prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — redovisade sitt delbetänkandePoUsens rättsUga befogenheter (SOU 1993:60). Ufredningen har haft i uppdrag att analysera den svenska poUslagstiftnmgens förhåUande tiU de mter- 105 nationeUa konventionema ommänskUga rättigheter Därvid har ut- redningen funnit att densvenska poUslagstiftningen i huvudsak är väl Prop. 1994/95:100 anpassad tiUkonventionemas krav. Dock har utredningen - mot bak- Bilaga 3.1 gmnd avSveriges konventionsåtoganden - funnit en ändring av bestämmelsema omomhändertogande i 13 § polislagen (1984:387) påkallad. Förslagen i betänkandethar remissbehandlats CK;h övervägs i . skattebrottsutttdning (Fi 1993:08, dir.1993:23) har tiU uppgift att göra en översyn av skattebrottslagen cx;hsanktionssystemet i övrigt på skatte- och avgiftsområdet. Ufredningenshuvuduppgifter är att göra en allmän översyn av skattebrottsfegen (1971:69),omfettande såväl lagens tillämpningsområde som brottsrekvisit och påföljder,inventera de sanktionsbesfenunelser som finns på skatte- och avgiftsområdet vidsidan av skattebrottslagen, bedöma om nivån på kriminaUseringen är lämpligtavvägd och föreslå en enklare och mer enhetiig reglering samt undersöka i vadmån de straffrättsliga sanktionerna vid förseelser mot konttoll-uppgiftsskyldighetenkan ersättos med administrativa sanktioner Uttedningen har i tilläggsdirektiv (dir 1994:94)fått i uppdrag att oclcså göra en allmän översyn av bestämmelsema i 11 kap.brottsbcUken om brotten mot borgenärer m.m. och utreda frågan om införande aven straffsanktionerad bestämmelse om försvårande av konkursutredning. Uttedningsuppdraget - såvitt avser översynen avskattebrottslagen m.m. - skaU redovisas till regeringen i ett delbefenkande /95 och - såvitt avser tilläggsdirektiven - före utgången av år1995. Regeringen arbetar med direktiv tiUen utredning som skaU göra en översyn av lagstiftningen om ordningsvakter,väktare, bevakningsföretogen och larmcentraler AvsUcten är att utredningen skaUutarbeto förslag som skaU stärka och främja lokalt brottsförebyggande arbete. Vidare arbetar regeringen med direktiv tiU enöversyn av lagstiftningen om övervakningskameror AvsUcten är att utredningenbl.a. skaU överväga möjUgheten att öka användningen av övervakningskameror Ett uppmärksammat område , mte mmstintemationeUt, är frågan om straffansvar för juridiska personer I hargenom företogsbot infroducerats sådan fegstiftning. Sanktionsformen har dockanvänts endast i begränsad omfettaing. Regeringen avser att låto företo enutvärdering av företogsbotsmstitutet och överväga nya regler om företogsstraffansvar. Den mom utorbetodepromemorian Lag om krimi-nalregister, m.m. (Ds 1992:32.) har remissbehandlats.I promemorian har lagts fram förslag om att ersätta den centralabrottsregistreringen hos RikspoUsstyrelsen med nya register Det har oclcsålämnats förslag tiU nya lagar som skaU reglera dessa register En reformering av registerlagstiftningen medförkrav på en teknisk uppbyggnad som kan te i anspråk. Genom det kommande med lemskapet i EU kommer att delto i arbetet med att utarbeto en konvention för ett europeiskt informationssystem och en konvention om en europeisk poUsbyrå (Europol). Dessa konventioner kommer att med föra ett behov av att se över utformningen av bl.a. de svenska register- 106 förfettningar som reglerar brottsregistreringen. I detto sammanhang bör ocksåsärskUt nämnas frågan om behovet av datoriserade kriminal-underrättelseregister(förspaningsregister). Enöversyn av registerförfettaingama kan emellertid mte tiUåtos försenauppbyggnaden av den nya registerstmkturen. Regeringen avser därför att förriksdagens godkännande lägga fram en proposition med förslag tiU riktlinjer fören sådan uppbyggnad. avser regeringen att utfärda direktiv för enöversyn av de berörda registerförfettaingama. I uppdraget kommer också att ingåatt överväga behovet av att förfettaingsreglera poUsunderrättelseregister ochDNA-register 1994/95:100 Bilaga3.1 EU.sarbetsgrupper på det straffrättsliga området Inomramen för EU:s tredje pelare (samarbete kring rättsUga och mrikes frågor) finnsett flertal arbetsgmpper I tre av dessa (arbetsgmppema för frågor om utiämning,gemenskapsrätt och nationeU straffrätt samt intemationeU organiseradkriminalitet) diskuteras frågor som har betydelse för svensk lagstiftning påstraffrättens område. har sedan juh 1994 deltogit som observatör viddessa arbetsgmppers möten. I det här sammanhanget bör något nämnas om detarbete som bedrivs i nu nämnda arbetsgmpper Vid ett möte har EG-stotemasjustitieministrar utformat direktiv tiU en arbetsgmpp om utiämning.Arbetsgmppens uppgift är att to fram underlag tUl en utiämningskonvention, som skaUgäUa mellan medlemsstotema. AvsUcten är att göra utiämningsförferandet meUanmedlemsländema smidigare än det som följer av europeiskautlämningskonvention. Uppgiften hanteras numera mom arbetsgmppen förutiämningsfrågor Inom arbetsgmppen för gemenskapsrätt och nationeUstraffrätt pågår ett arbete på ett instmment om straffrättsliga sanktioner imedlemsländema och rättsUgt samarbete mellan dessa länder i fråga ombedrägerier mot EG:s budget och institutionemas fonder Arbetsgmppen för mtemationeU organiseradkriminalitet har hittiUs ägnat sig åt att göra en jämförelse meUanmedlemsländemas lagstiftning på olika områden. Som exempel på sådana områdenkan nämnas rasism och främlingsfientUghet och olovUg hantering av radioaktivaämnen. De olika stotemas lagstiftning har legat till gmnd för diskussioner iarbetsgmppen kring frågan om den befintUga lagstiftningen ger tillräckligamöjUgheter tiU rättsUgt samarbete meUan stotema eUer ej. -Stiaffsystemet ses över bl.a.för att utveckla altemativa påföljder -Ett försök pågår medintensivövervakning med elekttonisk konfroU. utvidgades försöksverksamhetenmed samhällstjänst Prop. 1994/95:100 tUl att gäUa hela landet (prop.1991/92:9). Den utvidgade tiUämpningen Bilaga 3.1 är tidsbegränsad tiUutgången av i väntan på att en mera permanent ordning kan införas. uppdrag ingår att föreslå hur samhällstjänsten på längresUct bör uifogas i påföljdssystemet. överlämnade sittbetänkande Reaktion mot ungdomsbrott (SOU 1993:35). Kommittén har övervägt ivilka former och på vilket sätt det allmänna bör ingripa när unga begår brott.Bakgmnden är bl.a. att förändringama i påföljdssystemet, som skett i takt meddet kriminalpoUtiska utvecklingsarbetet, hittiUs inte i någon vidare mån harberört de unga fegöverfrädama. Ändrade regler för handläggningen av ungdomsmålträder i kraft den (prop. 1994/95:12, bet. 1994/95:JuUl, rskr.1994/95:39). Kommitténs förslag i frågan om påföljden för ungdomar bereds förnärvarande vidare inom . Inom departementet pågår oclcså ett arbete rörandeen översyn av bötesstraffets utformning och användning i syfte att belysa möjlighetemaatt utvidga användningen av böter och att skärpa bötesstraffet. har i uppdrag att göra enöversyn av det straffrättsliga påföljdssystemets uppbyggnad och innehåU.Kommittén skaU redovisa sina förslag . En avkommitténs huvuduppgifter är att överväga möjlighetema att vidareutveckla olUcaaltemativ tiU fängelsestraff. Inriktaingen bör vara att öka utiymmet för sådanaaltemativ genom att dels öppna möjligheter tiU andra icke frihetsberövandepåföljder än de som finns , dels ytterligare utveckla redantUlgängliga påföljder I uppdrag ingår att föreslåhur samhällstjänst bör infogas som ett permanent inslag i påföljdssystemet.Brottsförebyggande rådet () har utvärderat - 1992 årsförsöksverksamhet med samhäUstjänst. Utvärderingen har lämnats över tiUkommittén. påbörjades en tvåårigförsöksverksamhet med intensivövervakning med elekttonisk konfroU.Försöksverksamheten syftar bl.a. tiU att ge underlag för Straffsystemkommitténsöverväganden om intensivövervakning med elekttonisk konfroU bör bU ettpermanent mslag i straffsystemet. Under försökspericxlen kan fängelsestt:aff i vissa faU verkstäUas utenför anstelt i form av intensivövervakning med elek ttonisk konfroU. En fömtsättaing för sådan verkstäUighet är att den dömde bor inom något av verksamhetsområdena för frivårdsmyndig hetema i , , Norra, Södra, eUer SundsvaU. Under verkstälUghetstiden får den dömde inte lämna sin bosted annat än för vissa ändamål och på särskUt angivna tider Förbudet att lämna hosteden konttoUeras med elekttoniska hjälpmedel. Elekttonisk konttoU får också avse att den dömde fiiUständigt avhåUer sig från alkohol. Den dömde kommer också att vara skyldig att betala en avgift. Vid misskötsamhet tes den dömde in i där undergå fortsatt verkstäUighet av straffet. BRÅhar fått i uppdrag att utvärdera försöket med intensivövervakning med elekfronisk konfroU.Uppdraget skaU delredovisas före april månads Prop. 1994/95:100 utgång 1995och slutredovisas . Utvärderingen Bilaga 3.1 skaU istörste möjUga utsträckning belysa förhållanden som är av betydelse för attkunna bedöma om intensivövervakning med elekfronisk konfroU är ett bärkraftigtaltemativ tUl fängelse. Lagförslag m.m. Prop. 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:625) omstatligt stöd till politiska partier Härigenomföreskrivs att 2, 3, 6, 8 och 9 §§ fegen (1972:625) om stetiigt stöd tiUpoUtiska partier' skaU ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydebe 2f Partistöd lämnas som mandat- Partistöd lämnas som mandat bidrag. Varje mandatbidrag utgör bidrag. Antalet mandatbidrag som varje parti erhållerbestämmes årUgen med hänsyn tiU utgången i de två närmast föregående ordmarievalen, om ej annat följer av 4 §. Försteåret under den treårspe- Förste året under den fyraårspe riod som följer efter ordinarie val riod som följer efter ordinarie val tiU erhåller varje parti så tiU erhåUer varje parti så många mandatbidrag som motsva- många mandatbidrag som mot- rar en sjättedel gånger antalet svarar en sjättedel gånger antalet vunna mandat i det senaste valet vunna mandat i det senaste valet plus fem sjättedelar gånger antalet plus fem sjättedelar gånger antalet vunna mandat i närmast föregående vunna mandat i närmast föregående val. Andra året erhåller partiet så val. Andra året erhåUer partiet så många mandatbidrag som motsva- många mandatbidrag som motsva rar halva antalet mandat i det rar halva antalet mandat i det senaste valet plus halva antalet senaste valet plus halva antalet mandat i närmast föregående val. mandat i närmast föregående val. Tredje året erhåUer partiet så Tredje året ocAjärtfe dre/erhåUer många mandatbidrag som mot- partiet så många mandatbidrag som svarar fem sjättedelar gånger an- motsvarar fem sjättedelar gånger talet mandat i det senaste valet plus antalet mandat i det senaste valet en sjättedel gånger antalet mandat plus en sjättedel gånger antalet i närmast föregående val. mandat i närmast föregående val. Har parti i något av valen ej bUvit företrätt iriksdagen, räknas befräffande sådant val i stäUet för mandat antalet helationdels procent- 'Lagen omtryckt 1987:876. - Senaste lydelse 1994:290. 'Senaste lydelse 1989:744. enheter röster över 2,5procent som partiet erhålUt i valet i hela landet. Har parti i något av valenbhvit förefrätt i men ej fått av röstema i hela landet,räknas beträffande sådant val dels antalet mandat, dels antalet hela tiondelsprocentenheter röster . Om det sammanlagda antalet mandat ochtiondels prcx:entenheter röster överstiger fjorton, räknasdock ej överskjutande tal. 1994/95:100 Bilaga3.2 Partisom vid val tiU fått av rbstema i hela landet får förvarje år för vUket valet gäUer ett helt gmndstöd. Partisom vid val tiU fått minst 4 prcKent av röstema i hefe landet får förvarje år för vilket valet gäUer ett helt gmndstöd. Helt gmndstöd utgör 3 910 000kronor Partisom avses i 6 eUer 7 § får utöver gmndstödet tUläggsstbd förvilket valet gäller med för varje vunnet mandat, om partiet ärförettätt i regeringen och annars för varje vunnet mandat. Partisom avses i 6 eUer 7 § får utöver gmndstödet tiUäggsstöd förvilket valet gäUer med för varje vunnet mandat, om partiet ärförettätt i regeringen och annars 16 400 Icronor för varje vunnet mandat. Harparti vid val tiU fått av röstema i hela landet ocherhåUer partiet en lägre procentendel än fyra vid närmast följande val, utgåravtrappat gmndstöd för de tre därpå följande åren, förste året med 75 procentav ett helt gmndstöd, andra året av ett helt gmndstöd och ttedjeåret av ett helt gmndstöd. Är 6 eUer 7 § tiUämpUg, gäller dock iStäUet bestämmelsema där, om de skulle medföra ett högre gmndstöd. Harparti vid val tiU fått av röstema i hela landet ocherhåUer partiet en lägre procentandel än fyra vid närmast följande val, utgåravtrappat gmndstöd för dera därpå följande åren, försto året avett helt gmndstöd, andra året av ett helt gmndstöd samt tredjeåret och ftärde året av ett helt gmndstöd. Är 6 eUer 7 §tiUämplig, gäUer dock i stället bestämmelsema där, om de skuUe medföra etthögre gmndstöd. Denna lag träder ikraft . * Senaste lydelse1994:290. ' Senaste lydelse 1994:290. * Senaste lydelse1974:563. 2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 §rättegångsbalken skaU ha följande lydelse. Prop.1994/95:100 Bilaga 3.2 För tingsrätt skall vara tingsställe å den eller de orter, som regeringen bestämmer. Entingsrätt skall ha sitt kansli på den ort som regeringen bestämmer. Tingsrättenskall ha tingsställe på den orten, om regeringen inte bestämmer annat, och fårha tingsställe också på annan ort som regeringen bestämmer. Denna lag ttäder ikraft den 1 juh 1995. 'Senaste lydelse 1974:573. I INLEDNING .............................................. ... 1 1Sammanfettning avreformarbetet ................. ... I 3EU-medlemskapet m.m................................... 3 4Domstolama och åklagarväsendet..................... 4 5.1InrUctningen ...................................... ... 6 5.2Brottsförebyggande ochbrottsofferinriktot arbete .... 8 5.3Kampen motnarkotUcabrottsUgheten ..... 9 5.4Kraftsamling mot våldet.......................... ... 9 5.6UitemationeU brottslighet........................ 12 6 Utvecklingav lagstiftningen på andra områden... . 13 6.1Den hyresrättsligalagstiftningen............... . 13 6.2Konsumenttätt...................................... . 13 6.3Bams rätt att komma tiU tals................... . 14 6.4Den rättsliga regleringen kringFT.............. . 14 6.5Vallagstiftningen m.m............................. . 14 7Besparingsåtgärder m.m.(miljoner kr)............... . 15 8Förslag tUl riksdagsbeslut............................... . 15 n LITTERA (ticr)............................................ . 16 393 198 . . 146 600 . . Stöd till politiska partier 230 400 . . 1 518 . . Bidrag tiU vissa intemationeUa 3 879 . . Bidrag tiU brottsförebyggande arbete 10 800 . . 16 081 744 . . 714 432 . . Sfetens kriminaltekniska laboratorium 72 840 . . 14 400 792 . . 133 500 . . 905 073 . . 42 962 . . 862 111 . . 3 908 085 . . 85 268 . . 3 822 817 . . 6 151 653 . . 161 999 . . 5 750 982 . . 238 672 . . 1 516 884 . . 1 178 300 . . 18 911 . . AUmänna advokatbyråer: Driftbidrag 16 995 . . 249 475 . . Diverse kostaader för rättsväsendet 53 202 . . 201 050 . . 33 994 . . 12 281 . . för skador på gmnd av brott 102 500 . . 37 708 . . 3 086 . . 1994/95:100 Bilaga 3 BUaga 3.1 Redogörelse för lagstiftningsarbetet....... 87 1 AUmänt....................................................... 87 1.2IntemationeUt samarbete .................... 87 2 Offentiigrätt ............................................ 89 2.1Gmndlagsfrågor m.m............................... . 89 2.2OffentUghet och sekretess...................... . 90 2.3Datalagsfrågor...................................... . 90 2.4Förvaltningsrätt..................................... . 91 3 CivUrätt...................................................... 92 3.1EU-perspektivet.................................... . 92 3.2Allmän förmögenhetsrätt......................... . 93 3.5Övrig festighetsrätt................................ . 97 3.6Bolagsrätt och annanassociationsrätt....... . 98 3.7Immaterialrätt....................................... . 98 3.8Transporfrätt........................................ . 99 4 Processrättm.m.......................................... 101 4.2Konkursrätt och utsökningsrätt............... 103 5 KriminalpolitUcen......................................... 104 BUaga3.2 Lagförslag m.m................................ 110 1 FörslagtiU lag om ändring i lagen (1972:625) om stotUgt stödtUl poUtiska partier............................... .. 110 2 FörslagtiU lag om ändring i rättegångsbaUcen.. 112 90tab 47517, 1994 Regeringens proposition1994/95:100 Bilaga 4 1 1994/95. Bilaga 4till budgetpropositionen 1995 (tredje huvudtiteln) 1994/95:100Bilaga 4 Internationelltsamarbete för fred, demokrati och välsfend är gmnden för svensk utrikespolitik.Denna politik tar sig uttryck i ett aktivt engagemang i ()och i det intemationella utvecklingssamarbetet. vill också inomOrganisationen för säkerhet och samarbete i (, fd. ESK) verka föratt förhindra uppkomsten av konflikter. Av särskild betydelse för ärsamarbetet i och . inträder som fullvärdigmedlem av Europeiska unionen (EU). Det är ett historiskt steg för vårt land. Viengagerar oss med andra europeiska nationer i ett nära samarbete på en lång radsamhällsområden. Inom ramen för detto samarbete kommer att verka föratt skapa en allomfatfende freds- och säkerhetsordning i , säkerställaEU:s öppenhet mot länderna i Öst-och och samt bekämpaarbetslösheten, trygga sysselsättningen och främja jämsfelldheten. Det vägval som medlemskapet i EU representeraråterspeglar de förändringar som har skett i vår omvärld efter det kalla krigetsslut. Medlemskapet skapar nya möjligheter för att aktivt och positivtbidra i det intemationella samarbetet. I EU avser fullfölja sitttraditionella engagemang för internationell solidaritet och sin strävan attbidra till den demokratiska, ekonomiska och sociala utvecklingen i och iövriga världen. En fri handel är av störsfe vikt för stobilitet,arbete och välstånd. Den fria inre marknaden inom EU är handels- ochvälsfendsskapande. Den är till fördel såväl för länder som för desshandelspartners. kommer att verka för ett EU som är öppet mot sinomvärld och ser som en självklar uppgift att som EU-medlem sträva efter enförsferkt frihandelspolitik och en generös politik gentemot tredje väridensländer. och inträder nu som medlemmar i ,den europeiska gemenskap där redan är medlem. sfer ochIsland utonför EU. Inom och utom EU kommer det nordiska samarbetet att fortgåoch fördjupas, på de villkor som våra länders olika vägval innebär. skall fortsatt agera kraftfullt på olikaplan: i världen, , Prop. 1994/95:100 och . kommer betydande besparingar under denkommande perioden att framtvinga stränga prioriteringar såväl mellan som inomde skilda utrikespolitiska verksamheter bedriver. Ofrånkomligen kommerockså högt prioriterade utrikes-, handels- och biståndspolitiska områden attomfattos och påverkas av dessa besparingar. Gemensamsäkerhet och global soUdaritet Världssamfundetstår inför svåra frågor som sträcker sig över nationsgränserna. Dessa globalafrågor kan hänföras till ett utvidgat säkerhetsbegrepp, som sätter den enskildamänniskans säkerhet i centmm och förutsätter hållbar ekonomisk och socialutveckling. Hit hör således också miljöfrågor, befolknings- och flyktingfrågor,demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen vill främja förmåga aU bidratill freds- och säkerhetssamarbetet i och i världen.Utrikesdepartementet kommer att intensifiera sitt arbete i dessa frågor. Syftetär att lämna ett svenskt bidrag till arbetet på att åstadkomma en ordning sombygger på gemensam säkerhet. Erfarenheterna av de konflikter som pågår är attförebyggande åtgärder och ett tidigt ingripande ofta är en fömtsättning för attundvika konflikter. För detta fordras vilja till samarbete mellan länder menockså att politiska, militära, humanitära och finansiella insatser samordnasstrategiskt och funktionellt. måste snabbt kuruia svara på önskemål ompolitiska och diplomatiska insatser för konfliktlösning. Vi måste kunna taställning till frågor från FN och om militära, civila eller diplomatiskainsatser för att förebygga och förhindra eller hejda väpnade konflikter. Det ärockså viktigt att ge bilateralt eller multilateralt stöd tillförsoningsprocesser och återuppbyggnad när konflikter övergått i en fredligsituation. De verksamheter som kommer att beröras ärfredsbevarande styrkor, civila och militora observatörer, diplomatiska ochbiståndsinriktade insatser samt andra freds- och säkerhetsskapande insatserunder i första hand FN:s eller mandat. Verksamhet inom ramen förPartnerskap för fred (PfP) och EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiktillhör också området liksom i vissa fall miljöinsatser. Det mönster som har vuxit fram i omvärlden efterkalla krigets slut erbjuder nya möjligheter till global samverkan. För att mötadagens problem krävs starka, trovärdiga och effektiva internationellaorganisationer. FN:s insatser har en avgörande betydelse för deninternationella utvecklingen. Organisationen är också ett oundgängligt forumför global solidaritet där lösningar kan sökas på de problem som vi stårinför. Någon fungerande organisation för att samordnakonflikthantering existerar dock inte inom FN. Dessutom är beredskapen föraktioner ofto Kraven på samverkan och samordning på såväl policynivå, Prop.1994/95:100 operativnivå som fältnivå inom FN-systemet har blivit allt större. Samtidigtdelar medlemsländema ansvaret för den bristonde framgången. FNsaknar ofto tillräckligt stöd för att kurma ingripa tidigt nog i politiska processersom riskerar att leda till konflikter och katastrofer. är medlemsländerna tillräckligt uthålliga. För tidigt uppbrott från operationeri komplexa katostrofer riskerar i hög grad att sätto framsteg Fredsprocesserna i och är exempel på attdet är möjligt att inom FN:s ram utveckla sambandet mellan fred, säkerhetoch utveckling och angripa konflikter på ett effektivt och Under avsnittet Internationellt biståndssamarbeteutvecklas närmare några av instmmenten härför. Engagemanget i FN är prioriterat av ochkompletterar en aktiv europapolitik. kandidatur till FN:s säkerhetsrådför är ett uttryck för vår vilja att aktivt bidra tillfred, säkerhet och utveckling. Efter det slut har FN:s uppgifter pådet fredsbevarande området vuxit kraftigt. skall fortsätto att spela enaktiv roll som tmppbidragarland. En svensk fredsbevarande styrka skallupprättos. fäster särskild vikt vid förebyggandeinsatser och vill medverka till att FN:s kapacitet på dessa områden storks. För att klara de uppgifter som väntor behöverFN-systemet förnyas, vitaliseras och effektiviseras. Kommissionen för globaltsamarbete (Commission on Global Governance) lägger fram sin rapport i början avåret. Det nordiska om att reformera FN:s ekonomiska och socialaverksamhet kommer att drivas vidare. kommer att aktivt delto i andrareformdiskussioner, bl.a. avseende säkerhetsrådets utvidgning och arbetsformer. Ett gmndläggande internationellt regelverk förskydd av de mänskliga rättigheterna föreligger, men ett omfattande arbeteåterstår för att främja efterlevnaden av dessa regler och få dem allmänterkända. ansluter sig till rättsuppfattningen att till mänskligarättigheter bör hänföras endast sådana rättigheter som kan göras gällande avindividen gentemot statsmakterna. Det svenska utvecklingsarbetet har som ett avsina huvudmål att främja en utveckling mot fördjupad demokrati och ökad respektför de mänskliga rättigheterna. Nedmstning och icke-spridning avmassförstörelsevapen är av gmndläggande betydelse för att förhindra konflikter,främja fred och stödja ekonomisk och social utveckling. Efter det kalla krigetsslut har fömtsättningama påtogligt förbättrats för ytterligare framsteg pådessa områden. De främsto uppgifterna gäller icke-spridning av kärnvapen,förhandlingar om totolförbud för kärnvapenprov och ikraftträdandet avkonventionen mot kemiska vapen. Det är angeläget att förhandlingar snarastinleds om ett fullstondigt förbud mot fortsatt tillverkning av klyvbartmaterial för vapenändamål. kommer att fortsatt driva frågan om ettinteraationellt förbud mot tmppminor.