prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — tiU Särskilda projekt för /96anvisar ett reservationsansfeg på . Bidrag enligt intemationella miljökonventio- Prop. 1994/95:lOO ner och avtal m.m. BU. 1994/95 Anvisat 7 950 000 1995/96Försfeg 11 925 000 varav7 950 000 beräknat för juU 1995 - Ansfegetdisponeras för kostnadema för bidrag cx;h medlemsavgifter enUgt Sverigesåtaganden inom ramen för intemationelfe mUjökonventioner cx;h avtal. Medlemsavgifterna tiU Helsingfors- ochOSPAR-kommissionema betafes från detta ansfeg. Från ansfeget bekostas medlemsavgiften tiU denIntemationelfe Naturvårdsunionen (lUCN). bidrag tiU det intemationelfemätprogrammet (EMEP) inom ramen för Konventionen om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar bekostas från ansfeget. För tillämpningen av den svensk-finskagränsälvsöverenskommelsen firån finns en kommission. bidragtiU kommissionens verksamhet belastar ansfeget. Från kommer att finansieras av partema tiU konventionen. Från ansfeget i övrigtbekostas bidrag tiU program for information i klimatfrågan samt bidragtiU den meUanstatUga panelen om klimatförändringar (IPCC). Konventionen om biologisk mångfeld har håUit sittförsta partsmöte cxh bl.a. beslutat om arbetsprogram för de närmaste tre årensamt inrättat ett sekretariat. bidrag tiU konventionens verksamhetbekostas över detta ansfeg. Pärtema tiU för skydd avozonskiktet ckU MontrealprotokoUetom ämnen som bryter ned ozonskiktet har etablerat en fond för att finansierasekretariats- och möteskostnader. Det svenska bidraget tiU denna fond betalasfrån ansfeget. om gränsöverskricfende vattendrag ckU sjöar cx;h konventionen ommUjökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang väntas träda ikraft . De svenska medlemsavgifterna inom ramen förkonventionema föreslås betalas från ansfeget. Vidare bekostas från ansfeget medlemsavgifter cx;hbidrag tiU följande konventioner: -Konventionen omgränsöverskridande transporter av mUjöferUgt avfeU, -Konventionen om handel medutrotningshotade arter av vUcfe djur och växter, -Konventionen om skydd aveuropeiska vUcfe djur och växter samt deras naturUga mUjö, -Konventionen om skydd avflyttande vUcfe djur, -Konventionen angående våtmarker av intemationeU betydelse, i synnerhet såsom UvsmUjöfÖr våttnarksfåglar, 29 -IntemationeUaValfångsdcommissionen, Prop. -Konventionen om bevarande avlevande tiUgångar i . tiU Bidrag enUgt intemationella miljökonventioneroch avtal m.m. för /96 anvisar ett försfegsansfeg på 11 925 000kr. 1993/94Utgift 36 876 122 1994/95 Ansfeg 36 947 000 1995/96 Försfeg 54 168 000 varav36 112 000 beräknat fÖr juU 1995 - Ansfegetdisponeras för utgifter för deltagande i vissa intemationelfeorganisationer cx:h for intemationeUt samarbete inom MUjödeparte-mentetsansvarsområde. Från ansfeget betafes kostnader för deltagande imöten inom ramen för bl.a. de intemationeUa mUjökonventioner och avtal somredovisas under ansfeget A 12. Vicfere betalas kostnader för deltagande imUjösamarbetet inom ramen för FN-systemet och inom organisationer såsom ,, samt i mUjösamarbetet i fråga om . Förenta nationemas mUjöfond inrättades genom beslutav generalförsamling för att inom ramen för FN:s mUjöprogram ()helt eUer delvis finansiera kostnadema för nya nuljövårdsinitfetiv inom FN:solika organ. Fondens användning står under överinseende av FN:s mUjöstyrelse.Sveriges årUga bidrag tiU mUjöfonden belastar ansfeget. Under ansfeget betalas cx:kså vissa kostnader forbifeteralt mUjösamarbete. Ettsvenskt medlemskap i kommer att kräva ökade resurser för deltagande ikommissionens expertgmpper och kommittéer cx:h i rådets arbetsgmpper. Från ansfeget lämnas bidrag tiU vissa ideeUamUjöorganisationers intemationelfe verksamhet. 4,5 nuljoner kronor föreslås gåtiU detta ändamål under /96, vilket är en höjning med 1,5mUjoner kronor jämfört med innevarande budgetår och motiveras av Sverigesmedlemskap i . Frånansfeget bör betalas kostnader för deltagande i det in temationeUa samarbetet kring den byggda mUjön samt arbetet med att åstadkomma en långsiktigt god hushållning med naturresurser i Öster sjöområdet. För innevarande budgetår har medel för detta ändamål 3q anvisas under ansfeget E 1. Bidrag tiUintemationeUt samarbete kring den 15 Förslag till riksdagsbeslut tUl Visst intemationelU miljösamarbete /96 anvisar ett reservationsansfeg på . 1993/94 Utgift 12 000 000 1994/95 Ansfeg 12 000 000 1995/96 Försfeg 18 000 000 varav12 000 000 beräknat förjuU 1995 - Underansfeget redovisas utgiftema för statens stöd tiU intemationeUamUjöinstittit (SEI) (prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373). SEI:s huvudsakUga uppgifter är att initiera,genomföra cx;h föra ut resultatet av studier och forskning vad gäUer värderingcx:h utveckling av mUjöteknik, mUjö- cx;h utvecklingspoUcy samt refeteradmUjöstyming och strategier för en håUbar utveckling. SEI har fömtom sitt huvucUcontor i treövriga kontor, ett i , ett i och ett i . SEI har byggt upp en intemationeUt erkändverksamhet och utveckfet forskningen inom områden som är relevanta for deglobafe mUjöproblemen. Institutet har inriktat sin verksamhet på bl.a.energistudier, klimatfrågor, bioteknik, ekonomi med etik cx;h mUjövärden. SEIhju-engagerat sig aUtmer i mUjöfrågor i , främst de baltiskasfetema. Regeringen föreslår att SEI anvisas 18 mUjonerkronor för /96. tiU /96 anvisar ett reservationsansfeg på 18 CXX) CXX) kr. B. Kämsäkerhet, strålskydd m.m. Prop. Säkerhetenvid de svenska kärnkraftverken CKh övriga kämtekniska anfeggningar övervakas avStatens kämkraftinspektion. Kämkraftinspek-tionen utövar cxkså tiUsyn överbehandling cx:h fegring av kämavfeU vid kärnkraftverken, fegring av använtkämbränsle i det centrafe mellanfegret for använt kämbränsle (CLAB) samtslutförvaring av kämavfeU vid SFR i Forsmark. I inspektionens uppgifter ingårockså att handha sådana uppgifter kring hantering av kämämne cx:h kämtekniskutmstning som följer av intemationeUa åtaganden om icke-spridning avkämvapen m.m. samt att administrera det statUga finansieringssystem som skaUficka kostnadema för att hantera cx;h slutförvara kämavfeU CKh for att rivakärnkraftverken. övervakar strålskyddetvid de kämtekniska anfeggningama och kontroUerar att utsfepp tiU luft ochvatten under normaldrift håUs inom feststäUda gränser. Strålskyddsinstitutetutövar också tiUsyn av sådan verksamhet med joniserande strålning som kämenergisektom cKh av verksamhet med icke-joniserande söilning. I takt med att reaktorema bUr äldre tenderarinsatsema på strålskydds-och kämsäkerhetsområdet att öka. Som exempel på dettakan nämnas de stora ombyggnadsarbeten som pågår vid den äldsta reaktom,i, vilka medför särskUcfe gianskningsinsatser från myndighetemassicfe. Den senaste tidens ökning av stråldosen tUlpersonal på kärnkraftverken i ansluttiing tiU reparations- cx;hombyggnadsarbeten finner vara alarmerande. Dennautveckling måste brytas. Svensk kämbränslehantering AB, som har tiU uppgiftatt omhänderta och slutförvara det radioaktiva av&U som uppstår vid driftav svenska reaktorer, förbereder lokaUsering av anfeggningar för inkapsUng cx:hslutförvaring av använt kämbränsle. Som en följd av detta kommer myndighetemaatt få ökade aibetsuppgifter på kämavfeUsområdet. Kämkraftinspektionen och Strålskyddsinstittitetmedverkar också med insatser inom det svenska samarbetet med Öst- ochCentraleuropa. Dessa insatser beräknas fortsätta även under /96. £)en beräknade utgiftsutvecklingen för områdetkämsäkerhet CKh strålskydd t.o.m. är 1998 tiU följd av fettade beslut samtförsfegen budgeQ)roposition är följande: Utgift Anvisat Förslag varav Beräknad Beräknad 1993/94 1994/95 1995/96 beräkat för besparing besparing juU95 1997" 1998" 211,7 225,3 324,1 221,9 -9 -12 "Prisnivå1995/96 Förslagtm riksdagsbeslut Prop. 15 Regeringen föresfer att rikscfegen godkänner inriktningen av de besparingsåtgärderinom området kämsäkerhet och strålskydd för budgetåren 1997 och 1998 somregeringen förordar. 1993/94Utgift 69 971 000 1994/95 Ansfeg 80 /96 Försfeg 116 379 000 varav78 529 000 beräknat för juU 1995 - Inkomsterhos , i form av avgifter enUgt förordningen(1976:247, senast ändrad 1994:853) om vissa avgifter tiU , redovisas pä statsbudgetens mkomstsida underinkomsttitlama 2551 cx:h 2511. Avgifter från kärnkraftverken beräknas tiU 67,6mUjoner kronor fÖr nästa budgetår (innevarande budgetår 40,4 mUjoner kronor)och firån ansökningsavgifter tiU 7,1 nuljoner kronor (innevarande budgetår 5,0mUjoner kronor). Statens strålskyddsinstihit är centtalförvaltningsmyndighet med uppgift att verka för att intentionema istrålskyddsfegen (1988:220) uppfyUs. Institutet handfegger frågor om skydd förmänniskor, djur och nuljö mot skadUg verkan av joniserande och icke-joniserandestrålning. skaU ge råd cxh upplysningari strålskyddsfrågor, utöva tiUsyn över verksamhet med joniserande cx;hicke-joniserande strålning, öka kunskapema inom området genom att bedriva ochfinansiera forskning samt i övrigt verka för säker användning av strålning. skaU ha en beredskap att vidolyckor, särskUt i kämteknisk verksamhet, ge råd cx;h information istrålskydds- cxh saneringsfrågor tiU berörda myndigheter. skaU uppmärksamma andrastrålskyddsproblem som berör stora samhäUeUga värden. har i sin fördjupadeanslagsframställning och i sin årsredovisning i de delar som avserresultatredovisningen redovisat verksamheten i verksamhetsgrenama allmäntiUsyn, strålskydd for kämenergi vid normaldrift, strålskydd för kämenergi vidberedskap, strålskyddsforskning samt strålskydd öst. För vardera av dessa fem verksamhetsgrenar gäUerföljande övergripande mål: Allmän tillsyn: Genom forskning och tiUsynförhindra akuta skador CKh minska risken for sena skador tiU följd avstrålning. Stråbkydd för kämenergi, normaldrift: Drift cx;hunderhåU av kärntekniska anfeggningar skaU vara förenade med en säker sti'ålmUjö för människor, djur och mUjö. Strålskyddför kämenergi, beredskap: UpprättiiåUa och vidareutveckfe ensamordnad nationeU beredskap inom strålskyddsområdet mot utsfepp Prop.1994/95:100 av radioaktiva ämnen. Strålskyddsforskning: Genom forsknings-,utvecklings-, beräknings- cx:h mätinsatser dels ge underfeg fÖr institutet idess strävan att uppnå bästa möjUga strålskydd enUgt Sttskyddsinstibitetsövergripande mål, dels utveckfe CK;h upprätthåUa kvalificerad kompetens för attkunna fömtse och möta framtida frågor inom strålskyddet. Strålskydd öst: Programmet skaU ge ett bättrestrålskydd i berörda länder i . Resultatanalysen indUcerar attSbilskyddsinstitutets mål i huvudsak har uppnåtts. Strälskyddsinstitutetpåpekar dock att effekten av en åtgäid som vidtagits för att leva upp tiU enmålsättning i många feU bara kan besvaras på lång sikt, t.ex. att förhindrasena skador som cancer. Strålskyddsinstitutetsansfegssparande uppgår tiU . bevUjade ansfegskredit på har inte umyttjats . Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåUer inga invändningar. Mot bakgmnd av slutsatsema i resultatanalysen cx;hde bedömningar som kunnat göra i sin framtids- cx:hresursanalys föreslår att nuvarande övergripande målsätttiingarockså gäUer för den kommande treårsperioden. föreslår en utökning av detramansfeg som var anvisat /95 enUgt följande: -årUgen (, 18 månader) fÖr om-givningskontroU utanför svenska kämtekniskaanfeggningar; -(4 920 000kronor, 18 månader) som ett engångsbelopp för inköp av nya jodtabletter somskaU ersätta gamfe med för högt jodinnehåU cxh årUgen förmllande tablettersättning; -årUgen (, 18 månader.) för utökad juridisk kompetens cx:h allmänt ökadbefestning i samband med en EU-anslutning och -årUgen (, 18 månader) för att ficka avskrivnings- och räntekostnader påinvestering av mätutmstning m.m. inom beredskapen. begär medel för enambitionshöjning av om-givningskontroUen kring de kämtekniska anfeggningama. Jod utgör ett skydd mot strålningsskador och harförhandsutdefets samt finns i centrafe feger. Sbilskyddsinstibitet begär medelför utbyte av jodtabletter eftersom de äldsta jodtablettema börjar bU förgamfe. I ramansfeget för /95 ingickresurser for EG-forskning på strålskyddsområdet, stöd tiU doktorandtjänsterinom beredskapen, m.m. motsvarande . Stiålskyddsinstitutetbegär i sin fördjupeule ansfegsframställning fortsatt resurstiUskott for dessaändamål. Genom beslut bemyndigaderegeringen chefen for MUjö- och nabirresursdepartementet att tillkaUa en särskUd utredare med uppdrag att kartfegga forskningsverksamheten inom strålskyddsområdet i landet. Utredaren överlämnade sitt betänkande "Långsiktig stiålskydds- forsknmg" (SOU 1994:40) . Uti-edarenföreslog att den riktade gmndforskningen tillförs 7 500 CXX) kronor årUgen (11 250 OCX)kronor, 18 månader). Dessa resurser bör, ansåg utredaren, administreras avStrålskyddsinstitutet cxh fördelas av institutets forskningsnämnd. I sinfördjupade ansfegsframställning har Strålskyddsinstittitet begärt 7 500 OOOOkronor årUgen för den riktade forskningen. Strålskyddsinstitutetsnuvarande hyresavtal upphör . På gmnd av en mcxlemisering av elsystemcxh uppmstning av befintUga lokaler kommer Söilskyddsinstitiitet att fä entiUäggshyra för /96 och bå 1997 på (18 mån.)resp. Då hyresökningen fär fiiU effekt (firån den 1 januari1998) ökar hyreskostnad med . Isin fördjupade ansfegsfiramställning begär motsvaranderesurstiUskott. Strålskyddsinstitutetföreslår att myndighetens låneram i ökas från 12 060 000kronor tiU . 1994/95:100 BU. Förden kommande pfeneringsperioden skaU den övergripande målsättningen förStatens strålskyddsinstituts fortsatt vara att kunskapen om stt'ålningensförekomst, egenskaper cxh användning blir sä utbredd att frågor om strålningkan avgöras på gmndval av god avvägning mellan risk cxh nytta, att respekt menej obefogad oro finns for strålningens risker och att onödiga strålningsriskerinte uppkommer. Stiilskyddsinstibitets målför /94 har i aUt väsentUgt uppnåtts. StrålskyddsinstitutetskaU minska risken för sena skador, som cancer, där man inte vet utfeUet av eninsats förrän . Institutet har bl.a. redovisat att exponeringav patienter vid röntgenundersökningar har minskat. För radon i bosfider ökande tendensen bmtits och haltema i nyproducerade hus ärnu halverade jämfört med Detta tyder på att risken för sena skador också Prop. För kämtekniska anfeggningar har medeldosen tiU BU. personalenlänge varit fegre än målet som är 5 mSv . desenaste åren har trenden varit en ökning av koUektivdosen tiU personalen i de kämtekniska anfeggningama. bedömerutvecklingen som oroande cxh har vidtagit åtgärder för att bryta Regeringen konstaterar att intehaft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Motbakgmnd av den fördjupade prövningen drar regeringen följande slutsatser. Deövergripande målen bör Ugga fest. skaU fortsätta attverka for att: -haltema av radongas ibosfider minskar; -genom information bryta denökande trenden avseende exponering frän solstrålning; -riskema med elektriska cxhmagnetiska falt klarfeggs; -stråldosen tiUröntgenundersökta patienter fortsätter att minska; -individdoser cxhkoUektivdoser Ugger under de av feststäUda dosgränsema; -det radioaktiva avfeUet tasom hand på ett sätt som är gcxltagbart med hänsyn tiU strålskyddet; -beredskapen motkämenergiolyckor vidmakthåUs; -Strålskyddsinstitutetsforskning hävdar sig väl intemationeUt cxh nationeUt; - strålskyddeti berörda länder i förbättras. Regeringen anser att strålskyddsinstitutet bör tillföras (, 18 månader) som ett engångsbelopp för utbyte avjcxltabletter cxh 580 CXX) kronor årUgen för tablettersättning enUgt ettmllande system. Institutets önskade ambitionshöjning avomgivningskontroUen kring de kämtekniska anfeggningama ochavskrivningskosttiader m.m. för mätutmstning inom beredskapen kan enUgtregeringens bedömning ske genom omprioriteringar inom myndigheten. Beredskapsforskningen var en treårig satsning pådoktorandtjänster för att höja kompetensen inom området. EftersomforskamtfoUdningen är föreslår regeringen att (, 18 månader) avsätts för utbUdningens sista år. De slutsatser som utredningen om den långsiktigastrålskyddsforskningen har dragit har stöd av majoriteten av remissinstanser.Regeringen avser att återkomma tiU strålskyddsforskningen i samband med nästaforskningsproposition. Regeringen föreslår dcxk , i enUghet medutredningens försfeg, att Sbilskyddsinstibitet får ett ansvar för den riktadegmndforskningen på sttilskyddsområdet och får rätt att defe ut forskningsansfeg. Strålskyddsinstitutetkommer successivt att fä ökad hyra i cxh med att 36 ettnytt hyresavtal öäder ikraft. hänsyntagits tiU detta. Regeringen tiUstyrker att Strålskyddsinstitutetslåneram ökas från BU. rationaUseringsarbete harvarit framgångsrikt cxh det finns gocfe fömtsätttiingar för att verksamhetenskaU kunna bedrivas på såcfent sätt att strålskyddet är fortsatt gott med deresurser som beräknats för /96. omfettas av regeringenssparkrav på utgifter för StatUg konsumtion. /96 har ansfegeträknats ned med 6 mUjoner kronor. Vid budgetårets slut motsvarar besparingen ennivåsänkning på . Är 1998 beräknas ansfegsnivån ha sänkts med 9 nuljonerkronor eUer . 1.gcxikänner den övergripande målsättningenför verksamheten inom Statens sbilskyddsinstihit och 2.tiU Statens strålskyddsinstitutför /96 anvisar ett ramansfeg på . 1993/94Utgift 53 663 000 1994/95 Ansfeg 59 614 000 1995/96 Försfeg 91 583 000 varav60 607 000 beräknat för juU 1995 - 1993/94 Utgift 66 546 000 1994/95 Ansfeg 66 281000 1995/96 Försfeg 95 939 000 varav63 416 000 beräknat förjuU 1995 - Inkomsterhos , i form av avgifter enUgt förordningen(1991:739) om vissa avgifter tiU , som redovisas påstatsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2551 Avgifter frånkärnkraftverken, beräknas tiU 193,0 nuljoner kronor för nästa budgetår(innevarande budgetår 123, 4 nuljoner kronor). () är centralförvaltningsmyndighet med uppgift att övervaka dels säkerheten vid kämteknisk verksamhet, dels ge nomförandet av den forskning cxh utveckling cxh det program för bl.a. sådana frågor som avses i 11 och 12 §§ fegen (1984:3) om kämteknisk verksamhet. Etessutom skaU SKI handfegga vissa finansieringsfrågor på 37 kämavfeUsområdet.Finansieringen av kämavfeUshanteringen liksom för- Prop. 1994/95:100valtningen av de medel som fonderas för omhändertagande av kämavfeU BU. 15har nyUgen varit föremål för uttedning (SOU 1994:107-108). Utredningenföreslog vissa förändringar i såväl finansieringssystemet som av formema förmedelsförvalbiingen. Regeringen avser att återkomma tiU rikscfegen i dennafråga . De övergripande målen för SKI är att verksamhetenskaU inriktas på att -hög säkerhet uppnås i svensk kämteknisk verksamhet och att SKI i detta syftetar initfetiv tiU säkerhetshöjande åtgärder, -intemationelfeåtaganden på det kämtekniska området upp-fyUs, -kämavfeU slutförvaras på ettsäkert sätt, -tillräckUg bredd uppnås iindustrins forsknings- cxh utvecklingsverksamhet avseende slutförvaring avanvänt kämbränsle, -beslutsfettare och allmänhet ärväl informerade om kämteknisk risk cxh säkerhet samt om omhändertagande cxhslutförvaring av använt kämbränsle. har i sin årsredovisrungi de defer som avser resultatredovisningen redovisat verksamheten i femhuvudprogram. Strukturen överensstämmer med den som redovisades i den fördjupadeansfegsfiamstäUningen. Den gmndfeggande fömtsättningen för SKI:s mål ochinriktning av verksamheten är att de som har tiUstånd att bedriva kämtekniskverksamhet cxkså har det fiilfe cxh cxlefede ansvaret för säkerheten. SKI skaUövervaka hur tUlståndsinnehavama lever upp tiU detta ansvar genom att skapa sigen egen välgmncfed bUd av säkerhetsfeget vid anfeggningama och av kvaUteten itiUståndsinnehavamas säkerhetsarbete. SKIskaU i det sammanhanget -driva på i säkerhetsarbetet närdrifterferenheter, forskningsresultat och tekiusk utveckling så motiverar,såväl gentemot tiUståndsinnehavare som i det intemationelfesäkerhetssamarbetet, -verka för att en aUsidighetupprätthålls i kämkiaftindustrins forskning och utveckling för hantering ochslutförvaring av kämavfeU cxh för aweckling cxh rivning av kämtekniskaanfeggningar i vilka verksamhet inte längre skaU bedrivas samt att tiUse atterforderUga medel sätts av för framtida kostiiader, -verka för att kompetensen isäkerhetsarbetet vidmakthåUs cxh utveckfes inom SKI likaväl som hostiUståndsinnehavama cxh i övrigt inom fendet, -utfänfe och feststäUa villkoroch föreskrifter för kämteknisk verksamhet i den utsträckning som bedömsnödvändig för säkerheten cxh tiU foIjd av intemationeUa åtaganden samt -aktivt informera omförhållanden och händelser av säkerhetsintresse samt om omhändertagande ochslutförvaring av använt kämbränsle och kämavfeU. Iprioritering av myndighetens uppgifter skaU den säkerhetsmässiga be tydelsen vara avgörande. Även de uppgifter som följer av in- 38 temationeUa åtaganden skaU beaktas. Resultatredovisningen indUcerar att dessa mål itUlfiedsställande grad har uppnåtts. Enkostnadsjämförelse med tiUsynsverksamheter i några andra käm-kraftsländer hargjorts i ärsredovisningen av vilken framgår att kostnader för tillsynav kämteknisk verksamhet är refetivt sett fega. Det sammanfegcfeansfegssparandet, vilket även inkluderar ticUgare överfönfe reservationer,uppgår tiU , varav avserkämsäkerhetsforskning. En stor del av forskningsprojekten löper över flera årvilket medför att betalningsutfeUet kan variera mellan budgetåren. Totaltutgör ansfegssparandet av de tiUdefede ramansfegen. SKI har vidareupptagit lån i for inlösen av skulder hos Statskontoret fÖrtidigare centralt finansierad anskaffiiing av ADB-utmstning (xh föreisättningsanskafihing av ADB-utmstning tiU ett sammanfegt belopp av 820 000kronor. Regeringen beslutade i regleringsbrev att SKI /95 fär disponera en feneram i på högst 4CXX) CXX) kronor. SKI har i sin anslagsframstäUning föresfegit oförändradlåneram for /96. Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåUer inga invändningar. 1994/95:100 BU. Deövergripande mål som gäUer för pericxlen 1992/93 - 1994/95 bör Ugga fest.Regeringen har beslutat att de övergripande mål ochverksamhetsmål som gäUt för perioden /93 - 1994/95 utstträcks tiU attomfetta även /96. Förvalöiingskosttiader, ramansfeg Beräknade avgiftsinkomster92 000 OCX) kr B 3. Kämsäkerhetsforskning, ramansfeg Beräknadeavgiftsinkomster SKI:sårsredovisning visar att verksamheten bedrivs med en sådan inriktning att deuppsatta målen kan nås. Regeringenkonstaterar att inte haft några invändningar irevisionsberättelsen avseende SKI. 15 Sammantaget innebär bedömningen att deriktlinjer som lades fest budgeq)roposition bör gälfe även /96. Vid beräkningen av medel för SKI för budgetåret1995/96 har inräknats en sammanfegd besparing på 9 nuljoner kronor motsvarande5 % på de två ansfeg myndigheten disponerar. Är 1998 beräknas ansfegsnivån hasänkts med sammanfegt 18 mUjoner kronor eUer . I samband med Sverigesanslutning tiU EU kommer vissa av SKI:s nuvarande uppgifter att utföras avandra europeiska myndigheter, bl.a. defer av kämsäkerhetsforskningen. SKI:s rationaUseringsarbete har varit framgångsriktcxh det finns gocfe fömtsättningar för att verksamheten skaU kunna bedrivas inuvarande omfettning med de resurser som beräknats för /96. 1. tiU Statens kämkraftinspektion:Förvaltningskostnader för /96 anvisar ett ramansfeg på , 2. tiU Statens kämkraftinspektion:Kämsäkerhetsforskning för bud /96 anvisar ett ramansfeg på . Visst intemationellt samarbete i fråga om kämsäkerhetm.m. 1993/94Utgift 20 872 416 1994/95 /msfeg 19 360 000 1995/96 Försfeg 20 240 000 varav19 360 000 beräknat förjuU 1995 - Frånansfeget betalas kostnader, i amerikanska dollar och österrikiska shilling, fördeltagande i intemationeUt samaibete på kämenergiområdet, såsom Sverigesreguljära medlemsavgift i Intemationelfe Atomenergiorganet (lAEA), bidragettiU IA£A:s Technical Assistance and samt kostnader i sambandmed övrigt intemationeUt kämsäkerhetssamarbete. Medelsbehovet för nästa budgetår under detta ansfeghar beräknats tiU . tiU Visst intemationeUt samarbete i fråga omkämsäkerhet m.m. för /96 anvisar ett försfegsansfeg på . c. Lantmäteri- och festighetsdataverksamhet m.m. Prop. Regleringav byggnadsregister och digital fastighetsregisterkarta