prop · GH0325 · 1994-01-01 00:00:00 — Det är främst industrins lager av insatsvaror och varor i arbete som, till följd av de kraftiga produktionsökningarna, upphör att minska. Därigenom kommer lagerposten att ge ett positivt bidrag till BNP-tillväxten på såväl 1994 som 1995. Tabell 3 Nyckeltal Årlig procentuell förändring 1992 1993 1994 1995 Timlön (kostnad) 3,6 3,25 3,5 4,25 KPI (dec. - dec.) 1,9 4,4 2,4 3,0 KPI (årsgenomsnitt) 2,3 4,6 2,6 2,9 Disponibel inkomst 3,1 -3,3 2,0 1,4 Sparkvot (nivå) 8,1 9,6 11,4 10,4 Industriproduktion -3,0 1,5 9,0 6,0 Relativ enhetsarbetskostnad-1,6-26,3-2,7 2,5 Arbetslöshet (nivå) 5,3 8,0 8,4 7,9 Handelsbalans (mdr. 34,1 58,4 89,2 101,2 Bytesbalans (mdr. -29,9 0,0 46,0 66,1 Bytesbalans (% av BNP) -2,1 0,0 3,1 4,3 Källor: , och . BNP-tillväxten på 1994 är inte tillräcklig för att förhindra att arbetslösheten fortsätter att stiga och som årsmedeltal uppgå till . Uppgången mildras av förslaget om ett generellt anställningsstöd (GAS). Därtill kommer att omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna beräknas stiga successivt under loppet av 1994. vän-tas sysselsättningen öka . Därmed sker en viss nedgång i den öppna arbetslösheten. Tabell 4 Sparande Procent av BNP i löpande priser 1992 1993 1994 1995 Bruttosparande 14,5 14,2 15,4 16,9 Realt sparande 16,6 14,2 12,3 12,6 Fasta investeringar17,0 15,0 12,7 12,7 Lagerinvesteringar -0,4 -0,8 -0,4 -0,0 Finansiellt sparande-2,1 0,0 3,1 4,3 Offentlig sektor -7,8 -14,5 -12,7 -11,8 Hushåll 5,5 7,0 8,6 7,9 Företag 0,2 7,6 7,2 8,2 Källor: , och . dock av att potentialen för produktivitetsförbättringar är fortsatt stor även 1995. Med det förlopp av den ekonomiska utvecklingen som skisserats ovan kommer den svenska ekonomin att utmärkas av några karakteristiska drag. Bytesbalansen visar 1995 ett rekordstort överskott. Som andel av BNP uppgår överskottet till ca. medan han-delsbalansens överskott väntas bli ca. Fördelningen av det finansiella sparandet är fortfarande präglat av stora offentliga underskott kombinerat med ett mycket högt privat sparande. Storleken på det privata sparandet uppgår definitionsmässigt till summan av bytesbalansöverskottet och det offentliga underskottet. Den starka lönsamheten i den konkurrensutsatta sektorn innebär, i sig, att det teoretiska reallöneuttrymmet är betydande. Av avgörande betydelse är emellertid att eventuella reallöneökningar kommer till stånd utan att de nominella pris- Diagram 1 Finansiellt sparande i privat och offentlig sektor samt bytesbalans som andel av BNP 1980-1995 Källor: , och . och löneökningarna tilltar. Om löneökningarna i K-sektorn skulle leda till om- fattande kompensationskrav inom övriga delar av ekonomin riskerar vi att hamna i en löne-löne spiral av 1980-talstyp. Den ökande efterfrågan på arbetskraft från den konkurrensutsatta sektorn, och efterhand också från hemmamarknadsföretagen, innebär en successivt ökad sysselsättning. Emellertid finns en stor potential också för ett ökat utbud av arbetskraft, vilket gör att nedgången i arbetslösheten kan komma att bli förhållandevis långsam. Det är då viktigt att flexibiliteten på arbetsmarknaden är god och att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna fungerar på ett sådant sätt att de motverkar en permanent utslagning av arbetskraft. Därigenom kan en utveckling där pris- och löneökningar tilltar redan vid en relativt hög nivå på arbetslösheten förhindras. De stora länderna i befinner sig fortfarande i olika konjunkturfaser. Återhämtningen har fortsatt i de som nedgången i flertalet europeiska länder och har förstärkts. I föll BNP kraftigt , vilket fick återverkningar för som helhet. Av de stora länderna i är det endast som befinner sig i en uppgångsfas. Stigande arbetslöshet och fortsatt höga realräntor i många länder bidrar till mycket låga förväntningar bland hushållen. De europeiska länderna genomgår en utdragen anpassningsprocess som beror beror på en sedvanlig konjunktur-avmattning och på strukturella problem. En vändning i den europeiska konjunkturen förutses inte . Den japanska ekonomin befinner sig i stagnation som ett resultat av en pågående anpassning hos hushåll och företag efter 1980-talets spekulationsekonomi. I fortsätter återhämtningen även om styrkan i upp-gången är svag i ett historiskt perspektiv. Det föreligger stora skillnader mellan de nordiska länderna vad gäller de ekonomiska utsikterna. ekonomi har utvecklats svagt , men står nu inför en uppgång. I väntas en blygsam återhämtning först . uppvisar en viss tillväxt som blir starkare de kommande två åren. Den ekonomiska politikens förutsättningar i ändrades väsentligt när fluktuationsbanden inom vidgades till +/- . Formellt har det ekonomiska-politiska manöverutrymmet ökat för de enskilda länderna. I praktiken har dock de nya möjligheterna inte utnyttjats. Räntorna i har i stort återvänt till den nivå som rådde innan den senaste vågen av valutaoro bröt ut. Det bör dock poängteras att har såväl långa som korta räntor i sjunkit markant och har därmed underlättat en återhämtning. De stora, och i flera länder växande, underskotten i de offentliga finanserna utgör en tydlig restriktion för finanspolitiken i . Budgetunderskotten i offentlig sektor kommer 1993 i genomsnitt att uppgå till av BNP i . Den mycket svaga budgetsituationen kräver konsolideringsåtgärder på medellång sikt. Av de stora länderna är det endast som beslutat om stimulanser på kort sikt. I presenterade Kongressen sitt budgetförslag. Detta innebär att underskottet minskas med . Trots denna sanering beräknas underskottet uppgå till av BNP 1998. Frågan om finansiering av sjukvårdssystemet är inte löst. Detta är en nyckelfråga för den långsiktiga budgetutvecklingen. I har diskontot sänkts till rekordlåga som ett tredje finanspolitiskt stimulanspaket - ungefär hälften så stort som de bägge föregående paketen - presenterats av den nya regeringen. har de finanspolitiska ansträngningarna inte lyckats förhindra avmattningen och inget tyder på att det tredje paketet skulle ge bättre effekt. Vad beträffar penningpolitiken väntas räntorna ligga kvar på en låg nivå i och under det närmaste året för att därefter stiga något. Tabell 5 Internationell utveckling Årlig procentuell förändring 1992 1993 1994 1995 BNP 2,6 23/4 3 31/2 1,3 0 13/4 3 Tyskland1 1,5 -21/2 1/4 11/4 1,4 -1 3/4 13/4 -0,6 11/2 21/2 23/4 Norden2 0,1 -1/4 2 21/2 0,8 -3/4 11/4 2 Totalt 1,6 3/4 2 23/4 KPI 3,0 3 31/2 4 1,7 1 11/4 2 Tyskland1 4,0 4 3 21/2 2,4 21/4 2 2 3,7 2 33/4 4 Norden2 2,3 2 21/2 23/4 3,8 31/4 31/4 31/2 Totalt 3,0 23/4 3 31/2 Arbetslöshet3 9,9 111/2 12 121/4 Totalt 7,9 81/2 81/2 81/4 1 Avser de västra delstaterna. 3 I procent av arbetskraften. Källor: och . I kommer ränteläget fortsätta att sjunka 1993 och 1994 i takt med att fortsätter att lätta på penningpolitiken. BNP-tillväxten inom OECD-området beräknas mot denna bakgrund uppgå till 3/och , för att först tillta till 2 3/. Arbetslösheten minskar först och då från en hög nivå. Inflationen kommer att vara fortsatt dämpad . Ett osäkerhetsmoment i den internationella prognosen utgörs av den ökade flexibilitet som de nya fluktuationsbanden inom medför. Detta kan underlätta en återhämtning i den europeiska konjunkturen, men det är osäkert i vilken grad det ökade handlingsutrymmet kommer att utnyttjas. Vidare råder det fortfarande osäkerhet om i vilken utsträckning företag och hushåll hunnit anpassa sin skuldsättning till de nya förutsättningar som råder. Anpassningen har i denna konjunkturcykel haft stor påverkan på konsumtion och investeringar. De stora budgetunderskotten i många europeiska länder innebär därtill osäkerhet om utformningen av konsolideringsåtgärder . Osäkerheten kvarstår även vad gäller GATT-förhandlingarna, där en överenskommelse ännu inte har kunnat nås. Återhämtningen i den amerikanska ekonomin går långsammare än nor-malt. Den svaga tillväxten tycks dock vara av tillfällig natur. Mycket tyder på att industrikonjunkturen definitivt är på väg upp. Detaljhandelsvolym, nyregistrering av bilar och antal igångsatta husbyggen indikerar dessutom fortsatt god konsumtionstillväxt samt förnyad kraft i bostadsbyggandet. väntas företagens investeringar öka ytterligare. Fortsatt låga räntor och underbygger denna process. Stigande dollarkurs och tilltagande inhemsk efterfrågan medför fortsatta underskott i handelsbalansen. Efterfrågeökningen väntas inte leda till något markant ökat inflationstryck, men den senaste tidens statistik tyder på att botten i prisstegringscykeln sannolikt redan har passerats. Finanspolitiken är stram. Kongressens budgetförslag innebär att budgetunderskottet minskas med ca. under de kommande fem budgetåren, eller med motsvarande ca. 1/av BNP 1994 för att sedan successivt växa till av BNP 1998. Utsikterna för den japanska ekonomin har försämrats ytterligare i takt med den stigande yenkursen. Till problembilden hör också ett behov att anpassa både hushållens och företagens finansiella positioner, vilket verkar kraftigt dämpande på konsumtion och investeringar. De indikationer på återhämtning som fanns har definitivt kommit på skam. BNP föll markant beroende både på fallande privat konsumtion och investeringar. Utvecklingen av detaljhandelsförsäljning, bostadsinvesteringar och företagens investeringar tyder på en svag inhemsk efterfrågan och . Penningpolitiken är expansiv och efter den senaste sänkningen ligger diskontot på . Ett tredje finanspolitiskt stimulanspaket inom loppet av presenterades av den nya regeringen. De ekonomisk-politiska åtgärderna väntas emellertid inte kunna motverka de kontraktiva tendenserna i den privata sektorn i någon större utsträckning. Utvecklingen i västra var svagare än tidigare beräknat. BNP-tillväxten föll kraftigt medan siffrorna visade positiva tal. Uppgången berodde dock främst på en stor lagerökning. Såväl den privata konsumtionen som investeringarna fortsatte att falla. Det är därför ännu för tidigt att dra slutsatsen att den tyska konjunkturen har nått sin botten. Vissa indikationer pekar på att industrikonjunkturen har stabiliserats. Emellertid har orderingången till industrin återigen börjat falla, vilket kan indikera att stabiliseringen endast är tillfällig. Detaljhandelsförsäljningen är fortsatt svag. Inflationstakten har dämpats men ligger fortfarande på årsbasis. Det underliggande inflationstrycket, rensat för skattehöjningar och förändringar i administrativt satta priser är dock lägre, ca. En fortsatt svag utveckling i västra förutses under återstoden av 1993. En mycket långsam återhämtning kan inledas under loppet av 1994. Den privata konsumtionen kommer att hållas tillbaka av fallande disponibelinkomster till följd av de budgetförstärkande åtgärder som beslutats, ökande arbetslöshet och låga löneökningar. Budgetkonsolideringen sker dels via såväl höjd inkomstskatt som höjda indirekta skatter, dels via minskade transfereringar till hushållen. Den återhållande effekten motverkas till viss del av att penningpolitiken nu kan komma att lättas snabbare. Den försämrade konkurrenskraften till följd av stigande enhets-arbetskostnader och den reala apprecieringen av D-marken verkar också i kontraktiv riktning. Vidare tillkommer att det ännu inte finns några tecken på en självbärande konjunkturuppgång i de östra delstaterna. är det enda av de stora europeiska länderna som befin-ner sig i en uppgångsfas. var ekonomin i stort sett stillastående, men har växt. Undersökningar om affärsklimatet indikerar stigande förväntningar. Den expansivare penningpolitiken har underlättat skuldanpassningen bland hushållen. Hushållens sparkvot har börjat sjunka, vilket tyder på en större tilltro till den ekonomiska utvecklingen. Det stora budgetunderskottet och det ständiga underskottet i bytesbalansen utgör dock betydande problem i den brittiska ekonomin. Konjunkturuppgången väntas fortsätta i linje med tidigare bedömningar. är det främst den privata konsumtionen som uppvisar en snabb uppgång. Investeringsaktiviteten ökar mer markant . Hushållens fortsatt höga skuldsättning kan utgöra en begränsning för utvecklingen i den privata konsumtionen. Den underliggande inflationen ligger kring och kommer att tillta det närmaste året. De korta räntorna kan därför komma att stiga något . Vidare krävs ett omfattande konsolideringsprogram för att rätta till de offentliga finanserna på medellång sikt. Ett program har beslutats av regeringen och kommer att börja implementeras fr.o.m. . Konsolideringen sker främst via höjda indirekta skatter. Sannolikt kommer ytterligare skattehöjningar att aviseras för kommande budgetår. I fortsätter de negativa konjunkturtendenserna att överväga och konjunkturnedgången ser ut att bli både djupare och mer utdragen än tidigare beräknat. Undersökningar över affärsklimatet indikerar fortsatt fallande förväntningar. Även bland hushållen är framtidstron mycket låg. En viktig orsak till detta är den höga och växande arbetslösheten. En vändning i konjukturen väntas , förutsatt att räntorna fortsätter att sjunka som beräknat. Återhämtningen kommer inte vara tillräckligt stark för att hindra att arbetslösheten stiger ytterligare. Därmed kommer den privata konsumtionen att utvecklas svagt. Detta motverkas till viss del av att budgeten innebär en stimulans för hushållen då inkomstskatten sänks. Investeringsaktiviteten förutses heller inte visa någon stark uppgång bl.a. beroende på det låga kapacitetsutnyttjandet. Den danska ekonomin har fortsatt att försvagas då BNP föll till följd av bl.a. höga realräntor. Dessa höll tillbaka konsumtion och investeringar som exporten minskade. Den svaga inhemska efterfrågan har lett till att industriproduktionen avtagit och kapacitetsutnyttjandet i industrin har fallit till . Under återstoden av 1993 och kommer den privata konsumtionen att stiga successivt pga. fallande räntor, ett uppdämt konsumtionsbehov och kraftigt ökade disponibelinkomster som den antagna budgeten och skattereformen medför. Härav följer att Dan-mark får en blygsam tillväxt strax över noll. Denna ökar sedan till 1994. Arbetslösheten väntas kulminera först . Hög skuldsättning och en historiskt mycket hög arbetslöshet har i inneburit att alla de inhemska efterfrågekomponenterna har fallit. Detta illustreras bl.a. av detaljhandelns och nybilsförsäljningens negativa utveckling . kommer att uppleva ett tredje år med kraftigt negativ BNP-tillväxt: -2 1/. bedöms den starka exportökningen äntligen uppväga den fallande inhemska efterfrågan, vilket väntas leda till en BNP-tillväxt på . Arbetslösheten kommer inte att påverkas av den måttliga tillväxten utan förblir hög till följd av den svaga inhemska efterfrågan och lågt kapacitetsutnyttjande. Av samma skäl förblir den underliggande inflationstakten låg och ökningen i konsumentpriserna stannar på 2 1/, trots den stora deprecieringen. Den ekonomiska aktiviteten i har avtagit under årets första hälft då bl.a. nybilsregistreringen föll med . Inget tyder på någon stark uppgång i privat konsumtion , då hus-hållen fortsätter att brottas med hög skuldsättning och höga realräntor. Den svaga privatkonsumtionen leder tillsammans med en lägre tillväxt i exporten och i de offentliga utgifterna till en måttlig BNP-tillväxt om 1993. spås den privata konsumtionen och expor-ten återhämta sig och BNP-tillväxten ökar till 2 1/. Arbetslösheten kommer inte att minska nämnvärt trots den tilltagande aktiviteten i ekonomin. Detta beror främst på demografiska faktorer som ökar arbetskraftsutbudet och på det låga kapacitetsutnyttjandet. Marknadstillväxten för svensk export av bearbetade varor beräknas nu uppgå till mot i den reviderade nationalbudgeten. Bakom denna nedrevidering ligger framför allt en lägre tillväxt i länder som , , och . Trots den lägre mark-nadstillväxten väntas exporten av varor öka , vilket är en upprevidering jämfört med vad som beräknades . ökade exporten av varor , jämfört med . Ökningstakten under loppet av har emellertid varit tilltagande. Preliminära data pekar på volymökningar kring . Konjunktur- barometern visar att exporten kan förväntas öka ytterligare . Förklaringen till att prognosen för export av bearbetade varor reviderats upp som marknadstillväxten reviderats ned ligger till en del i att kronans depreciering blivit större än vad som antogs i den reviderade nationalbudgeten. Företagen har varit mer återhållsamma i sin prissättning, vilket resulterat i att relativpriset för svensk export av bearbetade varor sjunkit betydligt mer än förväntat. Relativprissänkningen leder till att marknadsandelarna för export av bearbetade varor kan komma att öka med . Liksom väntas den största tillväxten komma på snabbt expanderande marknader utanför OECD-området, bl.a. . Med tanke på svensk exports stora konkurrenskraftsförstärkning finns det emellertid en möjlighet att exportpotentialen till dessa marknader är underskattad i prognosen. Tabell 6 Världsmarknadstillväxt, relativpris, marknadsandel och export av bearbetade varor Procentuell förändring 1992 1993 1994 1995 Marknadstillväxt 3,9 1,7 4,9 5,7 Relativpris -0,7 -14,0 -1,9 1,9 Exportvolym -0,5 7,6 13,2 7,4 Marknadsandel -4,2 5,8 7,9 1,7 Anm.: Marknadstillväxt avser en sammanvägning av importökningen av bearbetade varor i olika länder. Som vikter har använts ländernas andelar som mottagare av svensk export av bearbetade varor. Källor: , och . En viss appreciering av kronan har antagits under loppet av . En god produktivitetsutveckling inom industrin gör dock att relativpriset för export av bearbetade varor bör kunna sjunka ytterligare. Då den största effekten av en relativprissänkning tenderar att infalla med eftersläpning förutses marknadsandelsvinsterna uppgå till 1994. I och med att marknadstillväxten inom OECD-området väntas tillta beräknas exporten av bearbetade varor öka med . Denna helårssiffra implicerar dock att den säsongrensade ökningstakten dämpas något jämfört med slutet av innevarande år. I annat fall skulle ökningen bli ännu större. Världsmarknadstillväxten väntas tillta även 1995. Den antagna apprecieringen leder dock till att relativpriset för export av bearbetade varor ökar, som prishöjningarna i svenska kronor väntas bli mycket måttliga. Svensk export bör ändå kunna vinna marknadsandelar, främst genom de tidigare nämnda trögheterna i genomslaget av relativprisförändringar, men också genom att efterfrågan successivt blir mer inriktad på investeringsvaror. Varuimporten föll med , jämfört med . föll dock den importvägda varu-efterfrågan med , varför importen måste betecknas som oväntat hög. fram förutses en allt starkare importvägd efterfrågan. Det låga kapacitetsutnyttjandet i kombination med en gynnsam konkurrenskraftssituation gentemot utländska producenter medför ovanligt goda möjligheter för svenska företag att vinna marknadsandelar även på hemmamarknaden. Mot denna bakgrund förutses varuimporten såväl 1994 som 1995 öka långsammare än vad som annars skulle ha varit fallet. Tabell 7 Export och import av varor Miljarder kr.Procentuell volymutvecklingProcentuell prisutveckling 1992 1992 1993 1994 1995 1992 1993 1994 1995 Varuexport Bearbetade varor275,3 0,0 7,6 13,2 7,4 -2,2 8,0 2,2 1,5 Fartyg 3,3 42,9 98,2 -53,0 1,7 -2,0 5,7 2,4 6,5 Petroleumprodukter9,314,1 -4,5 0,0 1,0-16,7 23,6 8,0 6,0 Övriga råvaror 38,1 0,5 3,0 10,0 7,0 -4,0 9,7 6,5 5,0 Summa Varuexport326,0 1,2 6,9 11,0 7,0 -3,3 9,3 3,1 2,2 Varuimport Bearbetade varor227,9-1,0 0,2 3,6 7,3 -2,1 9,4 3,2 1,2 Fartyg 2,5-44,5-45,7 68,1 23,2 -4,8 7,8 0,9 1,9 Råolja 13,6 3,1 -1,0 0,5 1,5-10,2 23,0 9,6 6,8 Petroleumprodukter10,410,2-4,5 7,5 3,5-12,8 24,5 8,0 6,0 Övriga råvaror 35,9 3,6 -0,8 0,0 2,6 -3,4 14,6 6,0 2,5 Summa Varuimport290,4 0,0 -0,7 3,3 6,0 -3,6 11,4 4,2 2,2 Källor: , och . Nationalräkenskaperna för visar att såväl export som import av tjänster utvecklats mycket svagt. registrerades en minskning av exportvolymen , jämfört med . Motsvarande siffror för tjänsteimporten visar ett fall med . Att importen av tjänster utvecklats mycket svagare än exporten förklaras framför allt av att importen av turisttjänster minskat avsevärt, som exporten av turisttjänster ökat i nästan motsvarande grad. Den svaga registrerade volymutvecklingen för hela tjänstehandeln kan dock till viss del vara ett uttryck för problemen att korrekt fånga tjänste-handelns pris- respektive volymkomponent. Dessa problem accentueras då växelkursrörelserna är stora. I den mån detta givit en lägre nivå på tjänstehandelns volym bör dock effekterna på BNP vara relativt små, i och med att både export- och importberäkningarna påverkas. Den betydande ökningen av varuexporten, i kombination med att importen under framför allt början av prognosperioden hålls tillbaka, leder till att handelsbalansen successivt förstärks. beräknas överskottet uppgå till . Den förstärkning av handelsbalansen som noterats har bidragit till att bytesbalansen uppvisade ett överskott på , att jämföra med ett underskott på . beräknas bytesbalansen vara i balans. Utöver en förbättrad handelsbalans är det framför allt förändringen av resevalutanettot som förklarar uppgången från fjolåret. Sänkningen av såväl svenska som utländska räntor har givit ett positivt bidrag . Kronans depreciering har emellertid ökat räntebetalningarna i svenska kronor, vilket får till följd att räntenettot temporärt försämras, jämfört med . väntas förbättringen av resevalutanettot upphöra och övergå i en marginell försämring. Avkastning på kapital ger emeller-tid kraftigt minskande underskott . är den förväntade förstärkningen främst hänförbar till sänkta räntor i och utlandet. minskar räntenettots underskott främst som en följd av att bytesbalansöverskottet 1994 reducerar den räntebärande skulden. Ett förbättrat konjunkturläge väntas bidra till att avkastningsnettot på direktinvesteringar ökar. Den fortlöpande förstärkningen av bytesbalansen resulterar 1995 i ett överskott som uppgår till av BNP. Tabell 8 Bytesbalans Miljarder kr. 1992 1993 1994 1995 Export 326,0 380,9 435,8 476,6 Import 290,4 321,0 345,3 374,0 Handelsbalans 34,1 58,4 89,2 101,2 (inkl. korrigering av handelsstatistiken) Tjänstenetto -12,2 -2,6 -0,9 -0,1 Löner 0,7 0,6 0,6 0,6 Avkastning på kapital-37,7-42,9 -28,9 -21,1 därav återinvesterade vinstmedel 5,7 5,3 7,5 9,0 Övriga transfereringar-14,7-13,6 -13,9 -14,5 Bytesbalans -29,9 0,0 46,0 66,1 Andel av BNP -2,1 0,0 3,1 4,3 Anm.: P.g.a. avrundning summerar inte alltid delarna till totalerna. Källor: och . Industriproduktionen i minskade (enligt nationalräkenskaperna) medan den sjönk med inom OECD-området. finns förutsättningar för att svensk industri skall återta förlorade marknadsandelar och öka produktionen kraftigt. Deprecieringen av den svenska kronan tillsammans med en gynnsam produktivitetsutveckling innebär en markant förbättring av industrins konkurrenskraft. Lönsamheten beräknas ligga på en hög nivå vilket skapar utrymme för ökade investeringar. Industrikonjunkturen har vänt uppåt. Konjunkturbarometern visar att industriföretagen planerar för en markant höjning av produktionen till och med . Vändningen i industri-konjunkturen beror främst på en ökad exportefterfrågan till följd av deprecieringen. En viss förstärkning av den internationella konjunkturen ger ytterligare stimulans för den svenska industriproduk-tionen. Tabell 9 Nyckeltal för industrin Procentuell förändring 1991 1992 1993 1994 1995 Industriproduktion -4,7 -3,0 1,5 9,0 6,0 Lönekostnad 7,6 3,7 0,8 5,0 5,1 Produktivitet 1,5 4,3 9,5 4,4 3,4 Enhetsarbetskostnad, (ULC) 6 -0,6 -7,9 0,6 1,6 14 ULC 4,5 2,1 0,9 1,0 1,8 14 ULC, 1,0 24,9 3,4 -0,8 Relativ ULC, -1,6 -26,3 -2,7 2,5 Vinstmarginal, förändring -0,9 -0,2 3,8 0,6 -0,3 Bruttoöverskottsandel 122,5 22,0 32,5 34,1 33,8 1 Bruttoöverskottsandelen avser andelen av förädlingsvärdet till faktorpris. Uppgif-terna över lönsamhetsutvecklingen avser industri exkl. petroleumraffinaderier och varv. Anm.: Konkurrentländernas ULC (Unit Labour Cost, d.v.s. arbetskraftskostnad per producerad enhet) och växelkurser är viktade med konkurrensvikter, som tar hänsyn till konkurrensen med både export och hemmaproduktion på exportmarknaden.