prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Arbetsprogrammet tog sinutgångspunkt i de riktlinjer för förvaltningens informationsförsörjning sompresenterades budgetproposition och de överväganden om denoffentliga förvaltningens IT-användning som gjordes av IT-kommissionen.Programmet omfattar stat, kommun och landsting. En av de viktigaste målsättningarna är att skapa enöppen elektronisk infrastmktur för informationsförsörjning inom offentligförvaltning. Arbetsprogrammet har fastställts av en informellsamverkansgmpp benämnd Toppledarforum. Samverkansgmppen, som leds av samordningsministem,består av ett drygt tiotal chefer för myndigheter med omfattande IT-användningsamt de verkställande direktörerna i ochLandstingsförbundet. Ett antal förstudier kommer att avrapporteras under våren1995. Rapporterna kommer företrädesvis att innehålla rekommendationer ochriktlinjer för hur arbetet med att sprida användningen av IT i den offentligasektom ska bedrivas vidare. Kortbeskrivning av arbetsprogrammets förstudier Arbetsprogrammetsförsta fas omfattar förstudier inom tre huvudområden; informationsförsörjning,informatikplattformar och verksamhetsförnyelse. Förstudierna inom områdetinformationsförsörjning fokuserar på frågor som rör krav på rättsligtförändringsarbete samt informationspolicy för offentlig förvaltning. Syftet medförstudierna är att inventera och redovisa författningsmässiga och andra hindersom bromsar förnyelsen av offentlig förvaltning genom användningen avinformationsteknik. I rapportema kommer att lämnas förslag till åtgärder somsyftar till att åstadkomma gemensamma regler och riktlinjer för att begränsadessa hinder 1 förstudien avseende en informationspolicy för offentlig sektorbeaktas frågor som rör ansvarsfördelningen mellan olika aktörer inomförvaltningen, ett effektivare utnyttjande av gemensam information samtprisfrågor. Medborgarperspektivet styr förslagen. Ett mål ärbl.a. att genom samverkan över myndighetsgränser uppnå snabbare handläggning.En ökad återanvändning av information innebär minskat uppgiftslämnande förnäringsliv och medborgare och därmed lägre kostnader samt högre lagraslikvärdiga uppgifter i onödigt många databaser . 1994/95:100 vilket ofta medför att det uppstår felaktigheter i informationen. Ett annat något mer tekniskt orienterat område ärinformatikplattformar i offentlig förvaltning. Förstudierna inom detta områdesyftar till att beskriva den offentliga förvaltningens behov av gemensammastandarder och normer som krävs för en väl fungerande infrastmktur för informationsutbyte.Rent konkret innebär detta krav på utveckling av elektroniska "adresseroch telefonkataloger". En målsättning är att skapa generella fömtsättningarför säker och tillförlitlig överföring av elektronisk post enligt principen"alla-till-alla", i första hand internt mellan myndigheter, men ocksåextemt såsom i förhållande till EU, näringslivet och enskilda medborgare. Ett tredje område handlar om verksamhetsförnyelsemed stöd av informationsteknik. Här belyses hur kommuner, landsting och helaförvaltningssektorer i samverkan kan effektivisera verksamheten medgränsöverskridande informationssystem. Ett centralt begrepp är principen omrätt information till rätt person . Ett tjugotal "godaexempel" på lyckad användning av IT kommer inledningsvis att redovisas. Enannan specifik tillämpning av IT som rymmer en stor potential av fömyelse ärelektronisk upphandling av varor och tjänster inom offentlig förvaltning. Denoffentliga sektorns kostnader för adminstration i samband med upphandling avförbmkningsvaror, t. ex. landstingens livsmedelsinköp, är betydande. Genom enökad användning av IT skulle den offentliga sektorns adminstrativa kostnaderför hantering av upphandling och fakturering m.m., kunna reduceras betydligt. Arbetsprogrammetfokuserar på åtgärder som är generella och mer eller mindre lika förförvaltningen, men som rimligen ingen enskild myndighet, kommun ellerlandsting kan vidta på egen hand, alltså sådana fall där samverkan mellan fleramyndigheter är nödvändigt för att åstadkomma långsiktigt hållbara lösningar.Frågorna som behandlas berör många aktörer. Alla deltagare fömtsatts göra egnaåtaganden genom att aktivt bidra med egna insatser för att genomföraarbetsprogrammet. "Närhetsprincipen" tillämpas strikt,vilket innebär att förvaltningen så långt det är möjligt måste lösa sina egnaIT-problem men, om det oundgängligen krävs, kan statsmaktema besluta om övergripandeinriktning, riktlinjer, tekniska standards, rättsliga frågor, gmndläggandeinvesteringar i infrastmktur, etc. Ökatinformationsutbyte till följd av EU-medlemskapet GenomEU-medlemskapet ökar behoven av informationsutbyte mellan myndigheter och EU:sinstitutioner liksom mellan förvaltningarna i EU- En radinformationssystem utvecklas inom ramen för EU- Prop. 1994/95:100 samarbetet inom olika samhällssektorer. Ett rådsbeslut fattades omsamordning när det gäller informationsutbyte mellan förvaltningar. Ett samlatEU-program som syftar till att stödja uppbyggnaden av informationssystem mellanförvaltningarna i EU-länderna, det s. k. IDA-programmet, kommer att inledasunder . Som framhållits i regeringsförklaringen villSverige medverka i planema på en utveckling av nätverk för information ochkommunikation mellan medlemsländema. Den svenska statsförvaltningen skallmedverka i denna utveckling av s. k. trans-europeiska nätverk mellan administrationer.I den aktionsplan som kommissionen presenterade ijuli 1994 ges den offentligaförvaltningen en viktig roll i arbetet med att föra in iinformationssamhället och därmed skapa fömtsättningar för ökad konkurrenskraftoch tillväxt. Den svenska förvaltningen kommer på olika sätt att engageras i deaktiviteter som pågår eller planeras inom ramen för denna aktionsplan. 2 Departementens redovisningar av personalkonsekvenserna Regeringskanslietsuppföljning av de personalkonsekvenser som redovisades i 1994 årsbudgetproposition samt de bedömningar som respektive departement gjort av depersonalkonsekvenser som blir en följd av förslagen i årets budgetpropositionoch de andra propositioner som förelagts /vinternredovisas härmed. Som tidigare understmkits är bedömningarna även i årpreliminära eftersom det finns många osäkra faktorer. InomJustitiedepartementets område redovisas följande. Polisväsendet omfattas nu av en faktisk neddragningav resurser. måste med stöd och råd till länen medverka tillatt nödvändiga avvecklingsåtgärder kan genomföras. Vidare måste Rikspolisstyrelsenunderlätta för polispersonal att flytta till län som p.g.a. högarbetsbelastning har behov av ytterligare polispersonal. Regeringen gör dessutombedömningen att det inte finns något ekonomiskt utrymme för rekrytering avpolisaspiranter under /96. Under /94 har ett60-tal personer sagts upp p.g.a. övertalighet. För /95 beräknascirka 30 personer att behöva sägas upp. Vad gäller åklagarväsendet pågår ettförändringsarbete i flera plan i syfte att skapa en effektiv organisation. Somett led i detta arbete har Riksåklagaren på regeringens uppdragredovisat ett förslag till omorganisation av åklagarväsendet. 1 redovisningenanmärks att förslaget beräknas leda till en viss minskning av personalen. Riksåklagaren har uppgett att han avser att se överbeslutsstmkturen inom åklagarväsendet. Enligt regeringens uppfattning hör fråganom åklagarväsendets organisation nära samman med frågan om beslutsstmk- turen.Regeringen har därför gett Riksåklagaren i uppdrag att i Prop.1994/95:100 samband med sin översyn av beslutsstmkturen göra en översyn av Bilaga 8 åklagarväsendets organisation i dess helhet. I avvaktan på denna utredning kommer den föreslagnaorganisationsförändringen inte att genomföras. En senareorganisationsförändring är emellertid att vänta. Den kommer sannolikt attinnebära viss minskning av den administrativa personalen. Omfattningen häravkommer att avgöras tidigast . enfledigades inom domstolsväsendet 21personer till följd av arbetsbrist. Motsvarande siffra för periodenjanuari-november 1994 är likaså 21 personer. Inom domstolsväsendet pågår förnärvarande ett omfattande reformarbete som syftar till en mer effektiv ochresurssnål handläggning av mål och ärenden. Som exempel kan nämnas förändringenav instansordningen inom de allmänna förvaltningsdomstolarna och ett ökat användandeav prövningstillstånd i både hovrätt och kammarrätt. Vissa frågor förs bortfrån domstolsprövning, ett exempel härpå är den ändrade beslutsgången ikörkortsmål, tillkommer ett stort antal nya måltyper, bl.a. tillföljd av medlemskapet i EU och tidigare anslutning till . Till dettakommer det rationaliseringsarbete med avseende på arbetsmetoder och mtiner sompågår. Ett exempel på detta är införande av ett databaserat målhanteringssystemi underrätterna och senare också i överrättema vilket kan få ganska storapersonalkonsekvenser. Personalsituationen är således mycket svåröverblickbar.Domstolsverket har därför fått i uppdrag att analysera domstolsväsendets behovav personal av olika kategorier på både lång och kort sikt. Detta arbete skallvara slutfört . Kriminalvården har ålagts ett femårigtrationaliseringsuppdrag för budgetåren 1991/92-1995/96. Rationaliseringskravetuppgår till totalt och har lett personalminskning med omkring 350 personer. Under /96beräknas ytterligare cirka 100 personer få lämna organisationen till följd avdet pågående rationaliseringsarbetet. Det effektivitetskrav som regeringen avser attålägga kriminalvården för /96 kommer att medföra ytterligareneddragningar med i storleksordningen 160 personer. bildades Brottsoffermyndighetengenom att omorganiserades och tillfördes nya uppgifter.Vidare om-lokaiserades verksamheten från till . I samband medom-lokaliseringen har 14 personer sagts upp. Under perioden juli-november 1994har 12 personer anställts vid . Inom område redovisades iförra årets budgetproposition att drygt 100 personer inom utrikesförvaltningenhade sagts upp under /93. Därefter har inga ytterligareuppsägningar skett. I årets budgetproposition redovisas i bilaga 4 attde effektivitetskrav som läggs på departementet får till följd att en radsparåtgärder måste vidtas . Bland dessa åtgärder finnsnedläggning av utlandsmyndigheter, vilket innebär att lokalanställd personalvid berörda myndigheter kommer attsägas upp. Om övriga redovisade sparåtgärder Prop. 1994/95:100 skulle visasig vara otillräckliga, kan uppsägning av UD-tjänstemän inte Bilaga 8uteslutas . Inom biståndsområdet föreslår regeringen ensammanslagning av biståndsmyndighetema Styrelsen för internationell utveckling(SIDA), Beredningen för intemationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS),Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) och Styrelsen för internationelltnäringslivsbistånd (). På kort sikt medför detta inga konsekvenser närdet gäller personantalet inom biståndsförvaltningen. Den ökade effektiviteten ibiståndet som eftersträvas med sammanslagningen av myndighetema torde dockunder mandatperioden ge möjligheter till rationaliseringar inom personalen. I proposition (1993/94:138) m.m.redovisade regeringen förslag om en renodling av kollegiet (KK) somhandelspolitisk myndighet. Förslagen, som genomfördes , innebaratt en stor del av KK:s näringsrättsliga verksamhet fördes tillKanunarkollegiet. Övervägande delen av den berörda personalen följde med sinaarbetsuppgifter och har fått anställning i Kammarkollegiet. Till följd av de många och storastmkturförändringama inom Försvarsdepartementets område har under det senasteåret ett omfattande avvecklingsarbete pågått som till stora delar ocksåavslutats. I det följande lämnas en redovisning av detta avvecklingsarbete somgenomförts inom dels Försvarsmakten, dels övriga myndigheter. Med anledning av främst försvarsbeslut harpersonalen inom Försvarsmakten minskats med 5 200personer. Av dessa är 3 000 civilanställda och resterande 2 200yrkesofficerare. Avvecklingen av yrkesofficerare har skett samtidigtsom rekrytering och nyanställning har fortsatt. Detta sammanhänger med behovetav yngre officerare i gmnd- och krigsorganisationen. Nettominskningen utgörssålunda av cirka 1 200 yrkesofficerare, vilket innebär att antalsmässig balans- då hänsyn tagits till krigsorganisationens behov har uppnåtts. De myndigheter som avvecklats i anslutning tillförsvarsmaktsreformen är Försvarets datacenter. Försvarets mediecenter.Försvarets civilförvaltning. För Försvarets datacenter och Försvaretsmediecenter innebar avvecklingen att myndighetemas verksamhet privatiseradesmedan det för de övriga myndighetema innebar att en stor del av derasverksamhet fördes över till andra statliga myndigheter och iFortifikationsförvaltningens fall också till ett statligt bolag. 1 samband med att statsmakterna beslutat attinrätta kommer samtidigtVärnpliktsverket och Vapenfristyrelsen att avvecklas. Regeringen har inrättat en särskild myndighet.Myndigheten för avveckling av vissa verksamheter inom totalförsvaret, medinstmktion att ha hand om uppgifter som föranleds av att myndigheter inomFörsvarsdepartementets verksamhetsområde läggs ned. Myndigheten har ansvaratoch ansvarar för avvecklingen av övertalig personal vid nämnda 2 1994/95. myndigheter samt förFörsvarets datacenters och Försvarets mediecenters Prop. 1994/95:100 del även ansvarat för övrig avveckling. Sammanlagt har 389 personer sagts upp vid de olikamyndighetema. Av dessa har 105 erhållit arbete eller startat eget, 53 erhållitpension medan 231 personer vid uppsägningstidens slut fortfarande vararbetslösa. Härtill kommer 44 personer vid ochVapenfristyrelsen som inte fått anställning i och där uppsägningstidenännu inte gått ut. Regeringen har i prop. 1994/95:25 lagt fast nyautgiftsbegränsningar för Försvarsdepartementets verksamhetsområde som innebäratt en besparing om skall uppnås . Regeringensinriktning är, om det säkerhetspolitiska läget tillåter det, att detförsvarsbeslut som fattas och som omfattar ,skall leda fram till ytterligare besparingar om . Utan att hänsyn tas till eventuella framtidaorganisationsförändringar kommer en fortlöpande avveckling av äldreyrkesofficerare att vara nödvändig för att skapa en åldersstmktur som motsvararden som eftersträvas i krigsorganisationen. Vidare kommer under de närmasteåren enligt Försvarsmakten antalet civilanställda att minska med ytterligarecirka 1 000 personer. Inom område har antaletanställda ökat under /94 till följd av att staten den 1 april1994 övertog huvudmannaskapet för de särskilda ungdomshemmen och LVM-hemmenfrån kommuner och landsting. Enligt , som svararför planering, ledning och drift av hemmen, rör det sig om drygt 5 000anställda, vilket på gmnd av relativt frekvent deltidsarbete motsvarar cirka 2800 årsarbetare. Inom socialförsäkringsadministrationen har cirka150 personer varslats om uppsägning under /94. I övrigt har personalförändringarna - åt bådahållen - rört sig om en till två tjänster hos vissa myndigheter, t.ex.Jämställdhetsombudsmannen och (i samband mednedläggningen av ). inrättas två nya myndigheter,dels Alkoholinspektionen med uppgifter av tillstånds- och tillsynskaraktärinom det alkoholpolitiskaområdet, dels som skall prövaSystembolagets beslut att avvisa viss alkoholdryck från bolagets sortiment. Vidinspektionen kommer cirka 15 årsarbetare att sysselsättas medan nämnden endastfår en sekreterartjänst på deltid. Ett omfattande utredningsarbete pågår förnärvarande på stora verksamhetsområden inom socialförsäkringsområdet. Detförändrade pensionssystem som är under utveckling kommer att påverkasocialförsäkringsadministrationen. En beredning för en ny ordning för sjuk-och arbetsskadeförsäkringarna kommer att lämna förslag . Vidare avserregeringen att låta göra en översyn av socialförsäkringsadministrationen. Detär mot den bakgmnden svårt att bedöma vilka personalförändringar som kan bliaktuella. Ienlighet med beslut (prop. 1993/94:218, bet. 1993/94:SoU28,rskr. 1993/94:396) skall BUaga 8 ring avmedicinsk metodik (SBU) utvärdera behandlingsmetoder inom psykiatrin. Dettakommer att medföra vissa förstärkningar vid SBU. Det är dock inte möjligt attnu närmare redovisa de personalpolitiska konsekvenserna. SBU skall senast den 1mars 1995 inkomma med en redovisning över hur detta arbete skall läggas upp ochgenomföras. föreslås fåökade medel bl.a. för ytterligare personal vid nänmdens kansli. Medlen beräknastäcka kostnader för cirka fem handläggare och en ställföreträdande ordförandepå heltid. () föreslås låta avveckladen rättspsykiatriska vård som verket bedriver på uppdrag av länslandsting och . Totalt berörs 55 personer men det är omöjligtatt med bestämdhet ange övertaligheten. Ambitionen är att så många som möjligtskall kunna beredas plats hos den sjukvårdshuvudman som har ansvar för vården. Inom område omfattarredovisningen både myndigheter, affärsverk och aktiebolag. Både AB ochTelia AB ingår i verksamhetsområde. InomKommunikationsdepartementets område var antalet anställda över121 000 personer, varav 35 500 var anställda vid myndigheter och affärsverk. Deförändringar av personalstyrkan som redovisas för perioden kansannolikt endast i begränsad omfattning härledas till de besparingar som skallgenomföras. Framför allt tycks det ständigt pågående rationaliseringsarbetetskapa de mest omfattande personalförändringarna. Besparingama kommer främstatt ske genom neddragningar av investeringsanslagen för vägar och järnvägarvilket innebär senareläggning av nybyggnadsprojekt. Eftersom en betydande delav infrastmktumtbyggnaden sker genom att utomstående entreprenörer anlitas avBanverket och , kommer sannolikt därför en stor del av effekterna avdessa besparingar att märkas utanför den statliga sektorn. Myndigheter, affärsverk och aktiebolag inomKommunikationsdepartementets område har själva bedömt behovet avpersonalförändringar vilka redovisas i det följande. förväntas genomföra en minskning avantalet anställda med cirka 800 personer och påverkas avkonkurrensutsättningen av produktionsverksamhet. Även Banverketförväntas minska antalet anställda med nästan 800 personer jämnt fördeladeunder perioden t.o.m. . planerar en neddragning medcirka 200 anställda samt kan i övrigt inte fömtse eventuellapersonalförändringar bortom nuvarande treårsplaneperiod, dvs. efter år 1997.Teliakoncemen planerar en minskning med cirka 4 700 anställda under perioden1994-1998 som dock bedöms kunna genomföras utan risk för uppsägningar.Postkoncernen bedömer att antalet anställda minskar med cirka 7 900 t.o.m. år1997, som dock inte kan utan risk för omfattande uppsägningar på istorleksordningen 3 800 personer. bedömeratt antalet anställda behöver minskas med cirka 1 200 personer Prop.1994/95:100 med tyngdpunkt till åren 1995-1996. anger att cirka 170personer Bilaga 8 riskerar uppsägning som bedöms vara en relativtomfattande minskning i förhållande till nuvarande personalstyrka på drygt 700personer. Övriga myndigheter anger i några fall att antalet anställda minskasnågot eller att det finns risk för uppsägningar i mindre omfattning till år1998. Sammanfattningsvis bedöms risken för uppsägningarenligt myndighetemas, affärsverkens och aktiebolagens egna bedömningar vara istorleksordningen drygt 4 000 personer, varav huvuddelen inom ochSMHI samt med tyngdpunkt till åren 1995-1996. Totalt bedöms dock antaletanställda minska med cirka 15 900 t.o.m. , vilket således innebär attförändringarna i av fallen kommer att ske genom andra åtgärder änuppsägning, exempelvis genom naturlig avgång. Inom område redovisasföljande. budgetproposition redovisades att ()räknade med en minskning av personalstyrkan inom skatteförvaltningen /95 motsvarande 275-300 årsarbetskrafter. Enligt vad sominhämtats från RSV ser denna prognos ut att stämma. Av personalminskningenhänför sig 145-160 årsarbetskrafter till uppsägningar och 130-140årsarbetskrafter till avgångar av andra skäl, främst pensionering. Samtligauppgifter gäller kategorin assistenter. För övriga personalkategorier väntasinte någon nettominskning. För /96 redovisades en beräknadpersonalminskning med knappt 400 årsarbetskrafter. Den osäkerhet som råder omeffektema på verksamheten av de ytterligare förenklingama ideklarationsförfarandet års taxering, har lett till attskattemyndigheteraa har varit återhållsamma med beslut om uppsägning.En bedömning utifrån tidigare aviserade besparingskrav skulle därför ha blivitatt den siffran fått revideras något nedåt. Med de förslag till besparingar somnu läggs fram måste emellertid antas att den tidigare prognosen ligger fast.Personalminskningen kommer till viss del att slå igenom först under den senaredelen av det förlängda /96. För kronofogdemyndigheterna har RSV i den tidigareredovisade prognosen inte räknat med någon minskning av personalstyrkan. Med deförslag till besparingar som läggs fram bör man dock räkna med enpersonalminskning under den senare delen av det förlängda budgetåret. Ett svenskt EU-medlemskap leder till gmndläggandeförändringar vad gäller bl.a. klarering av gods och transporter. Regeringen hargett i uppdrag att se över behovet av organisatoriskaförändringar inom som kan behövas vid ett svenskt EU-medlemskap. utredning framgår att EU-medlemskapet leder till enkraftig minskning av arbetsvolymer Förändringarna i tullarbetetinnebär främst minskade antal dokument och transportmedel som behöver klareras.Uppskattningsvis av all klarering av gods och transporter bortfallervid ett EU-medlemskap. Med hänsyn till att klareringsverksamheten utgör mer än av operativa verksamhet är minskningen av ar- Prop. 1994/95:100 betsbelastningen avsevärd. Förändringen av arbetsvolym innebär attverkets dimensionering måste anpassas till de nya fömtsättningarna.Generaltullstyrelsen har, enligt vad regeringen erfarit, vidtagit ett antalåtgärder för att minska utgiftema, och därmed antalet anställda, inför EU-medlemskapet.Anpassningen av organisation kan likväl inte uppnås utan betydandepersonalreduktion. Personalreduktionen kan uppskattas till 1 000-1 200årsarbetskrafter under /96. Anpassning av organisationen skall inte försämra Tullverketsmöjligheter att fullgöra sina övriga uppgifter, bl.a. inomnarkotikabekämp-ningsområdet. () minskade antaletanställda under /94 med 77 personer, exkl. tidsbegränsatanställda. Personalminskningen berodde i huvudsak på pensionering. SCB harunder vidtagit en rad åtgärder för att dels pressakostnadsläget, dels klara den ändrade ansvarsfördelning för den statligastatistiken som infördes . De besparingar på SCB:s anslag som föreslåsi årets budgetproposition förväntas därför på kort sikt endast få begränsadekonsekvenser för personalen. Den ändrade ansvarsfördelningen irmebär att ett20-tal sektorsmyndigheter har beställaransvar för officiell statistik.Myndigheterna kan välja mellan att producera statistiken själva eller att läggaut produktionen på uppdrag till SCB eller någon annan statistikproducent. Storabesparingar på beställarmyndighetema får sannolikt till följd att antaletuppdrag till SCB minskar. Detta kan irmebära att SCB tvingas säga upppersonal. För att ge de statliga arbetsgivama bättremöjligheter att ta sitt arbetsgivaransvar ombildades () till (AgV) . AgV är enavgiftsfinansierad myndighet, som verkar på myndighetemas villkor. Det ärmyndighetema som dimensionerar och finansierar AgV. Verkets organisation drygt 20 personer, varav tiotalet avgått med pensionsersättningeller fått andra arbeten och tio sagts upp. Inom område harstmkturförändringar m.m. fått följande personalkonsekvenser. i skolan ()kommer under /95 att utöka antalet konsulenttjänster med 13,5tjänster, främst för elever med flerhandikapp i särskolan. Dessutom inrättas0,5 administrativa tjänster. I och med att ochHögskolans i övergång till stiftelse fr.o.m. ,övergick samtlig personal, cirka 2 380 personer, till att vara anställd hosenskild huvudman. Verket för Högskoleservice (VHS) har underbudgetåren 1993/94-1994/95 minskat sin personal med 31 personer främst medanledning av uppdragsfinansiering av antagning och upphandling. Regeringen kommer att i en särproposition senareunder /95 föreslå att en ny central myndighetsorganisation föruniversitet Propositionen kommer att beröra VHS, Kanslers- Prop.1994/95:100 ämbetet.