prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — AgV:s verksamhet /94 har i storutsträckning präglats av förberedelsearbete inför ombildningen den 1 juli 1994.Det gångna året, med både en central avtalsrörelse och lokala förhandlingar påalla myndigheter, verk och bolag, har ställt stora krav på AgV när det gälleratt utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken. Av den"servicebarometer", som AgV låtit IMU-testologen göra framgår att deinsatser som gjorts för en bredare arbetsgivarsamverkan och då det gäller attförankra förhandlingsfrågoma har utvecklats positivt. Den återkommandeservicebarometern möjliggör jämförelser över tiden. Regeringen instämmeremellertid i RRV:s bedömning att servicebarome-tera bör utvecklas för att geunderlag för kvalitetssäkring. Detta arbete bör lämpligen kunna kopplas till arbetetmed att ta fram verksamhetsmål. AgV redovisar ett överskott på sitt ramanslag meddrygt . RRV:sgranskning visar brister i den interaa kontrollen och i förvaltningen.Regeringen konstaterar att RRV har riktat invändning mot AgV:s årsredovisning.I revisionsberättelsen påpekar RRV att gällande regler och vedertagen praxisför den finansiella redovisningen i vissa fall inte följts. Regeringeninstämmer i RRV:s påpekanden som bl.a. innebär att AgV behöver tillföras enfast resurs med ekonomisk kompetens. Regeringen avser att i kommande mål- ochresultatdialog med AgV:s ledning bl.a. följa upp AgV:s åtgärder. 1994/95:100 Bilaga 8 Deövergripande målet för AgV:s verksamhet skall vara att utveckla och samordnaden statliga arbetsgivarpolitiken. AGVskall vara en avgiftsfinansierad myndighet och ha ett 1 000-kronorsanslag. Bilaga 8 AgV:s resultatredovisning avseende budgetåret1993/94 innebär en förändring i negativ riktning jämfört med föregående år.Information saknas och det förekommer avvikelser vid avstämning av de kostnaderoch intäkter som redovisas i resultatredovisningen mot uppgifteraa iresultaträkningen. I likhet med handlar effektbeskrivningaraa iförsta hand om de lönepolitiska frågoma. Det underlag som redovisas för deslutsatser som dras i detta sammanhang borde ha varit fylligare. AgV angav ikommentarerna till RRV:s rapport att kravet på uppföljningsbara målkommer att kunna uppfyllas /94. AgV har dock inte dokumenteratsådana mål i årsredovisningen. Regeringen har i regleringsbrevet förinnevarande budgetår angett att AgV bör formulera sina verksamhetsmål ochredovisa dessa i årsredovisningen. Budgetåret1993/94 har inneburit ett omfattande förberedelsearbete för AgV införombildningen . AgV:s nya och delvis unika organisation på mål- och resultatdialogen. Detta tillsammans med att AgVagerar i relation till arbetstagarnas fackliga organisationer ställer särskildakrav på hur årsredovisningen bör utformas. Regeringen avser att i kommandedialog med AgV:s ledning diskutera denna fråga. AgV har inkommit med en skrivelse där man redovisarvilka åtgärder som har vidtagits och vilka anmärkningar som är föremål föråtgärder med anledning av RRV:s revisionsberättelse. Regeringen konstaterar attåtgärder redan vidtagits för flertalet av anmärkningaraa och att AgV:s styrelsei de återstående frågorna avser återkomma till regeringen vid kommande dialogmed förslag till åtgärder. Sammantaget irmebär bedömningen av AgV att deriktlinjer som lades fast budgetproposition bör gallan även /96. tillArbetsgivarverket för /96 anvisar ett anslag på . Till regeringens disposition för vissa stabsuppgifter Prop. 1993/94 Utgift 1994/95 Anslag 3 830 000 1995/96 Förslag 5 745 000 varav 3 830 000 för Anslaget kom till i samband medombildningen av SAV till AgV. Anslaget är avsett för sådana stabsuppgifter somregeringen kan komma att efterfråga hos AgV och som normalt inte ingår i AgV:sarbete, såsom särskilda statistikbearbetningar, särskilda uppdrag,utvärderingar etc. inom ramen för den statliga arbetsgivarpolitiken. Anslagetbör ligga kvar på oförändrad nivå. Bl.a. kommer kostnader för den av riksdagenbegärda utvärderingen av den nya arbetsgivarorganisationen samt AgV:skostnader för beräkningar av justeringstal avseende myndighetemas lönekostnaderatt belasta detta anslag. tillTill regeringens disposition för vissa stabsuppgifter anvisar ett ramanslag på5 . Statens löne- och pensionsverk Statens löne- och pensionsverk (SPV) är centralförvaltningsmyndighet för frågor som rör pensions- och gmpplivadministrationsamt produktion av personal administrativa systemtjänster Det övergripande målet för SPV är att verka för attverksamheten bedrivs på ett kostnadseffektivt sätt med beaktande av kravet attutbetalning av löner och pensioner m.fl. förmåner skall vara korrekta. SPV har i sin årsredovisning redovisat verksamheteni resultatområdena Statlig , Pension Försäkring och Lön/PA.För resultatområdena anges följande mål. att handlägga alla pensions-och gmpplivärenden som kommer in till SPV så att rätt belopp betalas ut tillrätt person i rätt tid att kvantitativt handlägga likamånga ärenden som inkommit att behålla nuvarande kundersamt öka marknadsandelaraa Un/PA: att tillhandahålla produkteroch tjänster som medverkar till en rationell lön/PA- hantering hos kunderaa att genom kombinationen av ettförbättrat centralt lönesystem (SLÖR/) och ett lokalt modernt löne- ochpersonaladministrtivt system (Picea) behålla befintliga kunder och samtidigtbli tillräckligt konkurrenskraftigt för att få nya kunder. SPV:s omsättning för /94 var 209miljoner kronor, en ökning jämfört med /93.Ökningen kan helt hänföras till det nya resultatområdet Pension Försäkring. /94 redovisas ett totalt överskott på 27 077 000 kronor.Resultatområdet Statlig visar ett underskott på och resultatområdena Pension Försäkring och Lön/PA överskott på respektive . Överskottet inom Pension Försäkringberor enligt SPV på att nya kundgrapper har anslutits och att ett antalaffärsverk som bolagiserats har valt att låta SPV ta hand om hela eller delarav sin pensionsadministration. Andelen kvirmor uppgår till av SPV:s personaloch andelen kvinnliga chefer till . I jämställdhetsplanen /94 angesbl.a. eftersträva en jämnare köns-och åldersfördelning vid nyanställningar uppmuntra kvinnor att sökautvecklingstjänster företa lönejämförelser före ochefter löneförhandlingar pröva om skillnader iprestationer, meriter och rekryteringssituation motiverar förekommandelöneskillnader mellan kvinnor och män med likvärdiga arbetsuppgifter. Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåller inga invändningar. Vissa uppgifter om SPV:s resultat m.m. (Belopp i ). framgår av följande tabeL 1994/95:100 8 1 118 721 5 701 1 062 888 4 584 1 001 083 66 390 Deövergripande mål som gäller för treårsperioden /94-1995/96 bör ligga fast. SPVskall vara en uppdragsfinansierad myndighet och ha ett formellt1000-kronorsanslag. SPV:sårsredovisning visar att verksamheten bedrivs med en sådan inriktning att deuppsatta målen kan nås. Inom resultatområdet Statlig Pensionsförvaltningintar SPV en monopolställning. De avgifter myndigheterna betalar föradministration av pensioner m.m. fastställs av regeringen. Det totalaavgiftsuttaget per arbetsgivare för pensionsadministration m.m. har hållitsoförändrat sedan Verksamheten är till stor del ärendestyrd. 1994/95:100 43000 ärenden har inkommit och cirka 42 000 har ex- Bilaga 8pedierats. Det av SPV uppställda kvantitetsmålet att handlägga lika mångaärenden som kommer in har således inte uppnåtts helt. En förklaringär att antalet inkomna ärenden varit fler än beräknat. SPV har kommit långt dådet gäller att uppfylla kvalitetsmålet att handlägga alla pensions- ochgmpplivärenden som kommer in till SPV så att rätt belopp betalas ut till rättperson i rätt tid. Den stickprovsratiner som införts för kontroll avärendenas handläggning visar enligt att av dekontrollerade ärendena varit behäftade med fel som lett till felaktigautbetalningar. Utvecklingen av styckekostnaden för SPV:s tjänster inom resultatområdetStatlig pensions-förvaltning är positiv. Uttryckt som kostnad per ärende, harstyckekostnaden sjunkit sedan föregående budgetår. Den positiva kostnadsutvecklingen för stafligpensionsförvaltning är enligt SPV ett resultat av effektivisering avverksamheten. Dessutom anges att stordriftsfördelar vunnits genom attverksamheten utökats och nya kundgmpper tillkommit. SPV syftar på utvecklingeninom resulta-tområdet Pension Försäkring, vars betydelse har ökat markant frånföregående ån Det gäller såväl ekonomiskt som resursmässigt. Resulta-tområdetsandel av SPV:s totala omsättning har ökat från till drygt 35 %.Antalet anställda har nära nog fördubblats och uppgår till 65 avSPV:s totalt drygt 337 anställda. Resultatområdet är konkurrensutsatt ochpriserna sätts genom förhandlingar med kunderaa. granskarprinciperna för hur ersättningarna bestäms. Av SPV:s redovisning framgår inte lyckats öka sina marknadsandelar som planerat inom ett affärsområde.Verksamheten inom resulta-toinrådet har emellertid genererat betydandeöverskott, mot cirka 5 miljoner under budgetåret1992/93. En förklaring till att överskott skapats, vid sidan av effektema avökade volymer m.m., är SPV:s låga kostnadsläge och prissättningen av verketstjänster inom resultatområdet. Marknadens priser, som varit högre än SPV:ssjälvkostnader, har delvis varit vägledande vid prissättningen. Effektiviteteninom resultatområdet är svårbedömd, då det i årsredovisningen saknas uppgifterom t.ex. styckekostnad per årsarbetare. Det kan nämnas att pensionsbesked, medinformation om den kompletterande ålderspensionen, KÅPAN, skickats ut till 370000 personer . SPV bör klarare redovisa vilken betydelse resultatområdetPension Försäkring har för kostnadsutvecklingen inom resultatområdet . På Lön/PA-området har SPV regeringens uppdrag attutveckla ett nytt lokalt löne- personaladministrativt system för staten.Utvecklingsarbetet, som har försenats , skall slutföras /95. Verksamheten är konkurrensutsatt och regeringen kommeratt följa hur det nya löne-/PA-systemet utvecklas med avseende på bl.a.kundunderlag och beräknat pris för kostnadstäckning. Bilaga 8 De riktlinjer för SPV:s verksamhet somredovisades i den fördjupade prövningen budgetproposition bör liggafast. Som övergripande mål gäller att verksamheten skall bedrivas på ettkostnadseffektivt sätt med beaktande av kravet att utbetalning av löner ochpensioner m.fl. förmåner skall vara korrekta. SPV skall administrera statenspensioner och tillhandahålla löne- och personaladministrativa system anpassadeefter de behov som den statliga verksamheten ställer Förvaltningen av statliga pensioner utgör ettkrympande affärsområde på grand av nedskäraingar, bolagiseringar, nedläggningarav statliga myndigheter m.m. Mot denna bakgrand har regeringen ansett att SPVbör få åta sig uppdrag från andra arbetsgivare än statliga myndigheter underföratsättning att det är fråga om uppgifter som ligger nära SPV:shuvuduppgifter. Syftet med dessa uppdrag skall vara att uppnå stordriftsfördelarsom gör det möjligt att sänka kostnadema för den statliga pensionsförvaltningen.Uppdrag från icke-statliga uppdragsgivare skall redovisas separat under egnaresultatområden som skall bära sina egna kostnader. Mot bakgmnd av att dekonkurrensutsatta delama av SPV:s verksamhet ökar i omfattning, avserregeringen att pröva under vilka fömtsättningar verksamheterna inom SPV börbedrivas . Arbetet med att utveckla ett nytt lokalt löne-personaladministrativt system för staten skall slutföras under verksamhetsåret1994/95. Regeringen kommer att särskilt följa hur det nya Iöne-/PA-systemetutvecklas. tillStatens löne- och pensionsverk för /96 anvisar ett anslag på . 1994/95 Anslag 132 501 000 1995/96 Förslag 21 751 000 varav 14 501 000 beräknat för Anslaget har två anslagsposter. Avgångsbidrag pågmnd av vilande rätt och Administration av statens personskadeförsäkring m.m. Avgångsbidragpå grund av vilande rätt om trygghetsfrågor slöts ettavtal om vissa övergångsregler till trygghetsavtalet. avtalet reglerar bl.a. enarbetstagares vilande rätt till avgångsbidrag enligt Prop. 1994/95:100tidigare avtal om avgångsförmåner . Enligt avtalet har BUaga8 en arbetstagare, som övergick till arman ickestatliganställning, rätt till avgångsbidrag enligt det tidigare avtalet om han sägs upp på grund av arbetsbrist och blir arbetslös. Medlen disponeras av (AgV) förutbetalning efter beslut av . Motbakgrand av vad som sagts ovan torde inget avgångsbidrag utbetalas efter den 31mars 1995. Det kan dock inte uteslutas att beslut drar ut och attutbetalning blir aktuell även efter . Det är svårt att fömtsägastorleken på en sådan utgift och endast ett formellt belopp på harberäknats för /96. Administrationav statens personskadeförsäkring m.m. prövar bl.a. ärenden, som gäller den statligapersonskadeförsäkringen. Anslaget täcker kostnader för Arbetsmarknadsförsäkringars(AMF-trygghetsförsäkring) medverkan i administrationen av statens personskadeförsäkringm.m. AMF:s medverkan är reglerad i ett av regeringen godkänt avtal den 11december 1987 mellan dåvarande och . () har fr.o.m. 1993p.g.a. de pågående förändringama inom arbetsskadeområdet sagt upp avtalet omsamarbete angående administration av personskadeärenden. Detta innebär attavtalet upphör att gälla vid utgången av 1995. Kostnaderna fastställs för kalenderår eftersom AMFhar helårsredovisning. fastställdes kostnaderna i enöverenskommelse mellan till exkl. mervärdesskatt. Förhandlingaraaför är ännu inte slutförda. Regeringenfinner det angeläget att , inför slutande av nyttsamarbetsavtal, gör en noggrann kartläggning av vad marknaden har att erbjuda. I avvaktan på förhandlingsresultatet för år 1995har kostnadema beräknats utifrån irmevarande års överenskommelse till . Förslag tm riksdagsbeslut Prop. Bilaga 8 Regeringen föreslår att tillVissa avtalsstyrda anslag för /96 anvisar ett Tjänstepensioner för skolledare och lärare 1993/94 Utgift 2 444 492 000 1994/95 Anslag 2 444 492 000 1995/96 Förslag 3 666 738 000 varav 2 444 492 000 beräknat för I likhet med vad som gäller för innevarandebudgetår skall medlen på detta anslag tillföras inkomsttiteln 5211 Statligapensionsavgifter, netto på statsbudgetens inkomstsida. Statens kostnader förtjänstepensionsförmåner till bland andra skolledare och lärare belastar nämndainkomsttitel. I kostnaderna ingår, i enlighet med en överenskommelse mellanregeringen å ena sidan samt och åandra sidan, kostnader för bland andra skolledare och lärare för vilkaarbetsgivaransvaret fr.o.m. övergått från staten tillkommuner och landsting. Arbete pågår med att förbereda en ny överenskommelse. Iavvaktan på en permanent lösning bör anslaget uppföras med samma belopp somuppförts för innevarande budgetår. tillTjänstepensioner för skolledare och lärare för /96 anvisar ettanslag på 3 . och åtgärder för att stärka det °P-1994/95: lOO finansiella systemet ' Riksdagenbeslutade om åtgärder för att stärka det finansiellasystemet (prop. 1992/93:135, bet. 1992/93:NU16, rskr. 1992/93:155). Beslutetinnebär att staten garanterar att banker och vissa andra kreditinstitut kanfullgöra sina förpliktelser i rätt tid. Syftet med den statliga garantin är atttrygga stabiliteten i betalningssystemet och säkra kreditförsörjningen. Statensåtagande är temporärt och skall enligt beslut kvarstå så länge detbehövs och avvecklas, genom riksdagsbeslut, när så kan ske utan attfordringsägarnas intressen riskeras. Målen för bankstödsverksamheten är att trygga stabiliteten i betalningssystemetoch säkra kreditförsörjningen, statliga stödåtgärder så långtsom möjligt, inom ramen för effektivitet, konkurrens och mångfald, skallpräglas av affärsmässighet, statens långsiktiga kostnaderskall hållas så låga som möjligt, stödet så långt möjligt skallåtervinnas. Omfattningenav problemen i den finansiella sektora under åren 1991- 1993 saknarjämförelse i modem tid. Regeringen har till i två skrivelser (1993/94:61 resp. 1993/94:238) redovisat utvecklingen vad gäller stödverksamheten. En relativt utförlig beskrivning finns också i budgetproposifion (prop. 1993/94:100bilaga 8 s. 140-151). är verksamheten avseende statens bankstödsåtaganden inriktadpå att återvinna så mycket som möjligt av utbetalat stöd och att följa uppingångna avtal samt förvalta erhållna tillgångar. Samtliga anhängiggjordastödärenden är avgjorda. Den beräknade utgiftsutvecklingen inom områdetBankstödsnämnden och åtgärder för att stärka det finansiella systemet är t.o.m.år 1998 till följd av tidigare fattade beslut samt förslagen i 1995 årsbudgetproposition följande: Utgiftsutvecklingen(): Utgift Anvisat 1993/94 1994/95 Förslag varav beräknat 1995/96 för juli 95 -juni 96 1997" 1998" och åtgärder för att stärka det finansiella systemet -0,4 -0,4 1) Prisnivå 1995/96 förvaltningskostnadsanslagomfattas av regeringens Prop. 1994/95:100 sparkrav på utgifter för statligkonsumtion. /96 har an- Bilaga 8 slaget räknats ned med ca 1miljon kronor. Vid årets utgång motsvarar besparingen en nivåsänkning på 5 %.År 1998 beräknas anslagsnivån ha sänkts med ca , motsvarandeen nivåsänkning på . Häratöver har anslaget minskats med ca 3,6 miljonerkronor /96 till följd av verksamhetens minskade omfattning. Nedan redovisas vilka stödärenden och ägarfrågorsom är aktuella. Därefter följer en kort sammanfattande redogörelseav hela bankstödet och en kostnadsmässig redovisning. Slutligen angerregeringen sina överväganden. Bankstödsnämndenoch den statliga garantin Bankstödsnänmdeninrättades för att hantera stödet. Nämnden övertog vid sintillkomst den verksamhet som tidigare bedrivits inom Finansdepartementet.Nämnden har hanterat fyra stödärenden, , ,och . Inom ramen för bankstödet har nämnden förnärvarande enbart avtal med . rekonstraerades ochsåldes till Nordbanken. S-E-Banken och återtog sinastödansökningar. Utöver detta har ett avtal om stöd med elvasparbanksstiftelser har också till uppgift att i denutsträckning regeringen bestämmer förvalta aktier och andra tillgångar somstaten äger eller har fått som säkerhet i samband med att stöd lämnats. I dennadel av nämndens verksamhet har en stor del av dess resurser använts till atthantera ägarfrågorna i Nordbanken, Securam och Retriva. De frågor som är av störst ekonomisk betydelse ochsom fortsättningsvis kommer att vara viktiga för verksamhetredovisas kortfattat nedan. /94 avslutades i princip samtliga stödärenden som anhängigjortshos . De två stödavtal som fortfarande löper skall förvaltasoch följas upp av nämnden. I samband med detta skall se tillatt betalningar sker till staten i enlighet med de villkor som avtalats. Bankstödsnänmdenslöt ett avtal med om statligt stöd. Avtaletinnebär att får ett skydd för sin kapitaltäckning under åren 1994-1996.Någon utbetalning av detta stöd Utbetalning kommer endast att ske om Prop.1994/95:100 förväntade kreditförluster blir större än beräknat och attkapitaltäckningen Bilaga 8 går . Stöd kan endast ges föruppkomna förluster i redan existerande engagemang. Statens engagemang består aven garanti som uppgår till . betalar enavgift om för denna garanti, dvs. Om hela eller delar av garantin skulle utnyttjasblir staten ägare till preferensaktier i banken. Dessa är konstraerade så attFöreningsbanken kan lösa in dem . Staten har försäkrat sig omfull kontroll om banken inte skulle kunna lösa in aktieraa. Statengav under /92 en garanti på till FörstaSparbanken som senare omvandlades till ett lån till sparbanks-stiftelseraa.Ytterligare stöd krävdes och staten fick gå i borgen för ett annat lån på 3,5miljarder kronor till sparbanksstiftelseraa. Staten fick i ett senare skedeinfria en mindre del av sitt garantiåtagande. Detta återbetalades dock . Regeringen gav iuppdrag att uppta förhandlingar om vissa erforderliga ändringar i avtalet medsparbanksstiftelseraa. I den nya konstraktionen av stödet har de aktier somstaten har fått i pant för tidigare givna lån till sparbanksstiftelserna lagtsi ett särskilt förvaltningsbolag. Bolaget förvaltar panten som består av aktieri . Bolaget har också övertagit de två lån som upptogs idet urspmngliga stödavtalet. Dessa lån är nu omplacerade på marknaden tillmarknadsmässiga villkor och räntor Staten har garanterat lånen. Garantiavgiftentill staten är enligt en särskild konstmktion i stödavtalet. I samband med omplaceringen av lånen tillmarknadsmässiga villkor minskade staten sin fordran med drygt 1 miljard kronormotsvarande nuvärdet på de räntesubventioner som staten lämnat på ett av låneni enlighet med det urspmngliga avtalet. Sparbanksstiftelsema har dessutom imars 1994 sålt aktier i . Försäljningssumman har delvisanvänts till att ersätta staten för nämnda infriande av den urspmngligagarantin. Det nya avtalet har en mer affärsmässig utformningoch innebär att statens åtagande har minskat från till 6,8miljarder kronor. Staten har försäkrat sig om insyn i det nyaförvaltningsbolaget genom två styrelseplatser av sju. Staten har dessutom rättatt förvärva samtliga aktier i bolaget om bankens kapitaltäckning understigerdet lagstadgade kravet eller om stiftelserna bryter mot avtalet. anser att några nya stödärendeninte är att förvänta. Det kan emellertid inte uteslutas att nya ärenden kan bliaktuella varför det bör firmas kvar en beredskap på föreventuella stödinsatser Denna beredskap kan delvis upprätthållas genom att per- sonalenoch styrelsen i tills vidare arbetar med ägar- Prop.1994/95:100 frågor. En delvis likartad kompetens behövs för dessa uppgifter. Ägarfrågornaär inriktade på att utöva statens ägande i Nordbanken, Secumm och Retriva. Iutövandet av ägarrollen skall förvalta statens aktier ochandra finansiella instrament som ges ut av instituten. Nämnden får inte utanregeringens samtycke sälja eller på annat sätt förfoga över aktiema och andrafinansiella instrament som ges ut av Nordbanken och Securam. Bankstödsnämndenskall utföra sitt uppdrag i nära samarbete med och hålladepartementsledningen fortlöpande informerad om arbetet. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att sälja statens aktier i har på uppdrag av regeringen genomfört en upphandling avkonsultstöd. Secummoch Retriva övertog vid resp. bolags bildande Nordbankens resp. Banks s.k.problemtillgångar Målet för deras verksamhet är att avveckla dessa tillgångarmed ett för staten så gynnsamt utfall som möjligt. Secumm har kommit långt idenna process och är att beteckna som ett tillgångsförvaltande bolag medkaraktär av konglomerat. Retriva började sin verksamhet ,ungefär efter Securam, och har därför inte kommit lika långt medhanteringen av kreditportföljen. Retriva arbetar i huvudsak efter sammaprinciper som Securam och kan förväntas nå en straktur liknande Secummsnuvarande under /96. Destatliga stödåtgärderna i form av direkta stöd till stödsökande institut ochgarantier samt åtaganden när staten har medverkat till rekonstmktionerredovisas i föjande tabell. 1 tabellen är samtliga stödinsatser redovisade perinstitut. Kolumnen utbetalt visar i vilken utsträckning stödet har påverkatstatens lånebehov. Kolumnen belastat statsbudgeten visar i vilken utsträckningstödet påverkat statsbudgeten. Stödåtgärder uppgående till 65 miljarder kronorhar betalats ut av staten. Den totala belastningen för statsbudgeten förstödåtgärder har varit Skillnaden i vad som har belastatstatsbudgeten och vad som är 9 1994/95. utbetalatav staten består i huvudsak av räntebetalningar på lånefinan- Prop.1994/95:100 sierade kapitaltillskott till Secumm och Retriva. För dessakapitaltillskott Bilaga 8 har erhållit aktier i bolagen. garanti eget kapital' 60 SOS'' 'Garantin till Sparbanksstiftelserna uppgick vidavtalstidpunkten nuvärdeberäknat till ca 5,5 mdkr. Garantin till har minskats med 1 mdkr jämfört medtoregående års redovisning genom att efter upprättandet av bokslutetför avstått från detta anspråk. 'Den tidigare garantin om 3 mdkr för det egna kapitalet iGöta Bank till Nordbanken, har efter bokslutets fastställande infriats med 231mkr. ''utöver ovanstående belastning på statsbudgeten på haranslaget för åtgärder för att stärka det finansiella systemet belastats medytterligare finansieringskostnader om för lån i Riksgäldskontoretsamtidigt som anslaget gottskrivits med erhållna garantiavgifter. Nordbankensutdelning m.m. om , dvs nettobelastningen är .