prop · GH03123 · 1994-01-01 00:00:00 — Kan ett överklagande av tingsrättens beslut prövas av hovrätten endast om denna meddelat prövningstillstånd, skall tingsrätten i samband med underrättelse om vad som gäller i fråga om överklagande upplysa parterna om detta och därvid också ange innehållet i första stycket. Om prövningstillstånd krävs skall klaganden i skrivelsen med överklagandet ange de omständigheter som åberopas till stöd för att sådant tillstånd skall I första stycket anges att prövningstillstånd får meddelas endast i tre fall. De fall som avses är att det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av högre rätt (prejudikatdispens), att det förekommer anledning till ändring i tingsrättens beslut (ändringsdispens) eller att det annars finns synnerliga skäl att pröva överklagandet (extraordinär dispens). I andra stycket föreskrivs att tingsrätten i förekommande fall skall upplysa parterna om att det krävs prövningstillstånd för att ett överklagande skall prövas fullständigt av hovrätten och att det därvid skall anges under vilka förutsättningar sådant tillstånd kan meddelas. Av tredje stycket framgår att klaganden i skrivelsen med överklagandet skall ange de omständigheter som åberopas till stöd för att prövningstillstånd skall meddelas, när sådant tillstånd krävs (se 31 §). I övrigt gäller 52 kap. för handläggningen av det överklagade ärendet i hovrätten. Om gäldenären försätts i konkurs, förfaller en av honom gjord ansökan om skuldsanering. Om en ansökan om förhandling om offentligt ackord tas upp sedan gäldenären har ansökt om skuldsanering, skall skuldsaneringsärendet förklaras vilande. Om ackordet fastställs, förfaller ansökan om skuldsanering. Om gäldenären avlider, förfaller en av honom gjord ansökan om skuldsanering. I paragrafen berörs i första stycket förhållandet mellan skuldsanering och konkurs. Så som har utvecklats i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.8.1, bör en ansökan om skuldsanering inte utgöra hinder mot konkurs. Omvänt bör inte heller handläggningen av ett skuldsaneringsärende fortgå efter det att ett konkursförfarande har inletts. I paragrafen föreskrivs därför att en ansökan om skuldsanering förfaller om gäldenären försätts i konkurs. Underrättelse om att ansökan om skuldsanering har förfallit bör därför lämnas till utsökningsregistret. Att tingsrätten skall underrätta kronofogdemyndigheten om ett konkursbeslut följer av 12 § konkursförordningen. I andra stycket regleras förhållandet mellan skuldsanering och offentligt ackord. I paragrafen föreskrivs att en ansökan om skuldsanering skall förklaras vilande om en ansökan om förhandling om offentligt ackord tas upp av rätten (se 25 § ackordslagen). Vidare anges i paragrafen att en ansökan om skuldsanering förfaller om rätten fastställer ackordet (se 34 - 36 §§ ackordslagen). Det kan erinras om att lagen inte reglerar hur ett förordnande av god man enligt 2 § ackordslagen förhåller sig till en ansökan om skuldsanering. Så som har nämnts i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.8.1, föreligger inte något behov av en regel om detta. I tredje stycket anges att en ansökan om skuldsanering förfaller om gäldenären avlider. Återkallar gäldenären en ansökan om skuldsanering, skall ärendet genast avskrivas från vidare handläggning. Detsamma gäller om ansökan förfaller enligt 33 §. I paragrafen anges att ett skuldsaneringsärende genast skall avskrivas från vidare handläggning om det återkallas. Detta gäller oavsett på vilket stadium av handläggningen ärendet befinner sig. Regeln gäller såväl kronofogdemyndigheten som rätten. Gäldenären kan när helst han önskar återkalla sin ansökan och få ärendet avskrivet. Att avskrivning skall ske genast innebär bl.a. att avskriv- ningsbeslut skall fattas utan att borgenärerna eller andra först hörs. Av paragrafen framgår att skyldigheten att genast avskriva ärendet från vidare handläggning också gäller när ansökan förfaller enligt bestämmelserna i 33 §. Har skuldsanering inletts, skall underrättelse ske till utsökningsregistret om att ärendet har avskrivits. I dessa fall skall också samtliga borgenärer underrättas. Detta följer av 35 §. Avslås eller avvisas en ansökan om skuldsanering eller avskrivs ärendet från vidare handläggning sedan kungörelse har utfärdats enligt 14 §, skall samtliga kända borgenärer genast underrättas. Eftersom vissa rättsverkningar är knutna till beslutet att inleda skuldsanering (se 25 §) måste borgenärerna i vissa fall underrättas om att ärendet avslutas på annat sätt än genom ett beslut om skuldsanering. I paragrafen anges därför att samtliga kända borgenärer skall underrättas om att ett skuldsaneringsärende avslås, avvisas eller avskrivs. Underrättelsen behöver inte delges. Bestämmelser om avslag finns i 12 och 23 §§. I 34 § anges när en ansökan om skuldsanering skall avskrivas från vidare handläggning. Avskrivningsbeslut skall också meddelas när en ansökan förfaller. Beslut om avvisning kan meddelas med stöd av 11 §. Underrättelseskyldigheten gäller endast i de fall ifrågavarande beslut meddelas efter det att kungörelse har skett enligt 14 §. För det fall ett skuldsaneringsärende avslås, avvisas eller avskrivs från vidare handläggning innan det enligt 14 § har kungjorts att skuldsanering har inletts, skall någon underrättelse inte lämnas till borgenärerna. En överenskommelse varigenom gäldenären eller tredje man tillförsäkrar någon borgenär, vars fordran omfattas av skuldsaneringen, bättre villkor än enligt skuldsaneringen är ogiltig. Paragrafen syftar till att förhindra att överenskommelser träffas vid sidan av beslutet om skuldsanering mellan gäldenären och någon eller några av borgenärerna om att någon av dessa skall gynnas på ett särskilt sätt. Paragrafen, som är ett utflöde av likabehandlingsprincipen, har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.1. Enligt allmänna processuella principer torde talan om ogiltighet enligt denna paragraf endast kunna föras av ifrågavarande borgenär eller dennes motpart. Den senare kan vara gäldenären eller någon annan. Övriga som kan beröras av en överenskommelse som omtalas i denna paragraf är hänvisade till att ansöka om omprövning enligt 27 §. Socialnämnder och andra myndigheter skall till kronofogdemyndighet eller domstol som handlägger ett ärende om skuldsanering enligt denna lag på begäran överlämna sådana uppgifter om gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden som behövs för prövning av ärendet. I paragrafen, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, anges att socialnämnder och andra myndigheter till kronofogdemyndigheten eller rätten skall överlämna uppgifter om gäldenären som behövs för prövningen av skuldsaneringsärendet. Paragrafen har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.7.5. En skuldsanering som har fastställts eller beslutats enligt denna lag får sedan beslutet har vunnit laga kraft verkställas på samma sätt som en lagakraftägande I denna paragraf anges att ett beslut om skuldsanering som har vunnit laga kraft skall verkställas på samma sätt som en lagakraftägande dom. Regleringen i detta stycke har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.7.4. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Några övergångs- bestämmelser behövs inte. 9.2 Förslaget till lag om ändring i I paragrafens andra stycke har i den inledande uppräkningen lagts till att även den gäldenär som i ett skuldsaneringsförfarande förtiger tillgång, uppger obefintlig skuld eller lämnar annan oriktigt uppgift som läggs till grund för förfarandet eller i ett skuldsaneringsärende, kan dömas till ansvar för oredlighet mot borgenärer. Ändringen har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.8.2. Jfr också specialmotiveringen till 27 § skuldsaneringslagen. Det kan också erinras om att en gäldenär som ansöker om skuldsanering i sin ansökan på heder och samvete skall lämna uppgifterna om sina ekonomiska förhållanden (se 10 § skuldsaneringslagen), vilket medför att oriktigheter i ansökan kan föranleda straffansvar för osann eller vårdslös försäkran enligt 15 kap. 10 § . Detta har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.7.1. Paragrafen är i övrigt oförändrad. I paragrafens andra stycke har ett tillägg motsvarande tillägget i 1 § andra stycket gjorts i uppräkningen. Paragrafen är i övrigt oförändrad. 9.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal I paragrafens andra stycke har en ändring gjorts, som är föranledd av de ändringar i fråga om fristdagen som föreslås i 4 kap. 2 § konkurslagen. Ändringen har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.8.1. Innebörden av ändringen är att ett skuldsaneringsförfarande likställs med bl.a. ackordförfarandet i de hänseenden som regleras i paragrafen. I övrigt är paragrafen oförändrad. 9.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev I paragrafen har gjort ett tillägg i tredje stycket. I den uppräkning som där finns av bestående invändningar hänförliga till omständigheter som har inträffat efter det att ett löpande skuldebrev har utfärdats har lagts till den omständigheten att skuldförhållandet har ändrats genom att gäldenären har erhålltit skuldsanering (jfr 26 § skuldsaneringslagen och den allmänna motiveringen, avsnitt 4.8.2). 9.5 Förslaget till lag om ändring i ackordslagen (1970:847) I paragrafen har tagits in ett nytt fjärde stycke där det erinras om förekomsten av en skuldsaneringslag. Ändringen har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.8.1. Paragrafen är i övrigt oförändrad. 9.6 Förslaget till lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Det nuvarande första stycket punkten 11 har flyttats till en ny punkt 12. I den nya 11 punkten har tagits in en ny regel som uttryckligen anger att allmän rättshjälp inte får beviljas i ett ärende om skuldsanering enligt skuldsaneringslagen. Regeln har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.7.3. Paragrafen är i övrigt oförändrad. 9.7 Förslaget till lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173) I paragrafen har lagts till att en personupplysning får innehålla uppgift även om sådan betalningsförsummelse som har lett till att skuldsanering har inletts enligt skuldsaneringslagen. Ändringen har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.8.2. 9.8 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 7 kap. 35 § Paragrafen, som är ny, har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.7.5. Enligt paragrafen gäller sekretess hos konsumentvägledare, kronofogdemyndighet eller domstol för uppgifter om enskilds personliga förhållanden i ärenden om skuldsanering. Enligt paragrafen är skaderekvisitet rakt, vilket innebär en presumtion för offentlighet. Eftersom det finns ett insynsintresse, framför allt i de fall tvingande skuldsanering har kommit till stånd, råder meddelarfrihet. Att sekretess gäller för befattning med skuldsaneringsärenden följer av 7 kap. 4 § sekretesslagen. 9.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar Ändringarna har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.8.2. I paragrafens första stycke har ett tillägg gjorts. Ändringen innebär att preskriptionstiden kan förlängas även när ett förfarande enligt skuldsaneringslagen har inletts på samma sätt som gäller när ett ackordsförfarande inleds på närmare bestämt sätt. I paragrafens andra stycke anges i den ändrade lydelsen att första stycket inte gäller i de fall då preskriptionstiden är förlängd på grund av 9 §. Paragrafen är i övrigt oförändrad. 9.10 Förslaget till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617) I paragrafens första stycke har i uppräkningen lagts till skuldsanering enligt skuldsaneringslagen bland de uppgifter som enligt paragrafen får ingå i utsökningsregistret. Ändringen har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.8.2. Paragrafen är i övrigt oförändrad I paragrafens har i andra stycket 6 lagts till skuldsanering bland de uppgifter till vilka en kronofogdemyndighet får ha terminalåtkomst. Ändringen har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.8.2. Paragrafen är i övrigt oförändrad. I paragrafens första stycke har uppgifter om skuldsanering lagts till i uppräkningen. Det innebär att sådana uppgifter får bevaras i utsökningsregistret den tid som anges i paragrafen. Ändringen har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.8.2. Paragrafen är i övrigt oförändrad. 9.11 Förslaget till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) 4 kap. 2 § I paragrafen har det nuvarande tredje stycket oförändrat flyttats till ett nytt fjärde stycke. I det nya tredje stycket föreskrivs att dagen för ansökan om skuldsanering är fristdag i de fall en ansökan om skuldsanering följs av en konkursansökan. Ändringen har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.8.1. Paragrafen är i övrigt oförändrad. 44 9.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:892) om ackord rörande statliga fordringar m.m. Genom tillägget klargörs att skattemyndigheten i det län där gäldenärens hemortskommun är belägen fattar beslut om att anta förslag om frivillig skuldsanering. får anta ett förslag om frivilligt skuldsanering om förutsättningarna för skuldsanering enligt skuldsaneringslagen är uppfyllda. Vid bedömningen av om ett förslag om skuldsanering kan antas skall skattemyndigheten inte - som vid bedömningen av ackordsförslag - enbart se om det kan vara fördelaktigt för det allmänna att godta förslaget. Med en sådan grund för bedömningen skulle skattemyndigheten, främst på grund av det företräde som genom införselinstitutet ges skattefordringar vid exekution i lön, i många fall tvingas vägra att godta förslaget. skall i stället anlägga ett vitt perspektiv i bedömningen av om förutsättningarna för skuldsanering enligt myndighetens mening föreligger. Detta följer av att det är skuldsaneringslagens kriterier som skall tillämpas. Föreligger förutsättningar skall myndigheten godta förslaget. Det säger sig självt att skattemyndighetens bedömning normalt kommer att sammanfalla med kronofogdemyndighetens. Som har anförts i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.7.2, bör avräkning enligt avräkningslagen kunna äga rum utan hinder av att skuldsanering har inletts. En annan fråga är vad som skall gälla beträffande avräkning efter ett beslut om skuldsanering. Vid ackord som omfattar skatte- och avgiftsfordringar är det vanligt med en s.k. restitutionsspärr, vilket innebär att staten godtar ackordet med det villkoret att gäldenären vid en återbetalning av skatt eller avgift skall ha rätt att få ut bara vad som överstiger fordringens hela belopp, dvs. även den del som har fallit bort genom ackordet. Denna fråga torde i praktiken vara av mycket liten betydelse vad gäller skuldsanering. Finns det ouppklarade frågor som rör skatter och avgifter skall detta normalt utgöra hinder mot skuldsanering. Systemet med s.k. restitutionsspärr bör inte tillämpas vid skuldsanering. Återbetalning av mindre belopp kommer även utan en sådan spärr att kunna tas i anspråk genom avräkning för den del av statens fordran som återstår efter skuldsaneringen. Skulle det uppkomma en fordran på återbetalning av ett betydande belopp kan staten eller någon annan borgenär ansöka om att beslutet om skuldsanering skall upphävas med stöd av bestämmelsen i 27 § första stycket 5 om väsentligt ändrade förhållanden. 9.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet I paragrafen har gjorts ett tillägg som innebär att avdrag för underskott inte medges till den del en skuld som hänför sig till underskottet omfattas av ett skuldsaneringsbeslut. Ändringen har berörts i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.8.2. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. Skuldsaneringslag 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal, 4. lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev 5. lag om ändring i ackordslagen (1970:847), 6. lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429), 7. lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173), 8. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 9. lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m., 10. lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617) samt 11. lag om ändring i konkurslagen (1987:672). 12. lag om ändring i lagen (1993:892) om ackord rörande statliga fordringar m.m. samt 13. lag om ändring i lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. 1 Förslag till Skuldsaneringslag Härigenom föreskrivs följande. En gäldenär som är på obestånd (insolvent) kan hos rätten ansöka om skuldsanering i enlighet med bestämmelserna i denna lag. Om ackord och konkurs finns särskilda bestämmelser. Skuldsanering kommer till stånd genom beslut av rätten. Ett beslut om skuldsanering innebär att gäldenären helt eller delvis befrias från ansvar för betalning av sina skulder. Nedsätts skulderna anges när och hur återstoden skall betalas. Försätts gäldenären i konkurs, förfaller en av honom gjord ansökan om skuldsanering. Om rätten tar upp en ansökan om förhandling om offentligt ackord, sedan gäldenären ansökt om skuldsanering, skall det sist nämnda ärendet förklaras vilande. Fastställer rätten ackordet, förfaller ansökningen om skuldsanering. Vid prövningen av en ansökan om skuldsanering behöver hänsyn inte tas till sådana föreskrifter i annan författning enligt vilka någon fordran mot gäldenären kan efterges eller sättas ned. 246 Villkor för skuldsanering Skuldsanering får medges gäldenär med hemvist i som är fysisk person och inte driver näringsverksamhet. Har näringsförbud före ansökningen om skuldsanering meddelats gäldenären, får skuldsanering inte medges denne. Detsamma gäller om denne tidigare medgetts skuldsanering och det inte finns synnerliga skäl för att pröva en ny ansökan härom. En ansökan om skuldsanering får bifallas, om 1. gäldenären är så skuldsatt att han inte förmår att betala skulderna inom överskådlig tid och 2. det finns särskilda skäl med hänsyn till gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden. Vid prövningen enligt första stycket 2 skall särskilt beaktas gäldenärens behov av ekonomisk rehabilitering, skuldernas ålder, omständigheterna vid deras tillkomst samt det sätt på vilket gäldenären sökt fullgöra sin betalningsskyldighet och medverkat under handläggningen av ärendet om skuldsanering. Ett beslut om skuldsanering skall omfatta alla fordringar mot gäldenären vilka har uppkommit före den dag då rätten enligt 19 § andra stycket förordnade om inledande av skuldsanering. Beslutet får dock inskränkas till att avse de fordringar som uppkommit före viss tidigare dag, om rätten finner det skäligt med hänsyn till omständigheterna vid skuldernas tillkomst eller till annan särskild omständighet. Beslutet gäller inte sådan fordran till säkerhet för vilken borgenären har panträtt, i den mån denna förslår till betalning av fordringen. Detsamma gäller om borgenären har rätt att hålla kvar lös egendom till säkerhet för fordran (retentionsrätt). Har en borgenär före ett förordnande enligt 19 § andra stycket fått förmånsrätt för sin fordran enligt 8 § förmånsrättslagen (1970:979) omfattas inte heller denna fordran av beslutet, såvitt avser egendom som tagits i anspråk vid verkställigheten. Vid skuldsanering har alla berörda borgenärer lika rätt. Utan hinder av vad som sägs i första stycket får rätten 1. förordna om avvikelse till nackdel för någon borgenär, om denne medger det, 2. bestämma att borgenären får full betalning intill visst belopp, om avvikelsen kan anses skälig med hänsyn till omfattningen av boet och övriga omständigheter eller 3. efter vad som är skäligt bestämma vad som skall gälla beträffande fordringar som är beroende av villkor, fordringar som ännu inte är till beloppet fastställda och fordringar som inte förfallit till betalning. Bestämmelserna i 5 kap. 13 § konkurslagen (1987:672) gäller i tillämpliga delar vid skuldsanering. Vad som föreskrivs där om den dag då utdelningförslaget upprättas gäller i stället dagen för beslutet om skuldsanering. En borgenär som omfattas av ett beslut om skuldsanering har inte rätt till ränta för tiden efter den dag då rätten förordnade om inledande av skuldsanering. Ansökan om skuldsanering görs skriftligen hos den tingsrätt där gäldenären bör svara i tvistemål som angår betalningsskyldighet i allmänhet. Ansökningshandlingen skall vara egenhändigt undertecknad av gäldenären. Ansökningshandlingen skall innehålla 1. en förteckning över gäldenärens tillgångar och skulder med uppgift om varje borgenärs namn och postadress, 2. upplysningar om gäldenärens inkomster och utgifter samt 3. de uppgifter om gäldenären och hans familj som i övrigt är av betydelse för rättens prövning av frågan om skuldsanering skall inledas. Uppgifterna enligt första stycket skall lämnas på heder och samvete. Rätten kan vid behov förordna god man att bistå gäldenären med att utreda dennes personliga och ekonomiska förhållanden och att upprätta förslag till hur skulderna skall avvecklas. God man bör vara lagfaren. Han skall i övrigt ha den insikt och erfarenhet som uppdraget kräver. God man får inte vara underårig eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Till god man får inte förordnas någon som står gäldenären nära eller är beroende av honom. Till god man får inte heller förordnas tjänsteman vid domstol, kronofogdemyndighet eller socialnämnd. God man skall entledigas, om han visar sig inte vara lämplig eller av annan särskild orsak bör skiljas från uppdraget. Rätten skall genast avvisa ansökningen om skuldsanering, om den i de avseenden som anges i 12 § eller i övrigt är så bristfällig att den inte kan läggas till grund för prövning i sak och sökanden inte följer ett föreläggande att avhjälpa bristen. Om rätten tar upp en ansökan om skuldsanering, skall rätten avgöra om skuldsanering skall inledas. Innan rätten fattar beslut om inledande av skuldsanering skall rätten inhämta yttrande angående gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden från kronofogdemyndigheten. Upplysningar i dessa hänseenden skall också inhämtas från socialnämnden. Andra stycket gäller inte, om den utredning som avses därmed ändå är tillgänglig för rätten eller det annars är obehövligt. Rätten skall tillse att ärendet om skuldsanering blir så utrett som dess beskaffenhet kräver. Rätten skall särskilt undersöka 1. i vad mån gäldenärens egendom omfattas av panträtt eller annan rätt som är av betydelse i ärendet, 2. om gäldenären bestrider någon fordran, 3. vad som är orsaken till gäldenärens obestånd och 4. om det har förekommit något sådant förhållande som skulle kunna föranleda återvinning enligt bestämmelserna i 4 kap. konkurslagen (1987:672). Om det kan antas vara till fördel för utredningen, får rätten kalla gäldenären att inställa sig personligen vid en förhandling inför rätten. Vid förhandlingen skall gäldenären lämna de ytterligare upplysningar som behövs för avgörande av frågan om skuldsanering skall inledas. Kallelsen skall delges gäldenären. Kallelsen får delges enligt 12 § delgivningslagen (1970:428) endast om det finns anledning anta att gäldenären har avvikit eller på annat sätt håller sig undan. I kallelsen skall gäldenären upplysas om syftet med förhandlingen och erinras om påföljden av att han inte inställer sig personligen. 18 § Om det finns skäl till det får rätten till förhandlingen kalla även företrädare för myndighet som anges i 15 § andra stycket. Har god man utsetts enligt 13 § skall även denne kallas. Ansökan om skuldsanering skall avslås, om 1. det inte finns skälig anledning anta att skuldsanering kan komma till stånd eller 2. gäldenären inte inställer sig personligen vid en förhandling till vilken han kallats enligt 17 §. Avslås inte ansökningen, skall rätten förordna att skuldsanering skall inledas.