prop · GI0335 · 1994-12-31 00:00:00 — För övriga produkter/produktgmpper var den svenska importen underbasperioden större än av konsumtionen varför inga minimitillträdeskvoter behöveröppnas för dessa. Vidbilaterala förhandlingar med öppnades en global kvot för s.k.pizzaost med reducerat gränsskydd. I utbyte har öppnat en kvot för 300 tonsvensk ost. Fiskförhandlingarnahanterades formellt som en del av industrivamförhandlingen. De svenskamllnivåema är redan mycket låga, även om inte alla mllar är bundna i GATT.Utfallet av förhandlingama blev tämligen blygsamt och EU gjorde mycketbegränsade åtaganden. Mot bakgmnd av detta inskränker sig de svenska åtagandenatill mllsänkningar med en tredjedel för vissa fiskberedningar samt bindning avgällande mllfrihet för ål. Frånsvensk sida erbjöds en sänkning av mllama i enlighet med denmllsänkningsformel som EG föreslagit och som även stöddes av , ochSchweiz. inleddes förhandling om mllfrihet resp. mllharmonisering ien lång rad vamsektorer, i många fall på initiativ av men ävenefter förslag från EG, och . gav tidigt sitt stöd till fleraav dessa sektors initiativ såsom komplement till mllsänkningar enligt enformel. FörSveriges vidkommande var det från förhandlingsstarten av stor betydelse vilkenlinje EG valde, både ur näringslivets synvinkel och som ett led i vårt närmandetill EG. Efter det att ansökan om medlemskap inlämnats ökade betydelsenav att de slutliga svenska medgivanden gjordes i linje med EG:s. EGpresenterade ett nytt erbjudande som baserades dels på de sektorslösningar EG stödde, dels på de bilaterala förhandlingar som förts med i första hand . reviderade i ljuset av detta sitt erbjudande . Revideringen gjordes med tre målsättningar för handen: bevakande av svenska exportintressen, uppnående av förhandlingsmålet om en tredjedels mllsänkning samt strävan att närma oss EU:s mllnivåer. Slutjusteringarav det svenska erbjudandet gjordes då 27 1994/95 I saml Nr 35. debilaterala förhandlingama hade avslutats och det stod klart i vilka Prop. 1994/95:35vamsektorer mllavvecklings- resp. mllharmoniseringslösningar skulle Bilaga 4 uppnås i en bredare krets länder. Iförhållande till totala import av industrivaror (inklusive fisk, menexklusive mineraloljeprodukter) från länder utanför EU/EFTA-områdetinnebär milmedgivandena en genomsnittlig mllsänkning . Dengenomsnittliga mllnivån på industrivamområdet kommer härigenom att utgöra 3,1 %mot tidigare . Tullarnaelimineras för följande varusektorer i enlighet Överenskommelser som nåtts iindustrilandskretsen: läkemedel, stål, byggmaskiner, jordbmksmaskiner,medicinsk utmsming, möbler och leksaker. Tullelimineringen sker i fem årligasteg, med undantag för läkemedel där den sker och för stål ochleksaker där den sker i tio årliga steg. Överenskommelsenom mllfrihet för farmaceutiska produkter omfattar fömtom hela kapitel 30 ävenett betydande antal andra fermacetiska produkter samt varor som används vidtillverkning av sådana. Förhandlingsresultatet redovisas i ett särskiltdiskussionsprotokoll. Påkemiområdet innebär överenskommelsen om mllharmonisering att mllarna sänks tillden överenskomna högsta nivån , för vissa produkter är nivån och förandra ges mllfrihet. Tullar som redan är lägre än den överenskomna högsta nivånpåverkas i huvudsak inte. De svenska mllarna för parfym, tvål och tvättmedeltas dock i likhet med EU:s bort eller sänks till . För kemiområdet somhelhet, inklusive läkemedel, sker en genomsnittlig mllsänkning , från4,till 2.8 %.För mllar sker sänkningen i tio årliga lika stora steg, i övrigt i fem årliga steg. Förträ- och pappersprodukter sänks mllarna med en tredjedel. anslöt siginte till den av föreslagna överenskommelsen om mllfrihet förpappersprodukter eftersom inte var villigt att utsträcka sina medgivandentill produkter av starkt svenskt exportintresse såsom visst kristallglas ochvodka. På träområdet elimineras mllama för vissa produkter i de fall EUerbjudit mllfrihet. Den genomsnittliga mllnivån på trä och pappersområdet,inklusive möbler, sänks till . Påtextil- och konfektionsområdet sänks mllama i enlighet med EU:sharmoniseringsförslag. Detta innebär mllfrihet for råvaror, mil för gameroch konstfiber, för tyger och mil för konfektionsvaror. Tullar somredan är lägre än harmoniseringsnivån sänks inte. I genomsnitt sänksteko-mllarna från till , en sänkning . Sänkningarna sker itio årliga steg. Förskor och läderprodukter sänks mllaraa med i genomsnitt , från till5,. Föricke-jämhaltiga metaller sänks mllama med en tredjedel, med undantag av nickeloch tenn för vilka mllfrihet införs. Påelektronikområdet sänks mllarna för halvledare och elektroniska kretsar med caen tredjedel. Tullen på datorer halveras från till medan mllfrihetkommer att gälla för viss kringutmsming och 418 tillbehör till datorer. När det gäller konsumentelektronik som rv, video, radio och Prop. 1994/95:35 bandspelare sker inga eller marginella sänkningar. Prop.1994/95:3i Bilaga 5 :ffl C/3 O c/1 '> -äJ c/] 00 CA 4> c*-. 1994/95:35 Bilaga 5 > UU BO o Prop.1994/95:35 Bilaga 5 cd c/1 k. rt ffl i2 c c o o .S CA rt) w Ui l: e U rt U D, OX) .5" Ä C/3 ■ 00 ,rt CA 00't: '" CQ o O -£) Prop.1994/95:3f Bilaga 5 ot (U st :ffl U 00 C ,S P ffl CA -g > c£>2 '° g I 00 tS ■S:"3 :ffl b C k- CA OX) > =1 o rs [-1 u -ffl i; oa |s O 'S ■a g ii o B u 00 c 'c cd ;0 ,N ' 0\ " P c å\ 'c o\ :rt 2 ;rt o 5J 3 U. *s '<-< = ■= " g 2c c = =:"2 Ö g Prop.1994/95:35 a 4 Bilaga 5 1994/95:35 Bilaga 5 -, M 00 ,g :3 =" 13i2 ■il > j. w- rt v 3: o > Tt x: o B >'ÖÖ "S -co = 2 u aog .;»! .■2 & -S B k- :rt n fc 3 k- VI S ,- rt« =3 - o ■* x: Prop.1994/95:3 Bilaga 5 ,_J" :S, X ii ■S.2 ra (fl ,2 ;rt rffl X) ... c« " rt o u," § op u . w- ffl i> =; TD a> ac CA :t2 - E-p .£P2 o O B :ffl Prop.1994/95:35 Bilaga 5 ■*- -O ■* x; B rt 3 op ,o on rn .- a 00 1994/95: Bilaga 5 ,.7 rt u s g o 3 S ■ir CA Prop.1994/95:35 Bilaga 5 >" K) o u ■*- -a - ffl (U "O 41 k, 3 i2 S 2* o> ;rt CU 3 Ul *-» a> (fl . i2 V-p c M-2, e E P B 00 3 « C .-' B 1 f ■- 'a i)«-s| a 00 q' ■a 'S Q. ■-2 ■§ =' -a T3 :rt o. ffl ZP.' 3) "O ra ra ra Se 00 00 öO 5 S £ £ £ g.i (N m rt SZ .É E 5 "§ 2 o rt ° x: 2 B 4) :3 ■a 11 ra ra ra Se £ £ £ |.l rt rt 00 00 yN ,-. y-v c 0* y-*s yv (N m - J= en a* 00 1) r*l i2 1» CJ c/5 -g £ 1994/95:35 Bilaga 5 Prop.1994/95:35 Bilaga 5 a lr> S2 So 2 - -2 - rt g So -=5 g o. VI cg = 2 P = o k, u -. m D.00 Tt x: x: u CQ 00 00 00 aaa J" ra flj O) gj CA 11 SS g o ■*■ -O ■*- T) ■* x: :rt .2, Prop.1994/95:3 Bilaga 5 oo a 'C 00 rt < C 00 ( m Tt x: (N m Tt JS 1 S) ffl ' _E _E m ■* JS fs m * x: II U c/: ;2,| 2 5 = -3 1994/95:35 Bilaga 5 28 1994/95 1 saml. Nr 35 Del A Omtryck 1994/95:35 Bilaga5 =S U O)eo S a >* « O) JS Ol « ä: ? CA nn (»I s a .g (s 53-2 BO ti- E a;: I o OJ 00 u.- 2 å £ §) o =? s J -i Prop.1994/95:35 Bilaga 5 ~ ffl OJ ex <*--a O) SS ■g u * rt 4> 35 g u i2 .o 9 4» 3: i S .0 9 2 O -o >< > 13 t; VI « -o .2 2 *o 1 c: 00 rt 2 ob 2 -.Eg rt opB 2 13 .S .> fn o o rj I .iii Jii Prop.1994/95:3 Bilaga 5 2 a 2 - c2 -a . ffl ffl ffl rt a 00 00 00 3 c a a .£ ■*- TS 00 00 B B ■*■ T3 4J SS O 4> g 'g ■Ji Ä 1994/95:35 Bilaga 5 u B ffl Oj 1 ffl i, ot S ffl > « > '3) u' rt 4J :3 "2 4> SS "> So gJ .s O /v -> Tt Ä (N -O 4) 1994/95:3 Bilaga 5 _oofl "C ffl i*' »ffl ■o «J - T3 -- rt O "O 4) ■*-13 3 ffl ffl 3 S O £ £ O-i v .. .-... . o rj tn -"tJS ;0 4) **- T3 ~ £ £ o QO rt rt 3 = a" a" Ä "-£ O -E .3 5 = vT o .:< CU ö»; 00 ON -* - ~ av « wi ' Zn ' ' ■§ IM i i S - lk!2"" r 1 . ' g 2 u > ' "a ä B « B 1 1 *■ 13 - rt <- 13 « rt 4> SS ■O 4) 4) ZZ 13 4J -- CN m Tt £ (N rn - JZ 0) :::3 4J SS 13 4) /v -N -S v Ö II CN rn Tt J= h '-. i'i B 'ö'-'=< 1994/95:35 Bilaga 5 <*- -O JU ■ "O ii VI k- ffl 41 SS 13 o 0'S| '-v 00 4_r ra pi f/i 2 w 'ti 1994/95:3 Bilaga 5 Prop.1994/95:35 Bilaga 5 it "9 "u « ffl e eo S eo j3 J> o! ;0 41 "- -O uT rt 41 SS T3 4J rt rt 3 B y\ y- /s o CN m Tt j= *- -a uT rt 4» b; ■a U a 0-B O Prop.1994/95:3i Bilaga 5 B B B o "*- 13 'H VI §■1 (A *-> - a r-4j CA o - ;2, jii13 S .2 2 2, a > i I-2 § a r - :0 e ra liM u* rt r: Ti n 2 Q on < < Z 3 1 c/3 5 < Oi o tu is; a cuc- ra a> CA B 41 rt vn :rt .g c , . 41 U 13 w '-' >> Prop.1994/95: Bilaga 5 y- w -sffl a ■t -s vO "2 o " =i " .§ 2c ., rt -y c; OJ O. c O. [= 00 .S I ... I Xj rt .- B 1 ffl rt _ £ 1 JS i« "S - = I o k. . M E .2 ;«« 'S iS U VI C -rt u. fe i ä ö g .E rt g v SS 13 13 f*., Prop.1994/95:35 Bilaga 5 Prop.1994/95:35 Bilaga 5 w* _ra O "03 41 = 13 11 rt rt 3 C M a o% v -s -v o tN tn Tt JS tN tn -* j; ei ei 3 c 00 op XI g op 00 ,o 9 -N - -v O (N cn Tt J= ts m Tt JS 1994/95:35 Bilaga 5 Prop.1994/95:35 Bilaga 5 ii = 13 41 x: u 0 2 5 "ffl 00 OJ B BO rt rt 3 g 00 00 XI 9 tN m Tt JS tN tn Tt JS II -a 4) ffl rt 3 5 3 rt rt 3 g oo 00 X) 9 £ 2P 2P -O 9 £ £ o -S o £ £ O-S 1 CN m x: -H (N ( ' J5 II a ST ■o o CA B :rt B _rt . x: 2 CJ 3 äki B y. 1994/95:35 Bilaga 5 Prop.1994/95:3 Bilaga 5 J S as = = - g S.a E| S k. « 2 s_ 2 B g -C JS M .E u c 4J ö 4> ' 1 fe J2 - : ife fe S 3 4> 4> c B ii iy> E -'sr 29 1994/95 1 sand. Nr 35 Del A Omtryck 1994/95:3; I Bilaga 5 IZ ffl 01 ec 2 E -q 2 t* 41 J2 J3 > k- :rt 41 * 00 ab J2 'h 'C « iJ 00CO c/] "5 CA J9 00 S 2 .S xa := « o 2 u 52 o 5 Jii .2 op Cfl ifl "O C C Cfl *n TS zi « a :rt XI :rt 4J 2 = E 2 O 41 CA a 00 E J2 o 00 41 B ffl g» O 4) 41 > 00 CO OJ ='-' _« (2 Prop.1994/95:35 Bilaga 5 2 '43 iS _ffl (2 Cfl *~* 30 1994/95 1 saml Nr 35 Del A Rättelse: S. 458-461 Tillkommit och sidförskjutningdärefter Prop.1994/95:35 Bilaga 5 ■*- 13 u' ffl 41 SS O 41 S "l os 41 13 B 3 Si Prop.1994/95:35 Bilaga 5 « ii _ep "C ffl 01 eo O -c o Tt .e tn -t .a 41 b: a u .-N o ■* JS 2-2 o "5 Prop.1994/95:35 Bilaga 5 "Cffl 01 eo S ffl .S 4J B ■ ei ZS O, ii > op ei ei ;2 ,0 ;0 4J ■<- 13 41 SS O 41 41 SS 13 41 rt 41 SS T3 41 1994/95: Bilaga 5 01 00 Ö « 5 fe 00 ~ '.S c d -3 ä"? a _4j 4) b h B ii 00 E « 2 ■*- 13 3 a .o o o JJ w rt 41 a; -ta 41 o o O. o CO i j2 B 'ts :0 41 "*- 13 3 rt ra 3 S S £ £ S-i --*«, -N --v .- 0 CN Cn Tf JS fess ffl o 53 op c x: B 3 X a 32 3 ffl ffl 3 g 1 tN rrt ♦ JS 1994/95:35 Bilaga 5 Prop.1994/95:35 Bilaga 5 s ■"> > '3) 1 rt é £ .2g" 2 'b I 2 t, II I = .21 !0 -3 J, Prop.1994/95:35 Bilaga 5 fi 4* j II § S " S J2 Ul « Ul > CÄ ''-' CA 4J >« ffl C w cfl 0> O. ul 1) S£ CA C U ffl O) 2 CA u, 8" = :« OJ g c O to o ö » :0 M U "cfl >' .ås t; PQ i E - _ _c .a o o 5 00_,! jx; tJ 'C ■ S 60 T! SS» C 60 1).- 5t3 n Q,u< ö u s* .o SA *- .5 _:2'£'ä§.5 *5 2l3 S.3 ffi, > o,e-2i5 " JS "a 'S .-o C S c CL= E a tA-=a 3 S,s 1994/95:35 Bilaga 5 es 2 a. " .13 B :eS C ;s: u ffl S 'C 2 u ca > E 73 " k- Ö i2 2 - ,2 ä ca 2 'C 2 < >a,.- > " k- « > B DO n -. B ... 4* S OJ E "O .= "J (U Ö o 1/1 Xn Prop.1994/95:35 Bilaga 5 e OJ c 2 C! ■g :ffl B CA :ffl 4J 3 u < 3 -s s 4jH tJ ' ffl > CA C X3 u, SP-TS 4J CJ :0 E e «1= «2 eaJS -=> ffl ea 2B c-p B ;frl r» Ul U C C W 00 OJ J3 O 00 (U X3 « s .|e OJ c» .w C 2 « ea «t E B v OOB ffl U s2 y &B h «2>'2 4)uj-sr, CA ,..y 3 fflc u jg OOC S jg X3 B S 0.4J o L S3 Ul ' CA X .ii u ... 5)E 2 tn E e< kM - CA OJ 3 u-i 3 2""£)::='.3 .a B 2pq B-3 > 'fi glo S B. .g a ffl " -32 00.2 ax; fflS S E .»s CJ bw CL-Sa -S. o ffl - I 3 op .Q J3 ►> CA *s >.ffl CJ r u < ffl S o f- XI ** o» E y e " C o E.B O 4> -O »-. _2:ffl > uS < -so cn. CA .S -S _5 5 r- > Ul ■3 3 u .s B O U-Ä u.« 2 1994/95:35Bilaga 5 B O) B °2 B - CJ Xn Bta 2: lr! :<8 1) ffl 5 |2--=:2-g CA B ;ffl k« 00 :ffl kM 00 1/3 11 PÄ = :ffl ffl .is T3._.ffl k, -ffl 00 5 S2 '' UCm :c« O > ffl 2i3 .Si-Ts «ogu SS S k "3 "cÄ i 2 ffl'-CM ié'y. =* fflJS «.2s .-3Z?200> « P r" Ä I *»» OJ ,2 u 5i ffl 2 u "5 oo:ea a u a y =?■«.2 C E.S_£2iäl' E 2S >~,p .B B JO 5 _ "O OJ S CA B O 'x: ffl CJ ä X! SH ■« 'S B ? ■i :ffl u .-3 t; u o ooa S-S c .-2. JJ ffl:0 S cE Ig Ul ca 3 Bilaga 6 Medgivanden avbetydelse för svensk tjänsteexport samt Prop. svenska medgivandenbeträffande tjänstehandel Bilaga 6 Sverigebedrev under Uruguayrundans gång aktiva bilaterala förhandlingar om respektivelands nationella bindningslista och MGN-undantag för tjänster med bl.a. ,, , , , , , , , Ungemoch . förhandlade däremot inte med EES-ländema eller . Generelltkan konstateras, att de flesta i Umguayrundan deltagande länderna i sinabindningslistor gjort åtaganden som svarar mot gällande lagstiftning och regler(s.k. "standstill"-åtaganden). Även om det kan sägas vara enbesvikelse att de åtaganden som ingår i bindningslistoraa intemedför någon ytterligare marknadsöppning, innebär de ändå att mera restriktivabestämmelser inte kan införas utan att krav på kompensation kan resas mot detland som önskar införa sådana. Ett tak för restriktionerna har alltså skapatsinom sektorer där åtaganden har gjorts, vilket även utgör bas för framtidaförhandlingar om ytterligare liberaliseringar. Enutgångspunkt för de svenska kraven har varit att våra motpartersbindningslistor skulle täcka samtliga sektorer. Från svensk sida lades ocksåstor vikt vid att respektive lands bindningslista skulle vara så klartformulerad, att inga restriktioner kunde döljas. Sverigesstarkaste krav fanns i första hand inom finans- ochtelekommunikationssektorema, för vilka vi från våra motparter krävde åtagandensom motsvarade åtminstone gällande lagstiftning och regelverk. För vidareinformation om utfallet i de olika sektorema hänvisas till respektiveunderrubrik nedan. Idet följande görs en kort sammanfattande utvärdering av de för svensktvidkommande viktigaste åtagandena från våra mera betydande handelsparter liksomen sammanfatming av svenska åtaganden av betydelse. Det bör här noteras att endetaljerad utvärdering av åtaganden inom finans-, bastele-, sjöfarts- ochpersoru-örlighetssektoreraa på detta stadium inte är meningsfull, eftersomdessa sektorer fortsätter att förhandlas . Samtligaåtaganden och MGN-undantag inom finans-, bastele- och sjöfartssektorn ärdessutom villkorade såtillvida, att de länder som undertecknattjänstehandelsavtalet har rätt att ändra sina åtaganden och MGN-undantag, utanatt krav på kompensation kan resas mot dem, i samband med att de förlängdaförhandlingama avslutas. Sverigehar potentiellt starka intressen inom finanssektom och har i Umguaymndan deltagit mycket aktivt i förhandlingsarbetet, bl.a. genom medverkan i olika informella arbetsgmpper och genom ett omfattande engagemang i bilaterala förhandlingar. Eftersom ministerbeslutet om fortsatta finanstjänsteförhandlingar gör det möjligt för deltagama att efter '" dessa förhandlingar ändrabåde sina åtaganden och sina MGN-undantag, Prop. 1994/95:35 allt efter utfalleti förhandlingama, är det inte meningsfiillt att på detta Bilaga 6 stadium sökagöra någon detaljerad utvärdering av utfallet för svensk del. Det kan dockkonstateras att oenigheten om värdet av gjorda åtaganden och bristandereciprocitet ledde till att några länder, bl.a. och , i slutskedetgjorde åtaganden på en lägre nivå än man tidigare fömtskickat. Den allmännaåtagandenivån hade varit i stort sett tillfredsställande förSverige. USAdrog alltså i sitt slutliga finanstjänsteerbjudande tillbaka den tvåstegsmodellmed differentierade åtaganden baserade på reciprocitet, som lett till så starkkritik, och band i stället en lägre åtagandenivå. Denna lägre nivå innebär istort sett en frysning av existerande regelverk ("standstill") förbanker, försäkringsbolag och andra företag som tillhandahåller finansiellatjänster fömtom vad gäller marknadstillträde genom gränsöverskridandeverksamhet och företagsetablering. förbehåller sig därmed rätten att, omman så önskar, hindra utländska finansiella företags expansion i . Avsiktenfrån amerikansk sida är att behålla påtryckningsmöjligheter mot de länder somman anser gjort otillräckliga åtaganden för finansiella tjänster. Japanreducerade i slutskedet av förhandlingama sina åtaganden för finansiellatjänster så att de till viss del liknar de amerikanska åtagandena. I gmndenbehålls de åtaganden som legat på förhandlingsbordet, men man harinfört en restriktion som inte tillåter utländska företag att etablera nyadotterbolag och filialer eller att utvidga redan existerande verksamhet. Kanadabibehöll sina åtaganden inom den finansiella sektom men införde ett långtgåendeMGN-undantag som ger rätt att basera etableringstillstånd för utländskafinansiella företag på reciprocitet. EGbeslutade, liksom de nordiska ländema, att bibehålla långtgående åtaganden inomden finansiella sektom och gör inte heller något brett MGN-undantag förfinansiella tjänster som tillåter aktioner för att åtgärda andra länderseventuella "orättvisa" handlingar på finansområdet. EU:smedlemsländer har förbundit sig att under de förlängda förhandlingamas gånginte inu-oducera regler som inkräktar på nu gällande nationell behandling, ejheller att införa begränsningar av nuvarande marknadstillträde. Sydkoreasfinanstjänsteåtaganden har innehållit en del stränga restriktioner förutländska företag, i första hand krav på behovsprövning. har upprepadegånger i de bilaterala förhandlingama begärt att skulle dra tillbakadessa krav. I slutbudet kvarstår kraven på behovsprövning för bl.a.försäkringsbolag och företag som handlar med värdepapper medan de har tagitsbort för banker. ASEAN-Iändemasåtaganden, som från början vållat amerikanskt missnöje och därmed utlöst hotet om det amerikanska tvåstegsåtagandet, har under förhandlingamas gång förbättrats, dock inte till en nivå som anses tillfiredsställande av . Från svensk sida har emellertid gjorts bedömningen an ASEAN-Iändemas åtaganden närmat sig en rimlig nivå. Det är angeläget att dessa länder gör sådana åtaganden att 453 helt kan överge sintvåstegsmodell. åtagandenåterspeglar nu gällande regelverk. Detta kan Prop. 1994/95:35 allmäntbeskrivas som liberalt. De svenska reservationema mot avtalets Bilaga 6förpliktelser är få och har endast måttlig kommersiell betydelse. harinte heller under förhandlingaraa utsatts för något tryck att ytterligareliberalisera regelverket. fortsatta förhandlingaraa om finanstjänster som skall vara avslutade sexmånader efter ikraftträdande, kommer bl.a. att eftersträvaatt de länder som i Umguaymndans slutskede försämrade sina åtaganden åter förupp dessa till den tidigare högre nivån. Det åtagande som gällerfrån sida är inte acceptabelt för svensk del, och det gäller därför attsöka förmå i första hand och ASEAN-länderaa att förbättra sina åtagandentill en sådan nivå att kan återgå till sin tidigare högre åtagandenivå. Äveni denna sektor har starka intressen. målsätming har varit attsäkra så liberala åtaganden som möjligt från de för mest betydelsefullahandelsparteraa, i första hand OECD-länderaa och . Det bör noteras attåtaganden inom Umguaymndan gjorts endast för de s.k. mervärdestjänstema (VANS -), eftersom de s.k. basteletjänstema (i första handtaltelefoni) inte har förhandlats i Umguaymndan. Utvärderingen av telesektomgäller därför endast mervärdestjänster. Bl.a.EG, , , och gör åtaganden utan några begränsningaravseende marknadstillttäde och nationell behandling för mervärdestjänster. Japansteleåtaganden skiljer sig från andra länders genom att man gör åtaganden förall sorts teleöverföring som inte innebär etablerande av telenät. Sverigehar för sin del gjort ett åtagande utan några begränsningar avseendemarknadstillo-äde och nationell behandling för samma mervärdestjänster som EG.Sverige har också varit berett att göra ett motsvarande mycket liberaltåtagande utan några begränsningar avseende marknadstillträde och nationellbehandling för basteletjänster. De svenska åtagandena svarar mot gällandesvensk lagstiftning på området. Åtagandenför marknadstillträde och nationell behandling inom sjöfartssektora har genomgående varit problematiska för flera länder. har inte ansett sig kunna göra åtaganden för intemationell sjöfart som man genom MGN-undantag velat behålla möjligheten att vidta unilaterala åtgärder. I samband med slutförhandlingama bestämdes att förhandlingama om sjöfartstjänster skulle fortsätta efter Umguaymndans slut. Eftersom ministerbeslutet om förlängda sjöfartstjänsteförhandl ingår, på samma sätt som för de fortsatta finanstjänsteförhandlingama, medger deltagama att efter avslutandet av .a förhandlingaraamodifiera både sina åtaganden och sina MGN-undantag, är det inte meningsfulltatt på detta stadium göra någon detaljerad Prop. 1994/95:35 utvärdering av utfallet. Beslutetom de fortsatta förhandlingama medförde dessutom att flertalet ,inklusive de nordiska länderaa, drog tillbaka sina sjöfartsåtaganden helt. Deerbjudanden som var framlagda, innan beslutet om förlängda förhandlingarfattades, varierade starkt i substans. OECD-länderaas erbjudanden, utom ,återspeglade i hög grad den liberala handelsregim som präglar sektora iflertalet länder. ,, , och EG har bundit tillträde och tillfälligt uppehållför anställda i tjänsteföretag inom kategorieraa företagsledare, specialistersamt personal som är engagerad i etablerandet av tjänsteföretag eller genomföraffarsbesök, s.k. "business visitors". Sverigehar, liksom EG och övriga , markerat intresse för förbättrat tillu-ädeför företagsledare och specialister i första hand i ASEAN-ländema i de förlängdaförhandlingama som skall vara avslutade efter WTO-avtaletsikraftträdande. Utökade åtaganden härvidlag är nämligen en fömtsättning för attföretag som etablerar sig på en marknad skall kunna få ta med sig chefer ochspecialister från moderföretaget. har gjort motsvarande åtaganden. Denaudiovisuella sektom tilldrog sig mycket uppmärksamhet, i synnerhet i slutet avförhandlingaraa. Med bl.a. den amerikanska filmindustrin i ryggen hade USAdrivit på för att EG skulle binda sig för att i alla fall inte minska detnuvarande marknadstillu-ädet för audiovisuella tjänster. EG motsatte sig dettahårt och krävde också att i ramavtalet få infört skrivningar om kulmrellsärart, varmed man ville uppnå att man inte heller i samband med framtidaförhandlingsrandor skulle utsättas för krav om liberalisering. Mot detmabakgmnd är det knappast förvånande art EG och mot slutet av förhandlingamafastslog, att man inte kunde enas om att göra åtaganden inom den audiovisuellasektom. Uppgörelsenmellan och innebär i praktiken att EG i sitt tjänstehandelserbjudandeinte gjort några åtaganden for audiovisuella tjänster och även skyddat siggenom ett omfattande MGN-undantag. Detta har lett till att ett flertal andraländer, däribland de nordiska, dragit tillbaka sina åtaganden för audiovisuellatjänster. Genom att så många länder har dragit tillbaka sina åtaganden föraudiovisuella tjänster har det kommit att sägas att hela sektom hamnat utanförtjänstehandelsavtalet. Detta är dock inte riktigt, eftersom ramavtaletsgenerella regler om MGN, öppenhet m.m. gäller för sektora. Däremot finns förden audiovisuella sektora inte något beslut om fortsatta förhandlingar. övriga tjänstesektorer Prop. Bilaga6 Bland övriga för viktigare tjänstesektorer för vilka åtaganden gjortskan nämnas yrkesmässiga tjänster (inbegripande bl.a. advokater, revisorer,arkitekter och ingenjörer), datatjänster, forsknings- och utvecklingstjänster,fastighetsmäkleri, olika konsulttjänster, posttjänster, distribution,undervisning, miljötjänster, hälsorelaterade tjänster och turism. Sverigesviktigare handelsparter har i allmänhet för dessa tjänster gjort åtaganden somsvarar mot gällande regelverk. Även om de gjorda åtagandena inte i dagslägetinnebär någon liberalisering, utgör de tak för existerande restriktioner ochgmnd för framtida liberaliserande förhandlingar, vilket i sig är mycketpositivt. De svenska åtagandena för dessa sektorer svarar också mot gällandesvenskt regelverk, som i de flesta fall är klart liberalt. stotall 47221, Slockholm 1994 466 FINALACT EMBODYING THE RESULTS OF THE ROUND OF MULTILATERAL TRADE NEGOTIATIONS SLUTAKTENINNEFATTANDE RESULTATEN AV DE MULTILATERALA HANDELSFÖRHANDLINGARNA I RUNDAN Prop.1994/95:35 Bilaga 7 Havingmet in order to conclude the Umguay Round of Multilateral Trade Negotiations,representatives of the govemments and of Communities, members ofthe , agree that the Agreement Establishing theWorld (referred to in this Final Act as the "WTOAgreement"), the Ministerial Dedarations and Decisions, and theUnderstanding on Commitments in , as annexed hereto, embodythe results of their negotiations and form an integral part of this Final Act.