerdärför att söka olika altemativa åtgärder som syftar till attjämställdhetstänkandet inom folkrörelser och föreningar förbättras. Riksidrottsförbundethar i sin anslagsframställan redovisat såväl uppnådda resultat som fortsattainsatser vad gäller arbetet för en jämställd idrott. Regeringen anser att dettaarbetet är av mycket stor vikt. Insatsema bör vara av sådan omfattning attidrottens egna mål i det gällande Jämställdhetsprogrammet kan uppnås.Programmet skall utvärderas vid nksidrottsmötet . Äveni har de enskilda organisationema i allmänhet en stark ställning. InomEU finns ett omfattande kontaktnät mellan enskilda organisationer ochEU-kommissionen. De ger sig ofta till känna som lobbygmpper och engageras påolika sätt för att identifiera behov, utforma program och genomföra insatserMånga svenska organisationer samarbetar med sina motsvarigheter i EU:smedlemsländer eller samverkar genom olika paraplyorganisationer I intemationella sammanhang används ofta begreppen"economie sociale" och "the third sector" som benämning påföreningssektom. Kooperationen spelar också en stor roll inom EU. Som ett led i förverk ligandet av den inre marknaden har lagt fram förslag om förordning med tillhörande direktiv om europeiska kooperativa föreningar, europeiska ömsesidiga försäkringsbolag och europeiska ideella föreningar Syftet med de nämnda förordningama är att bereda företag och organisationer inom den sociala ekonomin tillträde till den inre 57 marknadenpå samma villkor som andra företagsformer Förslaget till europakooperativ beredsför närvarande i EU:s ministenåd. Denberäknade utgiftsutvecklingen på folkrörelseområdet tom. till följd avtidigare fattade beslut samt förslagen budgetproposition ärföljande: 1994/95:100 Bil. Utgift 1993/94 Anvisat 1994/95 Förslag 1995/96 " Pnsnivå 1995/96 varav beräknatför juli 95 -juni 96 Beräknad besparing 1997" Beräknad besparing 1998" 1993/94 Utgift 5 006 000 1994/95 Anslag" 2 350 000 1995/96 Förslag 26 124 000 varav beräknatför "Regeringen har genom beslut den 8 december 1994beviljat Lotteriinspektionen ramanslag på för första halvåret1995. Den1 byter namn till Lotteriinspektionen och blircentral förvaltningsmyndighet för frågor om spel och lotterier Lotteriinspektionenutövar tillsyn och kontroll över all lotteriverksamhet i och skallbl.a. pröva ärenden om tillstånd i riksomfattande lotterier Flertalet av detillståndsärenden angående föreningslotterier som tidigare prövats avregeringen skall nu prövas av inspektionen. Inspektionen skall också avgeyttranden till de allmänna förvaltningsdomstolarna i de lotteriärenden somöverklagats dit. Vidare skall Lotteninspektionen verka för en ändamålsenligtillämpning av lotterilagstiftningen. Lotteriinspektionens organisation mm.framgår av förordningen (1994:1452) med instmktion för Lotteriinspektionen. Riksdagenantog (prop. 1993/94:182, bet. 1993/94:KrU32, rskr 1993/94:415) en nylotterilag (1994:1000). Bland nyhetema märks möjligheten till högrepenningvinster i folkrörelsemas lotterier samt möjligheter till spel på sk.värdeautomater Riksdagenbemyndigade vidare regeringen i enlighet med förslag i prop.1993/94:243 att förhandla om försäljning av AB Tipstjänst till folkrörelsema(bet.l993/94:FiU24). Regeringen skulle därefter återkomma till medförslag gmndat på resultatet av förhandlingama. Någon försäljning av ABTipstjänst är alltså inte längre aktuell. Regeringenhar funnit att det finns skäl att närmare undersöka den Prop. 1994/95:100svenska spelmarknadens stmktur En särskild arbetsgmpp har genom Bil. 14beslut av regeringen fatt ett sådant uppdrag. Vidare harregeringen samma datum beslutat uppdra åt att utredaomfattningen m.m. av spel på sk. lottförsäljningsautomater Lotterinämndenbyter den 1 januan 1995, i enlighet med nksdagens beslut, namn tillLotteriinspektionen och far betydligt fler och mer omfattandearbetsuppgifter Kontrollen och tillsynen över de båda statliga spelbolagen samt över AB Trav och Galopp har övertagits avLotteriinspektionen. Denna tillsyn har varit uppdelad på fleramyndigheter För de utökade uppgiftema krävs resursförstärkning vilket till endel klarats genom övertagande av den kontrollpersonal som varit anställd hosandra myndigheter och hos AB Tipstjänst. Den verksamhet som beskriver i sinårsredovisning är med hänsyn till de stora förändringama från årsskiftet1994/95 endast delvis tillämplig på Lotteriinspektionen. Myndigheten har även under /94bedrivit utbildning i lotterifrågor för handläggare på länsstyrelser och ikommuner Utbildningen bedöms som angelägen för att nå bättre kvalitet påbesluten hos de olika tillståndsmyndighetema. Utbildningsmålen kolliderar dockenligt lotterinämnden med principen om full kostnadstäckning. Det har såledesenligt nämnden inte varit möjligt att under verksamhetsåret uppnå fullkostnadstäckning. Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåller inga anmärkningar 1994/95:100 Bil. Lotteriinspektionenskall utöva den centrala tillsynen över i bedriven lotteriverksamhet ienlighet med lotterilagen (1994:1000) och lotteriförordningen (1994:1451). Förden innevarande budgetperioden skall Lotteriinspektionen fömtom ärendeprövninginrikta sin verksamhet på kontroll och tillsyn av all i bedrivenlotteriverksamhet. Dämtöver skall inspektionen bedriva utbildning förlotterihandläggare hos länsstyrelser och kommuner Även polis- ochåklagarmyndigheter bör erbjudas utbildning inom lotteriområdet.Lotteriinspektionen skall på lämpligt sätt fortlöpande informera myndigheter,lotterianordnare och andra berörda på lotterimarknaden om sin verksamhet. Kontroll och tillsyn skall ske aktivt och isamverkan med polis-, åklagar- och kommunala myndigheter Lotteri inspektionenskall se till att myndigheten så långt det är möjligt har kontroll över densvenska lotterimarknaden. Tillståndsgivning samt kontroll och tillsyn skallskötas på ett sådant sätt att lotteri verksamheten sker i ordnade formerLotteriinspektionen skall hålla sig noga undenättad om utvecklingen pålotteriområdet såväl i som intemationellt. Inspektionen skall ägnasärskild uppmärksamhet åt nya tekniska förfaranden på lotteriområdet. BeträfTande utbildningverksamheten skall Lotteriinspektionenarbeta aktivt för att kunskapsnivån om lotterier hos andra berörda myndigheterblir sådan, att myndighetema kan förväntas fullgöra sina uppgifter i enlighetmed lotterilagstiftningen. All utbildning och information som bedrivs avinspektionen skall vara avgiftsfinansierad. Lotterinämndensårsredovisning visar att verksamheten bedrivits så att de uppsatta målen istort sett nåtts. De nya fömtsättningar som gäller för Lotteriinspektionen göremellertid det tidigare underiaget osäkert som bedömningsgmnd.Kostnadstäckningen på vissa områden är fortfarande inte tillfredsställande.Lotteriinspektionens verksamhet skall bedrivas enligt principen om fiillkostnadstäckning. Genomden nya lotterilagen och Lotteriinspektionen skapas fömtsättningar för enskärpt tillsyn och kontroll över lotteriverksamheten såväl kvantitativt somkvalitativt. Lotteri marknaden i befinner sig i obalans.Konkunensen på marknaden har ökat till en icke önskvärd nivå.Det bör ankomma på Lotteriinspektionen att sörja för en sund utveckling påspelmarknaden. Lotteriinspektionen bör rapportera till regeringen så snart denuppmärksammar tendenser till spelformer eller företeelser på spelmarknaden sommotverkar de uppställda målen.