prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — I tebell 1 anges förhällandet mellan olikadjurslag och djurenhelsbegreppet cxh i tabell 2 de arealfaktorer som bör gällaför stöd till mindre gynnade områden cxh miljöstöd. Aredfaktorema motsvarar detteoretiskt beräknade behovet av vdl och bete korrigerat uppåt för att tahänsyn till skördevariationer och faktisk arealtillgäng. Tabell 1 Djurenheter förstöd till mindre gynnade områden ochmiljöstöd-nord Övriganöticreamr > 6 mån & < 0,6 Får/getter 0,15 Tabell 2 Arealfaktorerför miljöstöd-nord i stödområde 1-4 (vall på åker och bete) Stödområde Arealfaktor/djurenhet Miljöstöd-nord bör kunna kombineras med deersättningar som skaU läm- Prop. 1994/95:19 nas inom ramen för miljöprogrammet iövrigt. Det nationella stödet får enligt EU-avtaletendast ges i område 1-3. För mjölk bör stödet vara knutet till produktionen.Stödet bör utbetdas som en klumpsummabaserat på stödbehovet per kg mjölk samt prcxlucerad mängd, dcxk högst motsvarande en referenskvantitet somfastställs för varje företag pågmndvd av historisk prcxluktion. Bmkaren bör därför kunna välja produktionen ett av åren 1991, 1992 eller 1993.Referenskvantiteten fär dock inte överstigaden individuella mjölkkvoten. Om produktionen är mindre än referenskvantitetenreduceras stödet proportionellt i efterskott Prcxluktion utöver referenskvantiteten berämgar inte dl stöd. DennamodeU minimerar omfördel-ningseffekier meUan hög- cxh lågavkastandebesättningar som pro-duktionsanknymingen är stark. Stödet för mincfre gynnade områden förmjölkprcxlucenier i omräde 4 begränsas till högst 20 mjölkkor Miljöstöd-nordbör dock sättas till ert belopp sommotsvarar intäktema för företag i gmppen 50-60 kor Pä sä sätt hålls relativt stora familjeföreteg"skadeslösa" i omräde 4. innebär art såväl mindre mjölkföretag somnöticöttsproducenter överkompenseras i område 4. För nöt- cxh fårkörtsprcxluktionen föreslårarbetsgrappen inget nationellt stöd.Övergången frän nuvarande norrlandsstöd till stöd för mindre gynnade områdenoch miljöstöd kommer art leda till art dessa sektorer (exkl. mjölkföreteg medköttproduktion) erhåller högre stöd än . Stödområdesindelningen för stödet tillmatpotatiscxlling skiljer sig från den indelning som råder för övrigastödberättigade jordbruksprodukter. Stödetlämnas endast till norrlandslänen med en uppdelning på två delområden. Denna indelning bör ändras cxh följa denstödomrädesindelning för norraSverige som gäller för övriga produktgrenar. Detta innebär att stödet utökas till art omfatta även ochVärmlands län samt de delar av Örebrocxh som ingår i stödområdet. Detta innebär att den stödberättigadeareden ökar med () och kosmaden för stödet medcirka . Slaktsvins-, smågris- cxh äggproduktionen börerhålla nationellt stöd i form avdjurbicfrag utöver det stöd som lämnas inom ramen för stödet till mindre gynnade områden och som i huvudsak kommersvinuppfödama till del (arealbidrag för spannmål). Matpotatis-, får- ochgetsektom bör stödjas genom stöd till mindre gynnade områden ochmiljöstöd-nord. För get- cxh potatisseklom behövs dessutom ert påslag avnationellt stöd för att uppnå cfagensstödnivå. Såväl stödet till mindre gynnade omräden för spannmål som det nationella stödet lämnas endast i område 1-3.Dette innebär an produktions-stödettill smågris- och äggproduktionen samt det införda stödet till slaktsvin upphör helt i område 4. Stödet tillpotariscxiling cxh getnäring reduceras.Värdet av nuvarande stöd till dessa produktionsgrenar uppgår i område 4till totdt cuka . För stödet tiU mindre gynnade områden som utbetalas tUl pensionärer er-Prop. 1994/95:19 hällermedlemslandet ingen medfinansiering frän EG. Det nuvarande stödet Bilaga 9 till jordbruket i norra lämnas till allabrukare, även pensionärer. AnledningentiU dena är att stödet till störste delen utgörs av pristillägg som utbetalasvia mejerier och slakterier. Det har inte ansetts vara rimligt att prisdiskri-minera mellan olika leverantörer inom sammaregion. Det föreligger enligt regeringens uppfattning inga skäl för att deproduklionsstöd som stödet till mindregynnade områden cxh det nationella stödet utgör skdl lämnas till pensionärer.Av tebell 3 framgår föreslagna stödnivåer per enhet. Tabell 3 Prel. stödnivåer för Jordbruket i norraSverige (1ecu=9,l kr kommersiell kurs och grön kurs)i 1994/95:19 Bilaga 9 Miljöstöd-nord, kr/ha LFA/bergsjbr,kr/ha LFA/bergsjbr,kr/ mjölkko Miljöstödomräknat till kr/mjölkko Nat stödöre/kg vid av referenskvant. LFA/bergsjbr,krölkrealur > 2 är LFA/bergsjbr, kr/ungnöt < 2 är Miljöstöd omräknat i kr/nöikreatur > 2 är Miljöstöd omräknati krölkealur < 2 år LFA/bergsjordbrukssiöd, kr/tacka Miljöstöd omräknat i kr/tacka LFA/bergsjbr,kr/hongei Miljöstöd omräknat i kr/get Nationelltstöd, kr/get LFA/bergsjbr-stöd omräknat kr/svin Nationellt stöd, kr/djur LFA-stöd omräknat till kr/sugga Nationellt stöd, kr/sugga Nationelltstöd, kr/msau höna LFA/bergsjbr,kr/ha Nationellt stöd, kr/ha 2 750 2 750 2 750 2 750 1687 1 330 1 330 1 330 1 330 1 330 1 330 1 330 1 330 1 330 3 300 2888 2 750 2 612 1 350 93,9 61,7 40,1 1,1 1 330 1 330 1 330 1 330 1 330 798 798 798 798 798 3 300 2 888 2 750 2 612 1 350 1 980 1 733 1 650 1 567 810 200 200 200 200 200 495 423 423 392 202 200200 200 200 200 495 423 423 392 202 158 158 158 158 109 101 101 92 745 678 678 625 710 317 317 13,45 13,45 13,45 4,90 1330 1 330 1 330 1 330 1 330 3 010 3 010 1 270 1 270 ' Beloppen är omräknade fränEG:s stödnivåer i ecu till svenska kronor. Omräkningen har orts med en vissvalutarelaiion som kan komma att ändras. 2Område 4, som blir normalt LFA-omräde, lämnas stöd för högst 20 mjölkkor. Någonsådan begränsning finns inte ibergsjordbruksomiådena (område 1-3) beslutade att införa eii dikostöd saml ettstöd Prop. 1994/95:19 till bär och grönsaker på friland. Stödet skall utbetalasfr.o.m. budgetåret Bilaga 9 1994/95.Eftersom dessa stöd skall finansieras inom ramen för nuvarande direktbidrag kommer detta att inverka påstödbeloppen för de prcxluktions-grenar som stöds i cfag. Regeringen har gettJordbruksverket i uppdrag att beräkna stödbelopp per enhet för säväl de nyaprcxiuktionsgrenama som för existerandeprcxluktionsgrenar. För ttädgårdsnäringen får högst utbetdascxh för dikoprcxluktionen högst under /95. Debelopp som redovisas i tabell 3 skdl därför ses som incUkativa. Stödet tUl frilandscxUing av bär cxh grönsakerskdl enligt utbetdas som ett arealbidrag. Inom ramen för nuvaranderegelverk inom EU torde inte finnasnägon möjlighet an ge driftstöd för frädgärdsnäringen. Näringen bör dock kunna erhålla stöd, delfinansierat av EG,inom ramen för landsbygds-utvecklande åtgärder i mål 5b- och 6-områden. Nationellt stöd bör nyttjas för alt ersättanuvarande kosmadstillägg till för-ädUngsindustrin. Det nationella stödet fär som nämnts inte omfattestödområde 4. Delte kommer förlivsmedelsindustrin innebära att stödet i område 4 bortfaller Värdet avstödet i omräde 4 är Det saniteistillägg som utbetelas till slakterierinom stödområdet bör upphöra fr.o.m.den 1 januari 1995. Stödet är en kvarieva från den period när alla slakteriererhöll saniteistillägg. Stödet kan inte motiveras av regionala skäl cxh har inget samband med kostnadslillägget somkompenserar för merkostnader vid transport. Det uppgår till 2miljoner kronor. Kostnader och effekter pä statsbudgeten Sverigehar anvisats en indikativ ram på för sdiiktur-fondsmedel under pericxlen 1995-1999. Dessa medelutgör EG:s medfinansiering för strukmråtgärder cxh måste säledesskjuta till nationella medel för att erhålla detta belopp. Drygt 2 miljarderkronor frän EG skall under sammaperiod gä tiU målområde 6. är EG:s medfinansieringsram 2,4miljarder kronor, varav avser mål 6. Följaktligen återstår för /95 drygt 2 miljarder somskall fördelas på de övriga målen, 2, 3,4,5a cxh 5b samt s.k.gemenskapsinitiativ. Den totala kostnaden för stödet till mindregynnade områden i norra beräknasuppgå till med en delfinansiering från EG på , varav 45 miljonerkronor avser mål 6-området och finansieras inom den finansiella ramen för mål6. Resten finansieras av mål5a-ramen. Kostnaden för miljöstöd-nord uppskattes till med en medfinansiering från EG:sjordbruksfonds garanndel på 264 miljonerkronor Av tebell 4 framgår den totda kostnaden för stödet cxh uppdelningen på stödformer. Det nationella stödet bliren restpost som uppgår till totalt292 EG:s genomsniitiiga medfinansieringsgrad för stödettill jordbmket i norra uppgår till av den totala kostnaden förstödet. Tabell 5 visar kostnaden för stödet uppdelad på stödformer cxhprcxluktionsgrenar. Tabell 4 Prel. kostnad ochmedfinansiering för stödet till jordbruket i norra efter ettEU-medlemskap 1994/95:19 Bilaga 9 Stödtyp Toial Total EG- EG-fin. kostnad finansiering mål 6 för mål 6 kostnad fin.grad ' Finansieras av jordbruksfondens utvecklingssektion inomden finansiella ramen för mål 6. 2 Finansieras av jordbruksfondens utvecklingssektioninom den fmansiella ramen för mål 5a. 3 Finansieras av jordbruksfondens garanlidcl. 1 saml Nr 19. Tabell 5 Totalkostnaden förstödet uppdelat på stödform och Prop. 1994/95:19 produktionsgrenar, mkr 1995 Bilaga9 Stöd till Stödtill Miljö- Natio- Summa Förändr. mindre mindre siöd- nellt stöd jfrtmed nonl stöd 93/94 Mjölkförelag 198.2 28,2 344,4 217,1 787,9 Företagmed nöt kreatur/lär, men ej mjölkkor 47,3 PotaUs - 5,4 - 7,6 13,0 Summa 246,3 65,4 440,7 234,4 986,8 +63,3 Summa - - - 57,5 57,5 -10,5 Totalt 246,3 65,4 440,7 291,9 1 044,3 +52,8 iBland spannmälsföreiagen fmns även slaktsvins- och smågrisföretag med. 2 För llvsmedelsindusuin har bonsetts frän attstödnivän för mejerier sänktes fr.o.m. den 1oktober 1993 och de som försvinner frän omräde 4 har därfördragils frän 68 i stället för . Anledningen är altstödnivån/enhel /95 skall uppgå till de belopp som rådde föreden . Genomförande av detnya stödsystemet Detnuvarande stödet till jordbruket skall upphöra den dag inttäder i EU,dvs. bör utbetalningen avpristillägg upphöra. varjeår betalas djurbidrag avseende hela budgetåret ut. Om en utbetalning av heladjurbidraget sker skulle hälften således avse förste . Om det nya stödsystemet skall avsehela skulle detta leda överkompensation dette är. Eftersom utbetelningen av stöd inom ramen för det nya stödsystemet kommer att dröja bör dcxkhela djurbidraget utbetalas idecember 1994 för att upprätdiålla Ukviditeten. För att undvika överkom- pensationbör emeUertid halva djurbidraget utbetalas som ett ä conto-belopp. Prop.1994/95:19 Hälften av beloppet utgördå en förskott pä det nationella stödet som skall ut- Bilaga 9 betdasunder är 1995. stöd reduceras med motsvarande belopp. och Rådet bör inom ett halvt årha hunnit fatte formella beslutrörande stöd tiU mindre gynnade områden och miljöstöd-nord. Dessa bör gälla rettoaktivt fr.o.m. den 1 januari 1995.Ansökan om stöd till mindre gynnadeområden cxh nationeUt stöd bör kunna samordnas till an ske senast i juni månadDä bör även beslulsförfarandet inom miljöprogrammet kunna påbörjas. Stödet tiUmindre gynnade omräden och miljöstödet utbetdas en gäng per är . Dä pristillägget försvinneroch stöd till mindre gynnade områden cxh miljöstöd utbetalas encfast en gångjxr år finns viss risk att likviditetsproblem uppslår. Det nationella stödetbör utbetdas kvartalsvis, med början och därefter vartredje månad. Det är också enligt vår uppfattning viktigt att deolika stöden kan hällas samman säatt företagen görs medvetna om den sammanslagna effekten av stödsystemet.Ansvaret för administtationen bör ligga på . En övergång frän ett system med pristillägg tillett med direktbidrag för djur ochareal leder alltid till vissa omfördelningseffekter Det nationella stödet till mjölkföretagen i omräde 1-3 har beräknatspå så sätt att detta stöd tillsammansmed maximalt stöd tUl mindre gynnade områden cxh miljöstödnord för genomsnittsföretaget (pensionärerna harexkluderats vid beräkningarna) geren lika högt stöd som det nuvarande stödet till jordbruket i norra . Iomräde 4 har miljöstöd-nord reducerats. Beräkningarna visar art det genomsnitdiga nötköttsföreteget (företag mednötkreatur cxh/eller får men ulanmjölkkor) med samma villkor som mjölkföretaget i fråga om stöd till mindre gynnade omräden och miljöstöd-nord isamtliga stödområden erhåller etthögre stöd än med nuvarande system. Detta gäller även när hänsyn tas till attpriset på nöticött beräknas sjunka. Av nöt- cxh färköttsprcxiucentema vinner mer än90 % på en omläggning tiU det nya stödsystemet. Effekter pä mark- och arrendepriser Ettstöd till jordbruksföretag som innebär att företagens resultat förbättras innebär också att företagens värde kapitaliseras,vilket tar sig uttryck i ökade gårdsprisercxh markpriser Dessa effekter realiseras när företagen säljs eller päannat sätt överlåts. När det gäller stöd som är starkt knutet tillmarken sker ett annat slags kapilaliseringsom snabbi kan realiseras. Ett starkt beroende av markinnehav som grundas på arrenden kan vid ert arealstödinnebära art arrendeprisema stiger snabbtcxh då direkt påverkar chifiskostnadema för befintlig företagare. uppgår i området arrendeprisema tillmycket blygsamma belopp. Ungefärhälften av företagen har behov av arrendemark för att kunna fä stöd församtliga djur. Miljöstödetär i grunden ert arealstöd men fransformeras med förslaget till Prop.1994/95:19 ett slags djurstöd. Genomatt koppla miljöstödet till djurinnehav cxh använd- Bilaga 9 ning av marken för de egna djuren kan den passivemarkägaren inte direkt få del avmiljöstöd-nord. För att minimera oönskade effekter på arrendeprisema bör stödet lämnas som ett företegsstöd till denaktive brukaren. Samdiga åtgärder som krävs för an fä del av mUjöstöd-nord ocheventuellt övrigt miljöstöd, bör specificeras i programmet, vUket iprincip är femårigt. Deanalyser som gjorts befräffande effektema vid en övergång till ett nytt stödsystem för jordbruket i norra är ihuvudsak statiska. Det innebär attberäkningarna utgår från den struktur som råder i ndäget En rationeU företegaresfrävar efter att anpassa sin prcxluktion på ett sådant sätt att det ekonomiska resultatet optimeras. I det nuvarandesvenska stödsystemet utgör den störstadelen av stödet ett pristillägg.utan speciella restriktioner vad gäller arealinnehav cxh djurtäthet. Detta gör att denenskilde företagaren i stor utsfräckningkan anpassa sin produktion med hänsyn till de pris- cxh kostnadsrelationer som gäller Övergången till EG:sstödsystem innebär för svenskt jordbrukdels förändringar för sektom totalt, dels omfördelningar mellan olikaföreteg i hela landet. För EG-stödcn kommer olika slag av restriktioneratt råda i form av basareal, högsteantd bich"agsberättigade djur (kvoter), högsta tillåtna djurtäthet cxh eventuella regionala kvoter Den enskildebonden kommer därför att behöva tahänsyn tiU en rad olika faktorer när han skall beslute om på vilket sätt hanskall anpassa sin produktion. Eftersom förhållandena varierar mycket mellanolika brukare är uöymmet förindividuella variationer stort. Efterhand kommer företagarna att anpassa sina prcxluktionsförhäUanden pä det för brukarenmest lämpliga sättet. Därigenomtorde del totala stöd som brukarna erhäller bli högre än vad de nu genomförda beräkningarna visar. Detta böruppmärksammas vid de regelbundnautvärderingarna av måluppfyllelse och stödnivå som bör göras. En utgångspunkt skdl därvid vara att de totelakostnadema för statsverket inte får öka. Stödtill jordbmket i ncrrra kommer direkt eller indirekt att ges i form av arealbidrag cxh djurbidrag. Det förutsätts attstöden till mindre gynnade områdenutbetalas efter ansökan till vissa närmare preciserade brukningsen-heterMiljöstöd-nord förutses lämnas efter beslut sedan jordbrukaren anmält intressean delte i programmet. Miljöstöd-nords storlek för ett visst företag ärkopplat till vallareal och anteletdjurenheter. Om bnUcningsenhetens vallareal är otillräcklig kan miljöstödet inte utnyttjas maximalt I ert statisktperspektiv kommer därför ert antal företeg i norra att kunna umyttja miljöstöd-nord fullt ut genom an Prop. 1994/95:19 arealersaknas. I flertalet fall torde gälla att tillräckliga tillskottsareder är Bilaga 9 möjliga att antingen köpa eUer arrendera I kommissionens riktiinjer förmiljöstödsförordningen (2078/92) anges att vid förvärv av mark för att uppfylla kraven vad beträffar djurtäthetmåste sådan mark vara belägen nära det nuvarande företaget. För miljöstöd-nord kan en tolkning av kommissionens riktiinjer varaan arealerna skall ligga pä rimligt avstånd frän brukningscentrum och kunnaingå som en naturlig del i fastighetensamt brakas rationellt av företaget. Rimlighetsbedömningen fär göras med utgångspunkt i för bygden normdaförhållanden vad befräffar sfrukturcxh arrondering. Den stödnivä som utbetalas i det stödområde där areden finns bör gälla för företeget om nyssnämnda viUkor uppfylls. Stödnivän i det område inom vilketbrakningsenheten är belägen utgör dcxkden maximda nivä som kan utbetelas till företaget. Om arealen (existerande eller tillskonsareal) finns närabrukningsenheten men i en stödområde med högre stödnivä, gäller säledes nivändär brakningsenheten ligger. Finns däremotarealen i ett stödområde med lägre stödnivå än den där brakningsenheten ligger gäller den lägre nivän. Detteproblem uppstår i praktiken encfast i gränsfraklemamellan stödområde 3 och 4. Stödområde 4 gränsar söderat mot det mindre gynnade området i södra och mellerstaSverige. 1 detta område kommer attlämnas ett vdlstöd med i princip samma konstraktion som miljöstöd-nord. Den föreslagna gränsdragningen bördärför gälla även område 4:as sydgräns. För företag som har baseratfcxlertillgången pä i huvudsak inköpt fcxler,som kanske har djuren insiallade cxh nästan helt saknar arealer bör på kon sikt ett dispensförfarande tillämpas för artge sädana företag en tidsfrist föratt skaffa ny ared eUer vidte andra strukturförändringar. innebär att eltnationellt finansierat stöd kan lämnas till dessa företag under en kort övergångspericxi Det nationella stödet mäste prövascxh gcxlkännas av innan kan böija tillämpa det 1.3.7 Kompletterande miljöersättning till jordbruket 1994/95:19 Bilaga 9 Regeringensbedömning: Det nationella programmet för miljöersättning bör delas upp i tre områden med samordningmellan de olika programområdena.Dessa är programmet för ekonomisk bärkraft, resurshushällningsprogrammet samt bevarandeprogrammet. Programområdena bör i princip svara mot målet för ettöppet cxh varierat landskap, måletart minska växtnäringsläckaget och riskema vid användning av bekämpningsmedel samt målet att bevarabiologisk mång-fdd cxh kulturvärden i cxllingslandskapet. För att främja sådan användning av jordbraksmarksom är förenlig med skydd cxhförbättring av miljön, landsbygden och landskapet bör miljöersätming lämnas i norra och i detmindre gynnade området i skogs- cxh mellanbygder inom ramen förprogrammet för ekonomisk bärkraft.Detta för att bevara ett levande och öppet landskap. Inom ramen för resurshushällningsprogrammet börersättning lämnas bl.a. till ekologiskt jordbrak och resurshushållandekonventionellt jordbrak. Villkorenför dessa ersättningsformer bör regeringen utarbeta . Riktmärket för ekologisktjordbrak bör i enlighet medriksdagens målsätming vara att ca 300 000 ha odlas ekologiskt . För dette äncfamål bör enpermanent arealersätming lämnas till jordbrukare med ekologisktjordbrak. För att reducera växtnäringsläckaget ytterligarebedömer regeringen an det även börlämnas miljöersänning för extensiv vdl, för skyddszoner utmedvattendrag samt för insådd av fånggröcfa. Inom ramen för bevarandeprogrammet bör ersättninglämnas för bevarande av slåttermark,betesmark och för övriga värdefulla natur-cxh kulturmiljöer. Dessutom bör det lämnas ersättning för övriga åtgärderför att bevara biologisk mångfdd såsom ersättning för bevarande avufroiningshotade husdjursraser och för hydrologisk restaurering av våtmarker, småvatten, mindre åar ochbäckar Däratöver bör ersättninglämnas för miljöåtgärder på vissa begränsade arealer skogsmark. Totalt bedömer regeringen att ca 2,8 miljarderkronor bör lämnas inom ramen förEG:s miljöersättningsprogram. Programmet för ekonomisk bärkraft bör tillföras drygt 800 miljonerkronor, till resurshushällningsprogrammet bör anslås ca 1 150 miljoner kronorcxh till bevarandeprogrammet böranslås ca Däratöver bör det ansläs ca för utbildning, information cxh demonstrationsprojekt. Dessa belopp är av sammastorleksordning som ambitionsnivån iJordbrakéts miljöprogramufrednings förslag. Regeringen återkommer med förslag till vilUcor cxh exaktaersänningsnivåer Utredningensförslag överensstämmer med regeringens bedömning Prop. 1994/95:19 vad gäller inrikming cxh ambitionsnivå. . Remissinstanserna: Bland remissinstanserna finnsert brett stöd för miljöåtgärder päjordbraksområdet. Det stora flertalet remissinstanser tillstyrker i huvudsakutredningens problembeskrivning cxh förslag. En rad saksynpunkter pä de olikadelprogrammen framkommer i remissvaren. Utredningen föreslår i enlighet med EG:s riktiinjer auersätming lämnas för att minska negativmiljöpåverkan. Några remissinstanser framhåller att detta innebär ett avsteg frän principen att förorenaren skdl betela(Polluter Pays principle). Flera remissinstanser,däribland , lantbraksuniversi-tet. , Kcx)perativa förbundet saml Konsumentberedningen förordar att negativmUjöpåverkan beläggs med enmiljöavgift som ett särt alt minska användningen av handelsgödselmedel och altminska riskema med användningen av bekämpningsmedel. Miljöavgifter skulle cxksä utgöra en finansieringskällaför ersättningen till miljöåtgärdersom är positiva kollektiva nyttigheter. Kritik riktas mot förslaget till ersättning för resurshushållande konventionelltjordbrak. Länsstyrelsema i ,, cxh pekar pä svårigheterna att konfrollerade ätgärder som föreslås ligga till grand för ersättningen. i anser denna del avresurshushällningsprogrammet i praktiken vara helt omöjlig art konfrolleramedan Konsumentberedningen och avstyrkerersättningen. Skälen för regeringens bedömning: Den reform avEG:s jordbrakspolitik sombeslutades medförde bl.a. art s.k. kompletterande stödåtgärder infördes. EG:s miljöprogram förjordbruket (förordning (EEG) nr 2078/92)syftar till att minska jordbrakets miljöbelastning och till art bevara odlingslandskapet. En detaljerad redovisning avsyftet görs i avsnitt 1.1.3. ommiljö- cxh landskapsvårdsersärtning. Förordningen har tillämpats flexibelt. Omfattningen cxh inriktningen avprogrammet föratsätts anpassas tillmedlemslandets specifika behov. I betänkandet Förstärkta miljöinsatser ijordbrakei (SOU 1994:82) har det lämnats förslag till svensk tillämpning av EG:s miljöprogram. Remissytfrandena finnstillgängliga i Jordbraksdepartementet (dnr. 94/940). roll i det intemationella miljöarbetethar länge varit aktiv cxh pådrivande.Sveriges deltagande i det intemationeUa samarbetet grandas pä värt ansvar för den globda miljön som vi som ett avvärldens mera gynnande ländersolidariskt måste utöva. Däratöver är internationella agerande i vissa fiigor särskilt viktigt för art kunna uppnånationella miljömål. Det gäller framfördit gränsöverskricfande luft- cxh vattenföroreningar. Jordbraket i många av de länder som ingår i EU är inte särskiltmUjöanpassat. En EU-medlemskapskulle förbätfra möjligheter att påverka det intemationella miljösamarbetet i dlmänhet cxh samarbetet päjordbraksområdet i synnerhet. Det svenska miljötillståndet vid ettEU-medlemskap kommer enligt Miljö-programufredningenatt försämras något vad gäller växtnäringsläckage cxh riskema med användning av bekämpningsmedel. idessa avseenden gär ät fel håll i förhållande till de av riksdagenfastställda Prop. 1994/95:19 målen.Därför bör åtgärder för art minska växtnäringsläckaget cxh använd- Bilaga 9ningen av bekämpningsmedel förstärkas. Marknadsordningaraa inom EG:s gemensammajordbrukspolitik är inte tillräckligaför att mål att bevara den biologiska mångfalden och ert öppetcxllingslandskap skdl kunna nås. EG:s miljöersättningsprogram skapar emellertidgcxfa föratsättmngar för att nå målen.