prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — I det föregående har regeringen föreslagit att sammabesparingskrav som skall gälla för den statliga konsumtionen också skallställas på de avgiftsfinansierade radio- och TV-sändningama. Genom den nämnda besparingenminskar belastningen på mndradiokontot. Höjningama av TV-avgiften bör därmedkunna begränsas trots att koncessionsavgifter inte längre skall tillföraskontot. Regeringen föreslår att avgiften höjs med till fr.o.m.den 1 januari 1996. motsvararknappt den ökning av konsumentprisidex som beräknas för år Prop.1994/95:100 1995. Efter höjningen blir avgiften för en ttemänadersperiod 369 kri stället Bil. 12 för nuvarande . Förslaget föranleder en ändring av lagen (1989:41)om TV-avgift. Förslag till lag om en sådan ändring finns i bilaga 12.2. Lagförslagen berör i och för sig ett sådant ämnesom avses i 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen. Lagändringarna är emellertidav sådan beskaffenhet att regeringen anser att lagrådets yttrande inte behöverinhämtas. Under fömtsättning att antalet TV-avgiftsbetalareförblir oförändrat ca 3,3 miljoner , att årligaannonsintäkter uppgår till minst I och 1995och att ökningen av SR-index och 1995 inte överstiger perår bedömer regeringen att det balanserade resultatet i randradiorörelsen börkunna bibehållas positivt. Regeringen föreslår att detta positiva balanseraderesultat bör kunna användas i huvudsak till ny teknik inom radio- ochTV-området. Regeringen avser att återkomma till i frågan. 1.godkänner vad regeringen föreslårom besparingskrav på de avgiftsfinansierade radio- och , och samt SverigesRadios utlandsprogramversamhet, 2.godkänner regeringens förslagtill ändrad medelsberäkning avseende för denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamhet som bedrivs av , och samt Radiosutlandsprogramverksamhet, 3.godkänner regeringens förslagtill medelsberäkning avseende 1996 för den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamhet som bedrivs av , ,samt utlandsprogramverksamhet, 4.antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens omräde, 5.antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift. Myndigheter på radio- och TV-området Prop. myndighetsorganisation på radio- och TV-området infördes den I juli 1994enligt beslut (prop. 1993/94:160, bet. 1993/94:KU37, rskr.1993/94:276). Förändringen innebär att två nya myndigheter. Radio- ochTV-verket och och TV, har ersatt ,, och Styrelsen för lokalradiotiUstånd. Var och enav de fyra nedlagda myndighetema har lämnat årsredovisningar för det /94. RRV:s revisionsberättelser innehåller inte nägrainvändningar. Regeringens förslag till medelsanvisning förmyndigheter på radio- och TV-området för /96 redovisas underanslagen DI-D3. 1993/94 Utgift 1994/95'Anslag 7 170 000 1995/96 Förslag II 130 000 varav7 388 000 beräknat för 'Anvisatunder anslaget C 18. Myndigheter på radio- och TV-området Avgiftsinkomster hos Radio- och somredovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel 2545Närtadioavgifter beräknas till ca för /96. Församma period beräknas avgiftsinkomster hos verket som redovisas underinkomsttitel Lokalradioavgifter till ca . Radio- och har enligt förordningen(1994:729) med instmktion för Radio- och till uppgift att besluta ifrägor om tillständ, avgifter och registrering som rör ljudradio- ochtelevisionssändningar riktade till allmänheten i de fall uppgiftema inteligger pä regeringens eller någon annan särskilt angiven myndighet. Verketskall också följa utvecklingen inom ljudradio- och televisionsområdet. Radio- och skall lämna sin förstaårsredovisning till regeringen . Regeringen har den 3 november 1994beslutat om de verksamhetsmål och återrapporteringskrav som skall gälla förverket. Beslutet innebär bl.a. att verket i ökad utsträckning skall övervakaatt de regler som gäller för innehav av sändningstillstånd följs. Deövergripande mål som gäller för verksamheten vid Radio- och bör liggafast. Vid medelsberäkningen har hänsyn tagits till enviss ökad arbetsbelastning vid verket. Myndigheten omfattas av regeringenssparkrav på utgifter för 1994/95. statlig /96 har anslaget räknats ned med Prop. 1994/95:100 387 000 kr. Regeringen föreslår att verket för nästa budgetärbeviljas en låneram i på . Sammanlagd läneramuppgår till . till Radio- och för /96anvisar ett ramanslag på . 1993/94 Utgift 1994/95'Anslag 6 197 000 1995/96 Förslag 10 196 000 varav6 762 000 beräknat för 'Anvisatunder anslaget C 18. Myndigheter på radio- och TV-området och TV har enligtförordningen (1994:728) med instruktion för till uppgift attutöva tillsyn över efterlevnaden av regler för sändningaraas innehåU i fräga omljudradio- och TV-sändningar till allmänheten. I granskningen ingår kontrollav att ett företag som på grund av tUlstånd enligt 5 § radiolagen (1966:755)har rätt att sända radioprogram, utövar denna rätt i enlighet med det avtal somprogramverksamheten som gäller mellan regeringen och företaget. Nämnden skallockså följa innehållet i utländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas tillden svenska allmänheten. finansieras dels med anvisningarfrän rundradiokontot och dels via statsbudgeten. skall lämna sin förstaårsredovisning till regeringen . Regeringen har den 3 november 1994beslutat om de verksamhetsmål och återrapporteringskrav som skall gälla förnämnden. Beslutet innebär bl.a. att nämnden i högre grad på eget initiativskall granska efterlevnaden av väsentliga programregler, t.ex. föreskrifter ommångfald och kvalitet. Deövergripande mål som gäller för verksamheten vid bör ligga fast. Vid medelsberäkningen har hänsyn tagits till enviss ökad arbetsbelastning vid nämnden. Myndigheten omfattas av regeringenssparkrav på utgifter för statlig /96 har anslaget räknats ned med Prop. 1994/95:100 386 000 kr. För /96 bör nämnden anvisas enmedelstilldelning frän mndradiokontot på (inkl. moms), varav (inkl. moms), som nämnden har att redovisa pä statsbudgetensinkomstsida. 1. till och /96 anvisar ett ramanslag på , 2. godkänner vad regeringen föreslår om enmedelstilldelning från mndradiokontot till för /96 på (inkl. moms) som nämnden har att redovisa på stats budgetens inkomstsida. Avveckling av , ,och Styrelsen för lokalradiotillstånd 1993/94 Utgift 1994/95'Anslag 2 100 000 1995/96 Förslag 297 000 'Anvisatunder anslaget C 18. Myndigheter på radio- och TV-området Anslaget disponeras av den särskUde utredaren meduppdrag att fr.o.m. slutföra avvecklingen av ,, och Styrelsen för lokalradiotillstånd. till Avveckling av , ,och Styrelsen för lokalradiotillstånd för /96anvisar ett ramanslag på . Utbyte av TV-sändningar mellan och 1993/94 Utgift 27 132 000 1994/95 Anslag 27 810 000 1995/96 Förslag 43 666 000 varav28 836 000 beräknat för Frän anslaget bekostas Svensk RundradioAB:s (nedan be- Prop. 1994/95:100 nämnt ) kostnader förrandradiosändning i Bil. 12 av finländska TV-program ochför tillhandahållande och överföring av en svensk programkanal till ,Svenska AB:s kostnader för överföring av dessa program till kabelnätpä ett antal orter i , samt Sverigefinska Riksförbundets kostnader isamband med utsändning av den finländska programkanalen i . Desistnämnda kostnadema baserar sig på överenskommelser mellan riksförbundet ochförhandlingsorganisationen såsom företrädare för vissarättighetshavarorganisationer. Utsändningen av ett finländskt TV-program i Sverigesker med stöd av lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländskatelevisionsprogram. Regeringen får för tiden intill utgången av medgerätt till randradiosändning från radiosändare av TV-program i radio- ellertrådsändning från . Regeringen härden meddelatSverigefinska tillstånd att ocksä bedriva sådanasändningar. Som villkor för tillståndet gäller bl.a. att en sändare i Nackamed viss räckvidd skall användas, att sändningama skall ske i en kanal och attsändningarna skall bestå av vidaresändning av program som sänds ellerkort har sänts i med stöd av tillständ frän Finlandsregering. Sändningstillståndet förenas också med villkor som avser föreskrifterom kommersiell reklam. 1994/95 Regeringens förslag 1995/96 (varav ) I. för tekniska 11 466 000 17 806 000 tekniska kostnader m.m. 13 179 000 20 880 000 20 880 000 (13 706 000) sändningsverksamhet 3165 000 4 980 000 (inkl.ersättningför pausmusik) (3 320 000) Denfinländska TV-kanalen tillhandahålls dels via marksändningar över ,dels via fiberoptiskt nät till 24 orter i landet där kabelmottagning ärmöjlig. Orterna började kopplas in och utbyggnaden avslutades ijanuari 1992. Regeringen har i 1992 och 1993 årsbudgetpropositioner informerat om att kabeldistributionsmodellen även är möjlig att tillämpa inom området, men att det ännu inte finns någon anledning att lägga ned marksänd- . Regeringen görnu inte någon annan bedömning. Någon perma- Prop. 1994/95:100 nentning avmarksändningarna över är inte heller aktuell bl.a. mot Bil. 12bakgmnd av framtida överväganden om hur sändningsmöjligheterna för TV böranvändas. Därför bör den tidsbegränsade lagen om randradiosändning avfinländska televisionsprogram förlängas med . Förslag härombör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 12.3. Enligt avtalet mellan staten och om TV-utbytetmellan och skall tillhandahålla en programkanal frånSveriges och överföra den till samt svara för detekniska kostnaderna för randradiosändning i av en finländskprogramkanal. Medel för det svensk-finska TV-utbytet utbetalas till Teracomrespektive utbetalas till cx;h vidarebefordras av tiU . bör för /96 erhålla . Av beloppet avser ersättning till ABoch ersättning till inklusive kompensation förmervärdesskatt. Av beloppet avser vidare perioden juli 1995-juni1996. Ingen ersättning utgår till för utökad sändningstid. Svenska bör för /96anvisas , varav för överföring av en finländskTV-kanal till kabelnät på ett antal orter i landet. Bidraget till utbetalasav regeringen. Resultatet av de förhandlingar som förts mellan företrädare förriksförbundet och berörda rättighetshavarorganisationer om ersättning förutsändningen över är en viktig utgångspunkt förbedömningen av medelsbehovets storlek. för regeringens beslut ombudgetpropositionen 1993/94 hade något avtal för ännu inteundertecknats. Bidraget fördes därför upp med senast kända belopp. Riksdageninformeras nu om att regeringen tilldelade förbundet 3 320 000kr för detta ändamål, varav 220 OCX) kr utgjorde ett överskridande av anslageti fråga. Förhandlingar pågår om ettmotsvarande avtal för mellan ochföreträdare för berörda rättighetshavarorganisationer avseende ersättning förutsändningen. Då något avtal ännu inte har redovisats för regeringen börbidraget till riksförbundet föras upp med det senast kända beloppet, nämligen . Regeringen avser att senare redovisa om utfallet av förhandlingamahar inneburit ändringar i bidraget till förbundet. 1.antar förslaget till lag omfortsatt giltighet av lagen (1986:3) om randradiosändning av finländskatelevisionsprogram, 2.till Utbyte av TV-sändningar mellanSverige och för /96 anvisar ett förslagsanslag på . 1993/94 Utgift 7 809 000 ''-' 1994/95 Anslag 7 726 000 1995/96 Förslag 11 589 000 varav7 726 000 beräknat för juh 1995-juni 1996 skall enligt lagen (1990:886)om granskning och kontroll av filmer och videogram samt enligt sin instmktion(1990:994) granska filmer och videogram avsedda för offentlig visning. Byrån ärockså tillsynsmyndighet för videogrammarknaden och skall yttra sig tiUJustitiekanslem i vissa åtalsärenden rörande våldsskildringar i filmer.Övergripande mål för biografbyrån är att niinska förekomsten av skadligavåldsskildringar i rörliga bilder. Byråns granskningsverksamhet bekostas med avgifter,som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under rubriken 2522 Avgifter förgranskning av filmer och videogram. /94 var intäkterna avgranskning . Biografbyrån medverkar i rådet mot skadligavåldsskildringar () vilket har i uppdrag att samordnainsatser mot skadliga våldsskildringar i röriiga bilder. Byrån konstaterar i sin årsredovisning att antaletbeslag av material som misstänks innehålla olaga våldsskildring har ökat starktvilket medfört ökade arbetsuppgifter för byrån när det gäller yttranden tillJustitiekanslem. Byrån föreslär att ett särskilt verksamhetsmål skall ställasupp för byråns arbete med dessa ärenden. Byrån har i särskild skrivelse tillregeringen föreslagit en avgiftsoidning avseende yttranden i dessa fall.Granskningen av film för offentlig visning fortsätter att minska nägot iomfattning medan den frivilliga granskningen av videogram avsevärt minskat. Iviss utsträckning har vissa TV-programföretag lämnat in filmer för frivilliggranskning. Byråns ekonomiska redovisning uppvisar ett stortöverskott av intäkter av granskning i förhåUande till anslaget för byrån vilketberor på det stora antalet tillständskort, bl.a. för trailers m.m. somutfärdats. Anslagssparandet uppgår till , vilket utgör av dettilldelade anslaget. RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Byrånsärsredovisning visar att de uppsatta målen för verksamheten i huvudsak nås ochsvarar mot ett effektivt brak av de insatta resursema. Byråns verksamhet skall fortsätta under kommandebudgetär i enUghet med uppsatta mål. Regeringen avser att, genom en ändring avBiografbyråns instruktion, ge byrån möjlighet att anpassa avgiftema för granskningav filmer och videogram i samband med åtalsärenden så att de bättre svarar motden faktiska tidsåtgången. Myndigheten omfattas av regeringens sparkrav påutgifter för statlig konsumtion. /96 har anslaget räknats ned med 386 CX). Regeringenföreslär att Biografbyrån för nästa budgetär beviljas en låne- Prop.1994/95:100 ram på sammanlagt Bil. till för /96anvisar ett ramanslag på . Forskning och dokumentation om medieutvecklingenm.m. 1993/94 Utgift 16 287 000 Reservation 1994/95 Anslag 16 310 000 1995/96 Förslag 900 000 varav600 000 beräknat för juni 1995-juU 1996 Från anslaget utgår stöd till svenska avdelningenav Nordiska Dokumentationscentralen för masskommunikationsforskning (NORDICOM)vid i för information om forskningsresultat och för attutarbeta mediestatistik m.m. Vissa medel för mediestatististiskt arbete utgåräven över förvaltningskostnadsanslag (första huvudtitelnsanslag C I. anslagsposten 10. delposten 1). Utredningen omsektoriell massmedieforskning (Ku 1993:107) har till regeringen överiämnat slutbetänkandet(SOU 1994:146) Massmedieforskning för bransch och samhälle vari bl.a. föreslåsinrättandet av ett programråd/ett instimt för sektoriell massmedieforskning. Regeringenkommer att i annat sammanhang ta ställning till förslagen från utredningen omsektoriell massmedieforskning. I avvaktan pä detta bör oförändrade resurseranslås till befintliga insatser på området. tUl Forskning och dokumentation ommedieutvecklingen m.m. för /96 anvisar ett reservationsanslag på900 . Bilaga 12.1 Prop. 1994/95:100 Bilaga 12 Förslag tilllag om ändring i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens område Härigenomföreskrivs att 8 § lagen (1992:72) om koncessionsavgift pä televisionensområde skall ha följande lydelse. Koncessionsavgiftoch ränta betalas till Radio- och genom insättning pä ett särskiltpostgirokonto. Betalning anses ha fullgjorts den dag då den har bokförts på detsärskilda postgirokontot. Radio- och skall överföramottagna medel till , som genast placerar medlen på räntebäranderäkning där Dennalag träder i kraft den . 'Senaste lydelse 1994:402. Bilaga 12.2 Prop. 1994/95:100 Bilaga 12 Förslagtill lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift Härigenomföreskrivs att 7 § lagen (1989:41) om TV-avgift skall ha följande lydelse TV-avgiftenär för TV-avgiften är för Den skall betalas i fyra poster . Den skall betalas i fyra poster om . Varje post avser en avgiftsperiod om tte månader ochskall betalas senast sista vardagen före avgiftsperiodens början. För innehav av TV-mottagare före denförsta avgiftsperioden skall avgiften betalas med så stort belopp i förhällandetill årsavgiften som motsvarar innehavstiden. Beloppet avmndas nedåt till jämntantal kronor. Dennalag ttäder i kraft den . 'Senastelydelse 1993:827. Bilaga 12.3 Prop. 1994/95:100 Bilaga 12 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1986:3)om rundradiosändning av finländska televisionsprogram Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1986:3) om randradiosändning av finländskatelevisionsprogram dels att lagen som gäller till utgången av ,skall fortsätta att gälla till utgången av , delsatt 1 § skall ha följande lydelse. Regeringenfår för tiden intill Regeringen får för tiden intill utgångenav medge rätt till utgången av år 7996 medge rätt till rundradiosändning från radio- rundradiosändning från radio sändare av televisionsprogram i sändare av televisionsprogram i radio-eller televisionsprogram från radio- eller trådsändning från . Med randradiosändning, radiosändning ochtrådsändning förstås detsamma som i radiolagen (1966:755). Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1994:368. 3 Inledning 12 A. Särskilda insatser inom kulturområdet Anslag kr Utveckling,intemationellt samarbete m.m., ramanslag 9 459 000 Summalittera A 9 459 000 13 B.Arkiv, museer och kulturmiljövård , landsarkiven och , ramanslag 328 926 000 Språk-och folkminnesinstimtet, /ag 43 682000 Svenskt biografiskt lexUcon, ramanslag 6 981 000 Centtalamuseer: Myndigheter, ramaw/ag 655 818 OCX) Centtalamuseer: Stiftelser 180 068 000 38 6. Bidrag tUl vissa museer m.m. 151528000 41 7. Bidrag till regionala museer,/ör5/agsans/ag 121970 000 Stöd till icke-statliga kulturlokaler, förslagsanslag 50 000 000 Nämndenför hemslöjdsfrågor, /ag 3 800 000 Främjandeav hemslöjden, förslagsanslag 21 149 000 Inköp avvissa kulturföremål,/ör5/ag5fl«5/ag 120 OCX) reservationsanslag 235 000 000 , ramanslag 193 919 000 Ku\txirmi\]övård, förslagsanslag 112 406 000 57 16. förslagsanslag 1 000 59 17. Kulturstöd vid ombyggnad m.m., förslagsanslag 255 000 000 kulmrområdet,ramanslag 55 100 000 Summalittera B 2 466 968 000 63 C.Konstarterna och det tryckta ordet Pron 1994/95-100 66 Allmän kulturverksamhet m.m. Bilaea 12 Statens kulmrtäd, rama/ij/ag 41428 000 Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m., reservationsanslag 213 762 000 Bidrag till samisk kulmr, reservationsanslag 15 773 000 Ersättningar och bidrag till konsmärer , ramanslag 9 708 000 Visningsersättning åt bild- cx;h formkonstnärer, reservationsanslag 81 299 000 Bicfrag till konstnärer, reservationsanslag 45 569 000 Inkomstgarantier för konstnärer m.m., förslagsanslag 33 653 000 Ersättning ät författare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m.m., förslagsanslag 158 699 000 Ersättning till rättighetshavare på musikområdet 5 063 000 Teater, dans och musik Bidrag till Svenska riksteatem. och Dramatiska teatem 921 OIO 000 Bidrag till Svenska rikskonserter 105 646 000 Bidrag till regional musikverksamhet, förslagsanslag 359 655 000 Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner,/ö>5/ag5an5/ag 573 393 000 Bidrag till fria teater-, dans- och musikgmpper m.m., reservationsanslag 88 884 000 Bidrag tiU 5 183 000 Bibliotek litteratur och tidskrifter Bidrag till regional biblioteksverksamhet, förslagsanslag 5 3 916 000 Litteraturstöd, reservationsanslag 65 180 000 Stöd till kulturtidskrifter, reservationsanslag 29 250 000 Stöd till bokhandel, reservationsanslag 12 152 000 och litteratur, reservationsanslag 19 500 000 Talboks- cx;h , ramanslag 78 496 000 produktion av videogram på teckenspråk, reservationsanslag 26 250 000 ,/Ör5/ag5a/is/ag 5 113 000 1994/95:100 7 562 000 Bilaga. 2 337 000 2 370 000 91020 000 90 780 000 Bildkonst, konsthantverk m.m. Förvärv av konst för statens byggnader Bidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden,/ö;-5/ag.sfl«.y/ag Utställningar av nutida svensk konst i utlandet, reser\>ationsanslag Bidrag till för de fria konsterna Stöd till svensk filmproduktion m.m., Stöd till filmkulturell verksamhet Stöd till fonogram och musikalier, reservationsanslag Dagspress och taltidningar , ratrumslag Driftsstöd till dagspressen, förslagsanslagUtvecklingsstöd till dagspressen, resen'ationsanslag Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till dagspressen,förslagsanslag Distributionsstöd till dagspressen, förslagsanslag Stöd till radio- och kassettidningar, resen. 125 128 141 142 Den avgifisfinansierade radio- och TV-verksamheten Radio och , rama«i/rtg 11 130 000 ramanslag 10 196 000 Avveckling av Radionänmden,, och Styrelsen för lokalradio tillstånd, ramanslag 297 000 143 4. Utbyte av TV-sändningar mellan och Vinland, förslagsanslag 43 666 000 Statens biograft)yrå, /flg 11589000 Forskning och dokumentation om medieutveck- lingen m.m., reservationsanslag 900 000 Summalittera D 77 778 000 ö''ägor Prop. 148 12.1 Förslag tiUlag om ändring i lagen (1992:72) omkoncessionsavgift pä televisionens omräde 149 12.2 Förslag tilllag om ändring i lagen (1989:41) 150 12.3 Förslag tiUlag om fortsatt gUtighet av lagen (1986:3)om randradiosändning av finländska televisionsprogram gotab 47518, 1994 Regeringens proposition1994/95:100 Bilaga 13 Riksdagen1994/95. I samL Nr 100. Bilaga 13till budgetpropositionen 1995 (tolftehuvudtiteln) BU. Regeringensförsta stora uppgift är att sanera statsfinansema och minska arbetslösheten. Deakuta svårighetema är en följd dels av en misslyckad ekonomisk poUtik, dels avdjupgående, struktureUa problem som lett tiU en svag tillväxt och otilfräckhgförmåga till fömyelse och förädling i den privata sektom, som de offentUgautgiftema ofinansierat vuxit i storlek. Huvuduppgiften for en aktiv näringspoUtik är att gegoda villkor för företagen att mvestera och expandera. Det ska ske bl.a. genomatt undamöja hinder och bereda vägen för långsUctiga satsningar på teknologi, kompetensoch mUjö för att uppnå en högre kunskapsnivå och fler arbetstillfäUen. Målet äratt skapa uthåUig tUlväxt. Regeringen har ett brett synsätt på näringspoUtikenvilket umebär att många vUctiga frågor faUer på andra departement änNäringsdepartementet och andra delar av statsförvaltningen. NäringspoUtiken ärsåledes en fråga om samordning, och uppgift är att svaraför en heUietssyn och vara pådrivande i frågor som rör tillväxt och fömyelse.,Därtill ställer intemationaUseringen och EU-integrationen högre krav påsamarbete meUan departement, myndigheter, näringsUv och fackligaorganisationer. Arets budgetproposition innehåller de delar av enny, aktiv näringspoUtik, som hunnits utformas sedan regeringen tillfrädde.NäringspoUtiken har en nyckefroU i restaureringen av ekonomin och fler insatserkommer därför på detta område. ErtlångsUctigt och konsekvent arbete krävs för att staten skaU kunna medverka tiUen framgångsrik förändring av näringslivets struktur och inriktning. Det gälleratt forma en miljö där såväl företagare som löntagare vet vilka spefregler somgäUer. De grundläggande uistmment som i första hand kommer att användas är delsgenerella insatser, dels skapandet av sunda spelregler. I praktiken kan ävenbehov av branschin-riktade åtgärder uppstå. De genereUa msatsema skaU fokuseras mot områden därmarknaden Prop. 1994/95:100 lyckas mindre väl. Exempel på sådana områden ärutvecklingen och Bil. 13 spridningen av teknologi, hanteringen avinformation, riskkapitalforsörj-ning samt utvecklingen av arbetskraftenskompetens. Vidare är det angeläget att lagar, regler ochskatter är konsistenta och långsUctigt stabUa, som poUtiken måstekunna anpassas till förändrade omvärldsfömtsättningar eUer värderingar.Utgångspunkten bör vara att ekonomins spefregler i största möjUga utsfräckningskall underlätta fömtsägbarhet och långsUctig planering. På t.ex. energiområdet,där mycket kapitaUcrävande mvesteringar spelar en central roU, finns ett starktbehov av att spelregler läggs fast med bredast tänkbara parlamentariskaunderlag. I andra fall, som på t.ex. utbUdnings- eUer mUjöområdena, måste detfinnas en högre poUtisk handlingsberedskap inför förändrade betingelser. Nyttjandet av instmmenten innebär attnäringspolitiken måste Udäda sig ett antal viktiga fömtsättningsskapanderoller, bl.a.: en stödjande, en utvecklande och en pådrivande roU för degenereUa insatsema, samt en effektivitetsfrämjande roU i utformningen avspelreglema.