prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Bisfendsmyndighetenkommer också att ges rätt att överskrida enskilda landprogram elleranslagposter med högst under fömtsättning att anslaget inte överskrids.Regeringen föreslår följande stmkmr inom anslaget och beräknar medelsbehovettill följande belopp (): 1994/95:100 Bilaga 4 4.Demokrati, MR & konfl.lösn &kapa.utveckling 1 430 Tekniskt samarb. kurser NäringslivssamarbeteSärskild miljöinsatser Forskningssamarbete Särskilda program 7.Folkrörelser & ensk org reformer & skuldlättn. 9.Krediter för utvecklingU-krediter Biståndskrediter SummaC 2 8 665 7 724,4 11586,6 Det bör uppmärksammas att i tabellen ovan för budgetåret1994/95 har hänsyn tagits till de anslagspostfbrändringar som föreslagitstidigare. Omvärldenssyn på präglas ofto av bilder på människor utsatto för terror i ländersom , och . Detto mänskliga lidande är inte bara upprörandeuton hotor också stobiliteten i hela , vilket i sin mr kan påverka ävenvår kontinent. Olika initiativ som tos i fredsbyggande, konfliktlösande ochförtroendeskapande syfte är därför angelägna och förtjänar svenskt stöd.Särskilt bör framhållas de ansträngningar som görs inom ramen för bl.a. OAU ochSADC att skapa regionala mekanismer för att förebygga och motverka konflUcter. finns det en annan bild av , somsymboliseras av köerna av sydafrikaner som felmodigt väntor på att få avge sinröst i landets första fria val. Huvuddelen av länderaa söder om harpåbörjat en utveckling mot demokrati. Men insikten tilltor om att flerpartivalendast är en komponent i demokratisk utveckling. Det gäller att främjaframväxten av en demokratisk kulmr med folklig bas. För detto krävs ökadpluralism liksom ett storkt civilt samhälle, vilket föratsätter en långsiktigutveckling av instimtioner som folkrörelser, partier, fristående massmedia,opartiskt rättsväsende, m.m. Bisfend kan främja en sådan utveckling, bl.a.genom att stödja instimtionsuppbyggnad. Med nuvarande tillväxttakt kommer befolkningensöder om att ha ökat från en halv miljard till 1,3 miljarder år2025. Det är svårt för de afrikanska ekonomiema att expandera i tokt medbefolkningsökningen. Därmed kommer sannolikt arbetslösheten att stiga ytterligare och risken försocial och politisk oro att öka, vilket kan leda Prop. 1994/95:100 tillminskad investeringsvilja och kapitolflykt. Det innebär också att Bilaga 4Afrika riskerar att vara fattigare än vid mitten av1960-felet. De afrikanska länderna är relativt sett de mestskuldsatto. Internationella, samordnade aktioner är nödvändiga för attmöjliggöra ekonomisk återhämtning. Kvinnornas simation i är ofta mycket svår.De svarar ofto för familjens försörjning. Flickor utsätts i vissa regioner förs.k. AIDS drabbar i främst kvinnor. En sferkt stollningför kvinnoraa är en nödvändig fömtsättning för framsteg, bl.a. för en lägrebefolkningstillväxt. I allt utvecklingssamarbete måste därför vikten av attstärka kvirmans ställning beaktos. Bisfendet behöver också utveckla nya formerför att förändra sedvänjor och förbättra kvinnors simation. Miljöproblemen i är i försto hand resultatetav fattigdom. Snabbt ökande befolkningar innebär ökat slitoge på miljön, omdetto inte kompenseras av t.ex. förbättrade brakningsmetoder. De afrikanska stotsförvaltningaraa är svaga ochöverbelastode. Genomgripande reformer innebärande bl.a. koncentration påverkligt centrala uppgifter är nödvändiga. Alltfler länder försöker komma tillrätfe medekonomiska problem genom reformprogram, i regel uppbackade med intemationelltbisfend. menar, att de länder som genomförtsådana program kan uppvisa ökad tillväxt. Åtgärder för att skapa ekonomisktillväxt riskerar dock att på kort sikt drabba de svaga gmppema. Därför spelarbiståndet en betydelsefull roll för att möjliggöra en ekonomisk återhämtning isocialt acceptobla former. Måletför det svenska utvecklingssamarbetet med är att främja demokratisksamhällsomdaning, nationell konsolidering samt varaktig social och ekonomiskutveckling. Krigssimationen i landet har gjort det nödvändigt attkoncentrera samarbetet till insatser av kafestrofkarakfer. FN beräknar att flera hundra msen människor döttoch att två miljoner människor befinner sig på flykt sedan inbördeskrigetåterapptogs . minskade produktionen med nästonen fjärdedel och inflationen var . Den stotiiga förvaltningen och deredan tidigare eftersätto sociala sektorerna har försvagats ytterligare ochkorraptionen utgör ett stort problem. Landprogrammet - inom hälsovård, fiske ochtelekommunikationer -har inskränkts till vad som är möjligt att genomföra.Under budgeferet 1994/95 avsattes tUl kafestrofinsatser,varav ur basprogrammet. Efterlevnaden av fredsöverenskommelsen kommer attbli avgörande för utvecklingen i landet. 1 avsikt att stödja utvecklings- och åtemppbyggnadsarbeteti föreslår regeringen ett landprogram på Prop. 1994/95:100 på 210miljoner kronor inklusive katostrofinsatser genom främst FN. Bilaga 4Utanför landprogrammet görs insatser för demokrati, mänskligarättigheter och miljö. Målenför utvecklingssamarbetet med är att bidra till att förbättravillkoren för landets fattiga samt att medverka till produktivitetshöjning inomekonomin. Regeringen fattode beslut om enlandstrategi för utvecklingssamarbetet med för perioden till och . Den sammanfattonde bedömningen är att uppfyller dekriterier som lagt fast för det bilaterala utvecklingssamarbetet: enutvecklingsfrämjande ekonomisk politik, utveckling av demokratin, respekt förmänskliga rättigheter samt hög effektivitet i bisfendet. är ett medelinkomstiand, vilketmotiverar att det landprogrammerade bisfendet fasas ut och attutvecklingssamarbetet övergår i andra former. Regeringen bedömer att det belopp som angetts ilandstrategin för utfasning kan minskas något. För budgeferet 1995/96 föreslåsett landprogram på . Härutöver omfattar utvecklingssamarbetetbl.a. tekniskt samarbete och forskningsbisfend. Måletmed utvecklingssamarbetet med är att bidra till landets återappbyggnadoch en demokratisk samhällsutveckling. Arbetetmed landets författning har inletts, och nationella val planeras inom fyra år.Landets ekonomi är slagen i spillror av inbördeskrig.Återappbyggnad har högsto prioritet liksom repatriering av ca 400 000eritreanska flyktingar från . SIDA har föreslagit ett långsiktigtutvecklingssamarbete inriktot på energi och förvaltning. För innevarandebudgefer har detto bisfend inte avtolsfästs. Det fortsätto stödet till Eritreaär under diskussion. En möjlighet är stöd till humaniferainsatser, såsom repatriering av eritreanska flyktingar från . Regeringenföreslår att avsätts för samarbetet med . Måletmed utvecklingssamarbetet är att stödja den demokratiska och ekonomiskareformprocessen. Allmännaval till ett nytt parlament planeras . Den politiska basen för övergångsregeringen har krympt genom att flera 07 grapper dragit sig ur samarbetet. Respekten för de mänskliga Prop. 1994/95:100rättigheteraa har förbättrats avsevärt men är ännu inte tillfredssfellande. är ett av världens absolut fattigasteländer. Nedslitningen av miljön är både en orsak till och en konsekvens avfattigdomen. Den höga befolkningstillväxten försvårar ekonomisk utveckling. Inovember 1992 inledde övergångsregeringen ett ekonomiskt reformprogram som fåttomfattonde stöd från givarsamfundet. Resultoten är hittUls goda. Förutsättningarna att bedriva ett effektivtlångsiktigt utvecklingssamarbete med bedöms som positiva, mendecentraliseringen av stotsförvaltningen samt reformeraa av landets ekonomi harminskat kapaciteten att planera och genomföra insatser. kommer en landstrategi för samarbetetatt uferbetos. I avvaktan på denna föreslår regeringen att nuvarande mål ochinriktning för samarbetet bibehålls. Landprogrammet omfattor insatser inomundervisning, hälsovård, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa, samthushållning med namrresurser. Regeringenföreslår ett landprogram på . Utöver landprogrammet fömtses fortsatt stöd tillforskningssamarbete, stöd för att främja demokrati och mänskliga rättigheter,särskilt framväxten av en rättsstot, samt AIDS-bekämpning. Betolningsbalansstödkan komma ifråga. Måletför utvecklingssamarbetet med är att stödja landets ekonomiskaoch sociala utveckling, framför allt genom att bygga upp fungerandeinstimtioner och förvaltning. Ijuli 1994 genomförde framgångsriktlandets försto fria parlaments- och presidentval. Den ekonomiskareformprocessen har inte varit lika framgångsrik. Ett nyttstrakmranpassningsprogram för har utorbetots. Den ekonomiskapolitiken kompliceras av att är ett av världens relativt settmest skuldsatto länder. Landprogrammet har koncentreratstill insatser som syftar till att försferka instimtioner och höja kompetenseninom jordbraks-och undervisningsmyndigheteraa. Därtill kommer utbildmngs- ochrådgivningsinsatser, t.ex. till det nationella folkhälsolaboratoriet, samtbefelningsbalansstöd. Utonför landramen lämnas stöd till Guinea-Bissausindustriutveckling. Den låga mottogningskapaciteten har medfört lågeffektivitet i samarbetet. En landstrategi för utvecklingssamarbetet medGuinea-Bissau är under utorbetonde. Den kommer bl.a. att beakto de slutsatsersom drogs i utredningen av SAU. För budgeferet 1995/96 föreslår regeringen ettlandprogram på . Utvecklingssamarbetetmed syftor till att förbättra de fattigas 108 villkorpå landsbygden, att ge stöd åt miljö- och markvård samt till att främjade mänskliga rättigheteraa. Demokratiseringsprocessen efter de allmänna valenår 1992 har ännu Bilaga 4 inte konsoliderats. Den kenyanska regeringen är överens med IMF ochVärldsbanken om det fortsatta stmkmranpassningsprogrammet. har följtprogrammet vad gäller stabilisering men framstegstokten vad gäller stmkmrellareformer är ej tillfredssfellande. Landets utvecklingspolitik hämmas av brister inomförvaltningen och av kormption. Samordnade ansträngningar görs från givarnassida för att få till sfend ett bättre system för kanalisering av bisfendsmedel,där bisfendet är inkluderat i såväl budget som redovisningssystem. Landprogrammet är inriktot på stöd för landsbygdenssociala och ekonomiska utveckling. Det långvariga miljö- ochmarkvårdssamarbetet har varit framgångsrikt. Bisfendet genom enskildaorganisationer spelar en viktig roll. En förvaltningsreform har inletts. Denna är mycketviktig för att landprogrammet inom de tre huvudsektoreraa skall kunnadecentraliseras. Revisioner av vissa biståndsprojekt har lett till attutbetolningar tillfälligt inställts i avvakton på klargöranden och rättelser. Regeringen föreslår ett landprogram på 97,5miljoner kronor för /96. Tillsammans med ingående reservationföratses detto täcka utbetolningama för det svenska utvecklingssamarbetet medKenya under det kommande budgeferet. Dämtöver fömtses insatser avseendemänskliga rättigheter och demokrati, miljö samt särskilda program. Måletför utvecklingssamarbetet med är att bidra till fred, säkerhet ochstabilitet samt att skapa fömtsättningar för ekonomisk tillväxt och demokratiskutveckling. Sedan fredsöverenskommelsen pågår ettintensivt internationellt arbete för att stödja fredsprocessen. Under FN:sledning, och med bl.a. svenskt stöd, har de väpnade styrkoraa demobiliserats. Ioktober 1994 hölls de försto fria parlaments- och presidentvalen. Landet är svårt sargat efter många årsinbördeskrig. Baraadödligheten är bland de högsto i världen. Den storaförekomsten av landminor är ett svårt utvecklingsproblem. Miljontols människorhar tvingats på flykt, och behovet av internationellt stöd för att återappbyggalandet är stort. befinner sig i en övergångsfas fråncentralplanerad till marknadsbaserad ekonomi. Många av de instimtionellafömtsättningama för en fungerande marknadsekonomi saknas dock. Kormption utgörfortfarande ett problem. Landprogrammet består av stöd till förvaltning,undervisning och jordbrak. Häratöver ges forskningsbisfend. Regeringen anser att denna inriktning bör bibehållas men att bisfendsmyndigheten hämtöver skall planera för att i landprogrammet ge prioritet åt insatser som syftor till att främja fred, säkerhet och stobilitet. Regeringen föreslår ett landprogram på för budgeferet 1995/96. Utvecklingssamarbetet med syftor till att stödja landets Bilaga 4 strävanden attförbättra levnadsförhållandena för landets fattiga samt till att stärka dendemokratiska utvecklingen. Hittillsvarande erfarenheter av samarbetet är goda.Namibia för en politik som ligger väl i linje med kriteriema förbisfendssamarbetet. Den ekonomiska politiken är försiktigt marknadsekonomisk,konstimtionen genomsyras av demokratiska ideal och respekten för mänskligarättigheter är god. De försto valen sedan självsfendigheten genomfördes idecember 1994. Den stotiiga administrationen fungerar väl, men det ökandeantolet rapporter om finansiell vanskötsel inger oro. har en förafrikanska förhållanden hög BNP per capito, näston . Regeringen bereder beslut om en landstrategi förutvecklingssamarbetet med till och med . Regeringenföreslår ett landprogram på . Utvecklingssamarbetetmed skall inriktos på att stödja en fortsatt demokratisk utvecklingoch bidra till landets sociala reformarbete. En avsiktsförklaring med huvuddragen iutvecklingssamarbetet med undertecknades i Stockholmav de båda regeringarna. Följande fem prioriteringar överenskoms: främjande avdemokrati och mänskliga rättigheter; främjande av jämstolldhet mellan män ochkvinnor; stöd till gott regeringsutövande och reform av statsförvaltningen;stöd till nyckelinsatser för att underlätto ekonomisk utveckling; saml bidragtill utveckling av ett rättvisare undervisningsväsende. Samarbetet skall huvudsakligen ske inom ramen förSydafrikas eget utvecklingsprogram. Detto är mycket omfattonde, varför svensktutvecklingssamarbete måste koncentreras till insatser inom områden där Sverigeär särskilt lämpat att ge effektivt stöd. Ett stort mått av flexibilitet ärnödvändigt med tanke på den snabba transformeringsprocessen. Den nya sydafrikanska regeringens huvuduppgift äratt lindra verkningarna av apartheidpolitiken. Ett huvudmål för bisfendet tillSydafrika är att medverka i strävandena att sferka den demokratiskautvecklingen. Detto sker bl.a. genom fortsatt stöd, främst genom svenskaenskilda organisationer, till många av de sydafrikanska organisationer somväxte upp i kampen mot apartheid. Dessa organisationer har alltjämt en viktiguppgift som påtryckare och kritiska granskare. Utvecklingssamarbetet kommer därtill bl.a. attfokuseras på stöd till den stotiiga och lokala förvaltningen och tillutbildningssektora. Insatser för att främja ekonomisk utveckling förbefolkningsflertolet kan också bli akmella. SIDA har fått i uppdrag att inkommamed underlag för utformningen av utvecklingssamarbetet med för perioden Regeringenföreslår ett landprogram på . Målenför utvecklingssamarbetet med är att stödja de ekonomiska ochpolitiska reformprocesserna och skapa förbättrade levnadsförhållanden förbefolkningen genom insatser inom sociala sektorer och infrastmktur. En landstrategi för utvecklingssamarbetet medTanzania för perioden till och med är under beredning. I strateginkonstateras att resultaten i utvecklingssamarbetet delvis ärotillfredsställande. Regeringen betonar vikten av att i högre grad tarhand om biståndets samordning och genomförande samt fortsätter att bekämpakormption. Landprogrammet omfattar insatser för stöd till förvaltning,undervisning, vattenförsörjning, skog- och markvård, stöd till det nationellanutritionsinstitutet samt telekommunikationer och energi. Ansträngningama attkoncentrera insatsema till färre områden måste fortsätta. Forskningssamarbetet bör bibehållas på nuvarandenivå under fömtsättning att insatsema kan koncentreras och att det tanzaniskaansvarstagandet ökar. Kapacitets- och institutionsuppbyggnad bör ges högprioritet. Stöd för att utveckla den privata sektom, särskiltorganisationer och institutioner som har till uppgift att stödja små ochmedelstora företag, samt utveckling av samriskföretag bör prioriteras. För /96 föreslår regeringen ettlandprogram på . Därtill kan komma stöd till den ekonomiskastmkturanpassningen genom betalningsbalansstöd. Måletför utvecklingssamarbete med är att bekämpa fattigdomen genom stöd tillekonomisk reformpolitik, till uppbyggnad av social infrastmktur samt till ökadrespekt för mänskliga rättigheter. har fatt ett bretterkännande för sin marknadsorienterade ekonomiska politik. Viktiga reformer harinletts, till vilka hör rationalisering av den offentliga förvaltningen ochdemobilisering av soldater. Skuldbördan är dock betungande. Landetär ett av det hårdast AIDS-drabbade i världen. På gmnd av svårigheter att administrerabistånd fi-ån många givare kanaliseras det svenska biståndet i huvudsak viamultilaterala och andra organisationer, bl.a. och av biståndet är inriktat på sociala sektorer. Stöd till främjande avde mänskliga rättighetema fömtses bli en viktig komponent. Ävenbetalningsbalansstöd kan komma ifråga. Utöverlandprogrammet lämnas stöd till institutionsutveckling på -w näringslivsområdet samtinvesteringsfrämjande insatser. beviljatsför finansiering av ett kraftverk. För budgeferet 1995/96 föreslår regeringen ettlandprogram om 142,5 Bilaga . Måletför utvecklingssamarbetet med är att stödja den ekonomiskareformprocessen, demokratisering och social utveckling. En landstrategi för bisfendssamarbete med Zambiat.o.m. beslutodes av regeringen . Resultoten av detsvensk-zambiska utvecklingssamarbetet har varit blandade främst beroende på denbegränsade instimtionella kapaciteten. En storkare zambisk ansträngning attgenomföra den nödvändiga omstmkmreringen av den offentiiga sektorn hareftedysts. Utöver landprogrammet bör stöd i försto hand lämnastill företagsledarutbildning, privatisering och kommersialisering,småindustriutveckling samt deltogande i interaationella kurser. Inomforskningssamarbetet fömtses fortsatt verksamhet på ungefär nuvarande nivåunder strategiperioden. Landprogrammet skall koncentreras till insatserinom jordbmk, hälsovård, undervisning samt infrastmkmr med betoning på energi.Krav på ökat ansvarstagande från zambisk sida skall framföras. För budgeferet 1995/96 föreslås ett landprogram på187,. Därtill kan betolningsbalansstöd komma ifråga. Måletmed utvecklingssamarbetet är att bidra tUl ökad ekonomisk tillväxt och främjasocial och ekonomisk utveckling. Allmänna val till parlamentet ska hållas under år1995. Respekten för de mänskliga rättigheterna är relativt god. Erfarenheterna av biståndssamarbetet ärhuvudsakligen gcxla. Givaraas insyn i budgetiianteringen är dockotillfredsstollande, trots en ökad öppenhet i övrigt i samhället. Landprogrammet domineras av stödet till detekonomiska reformprogrammet genom förvaltningsstöd, personal- och konsultfondensamt betolningsbalansstöd. Stödet till utbildning, hälsovård och transporter ärinriktode på fattiga och eftersätto grapper på landsbygden. Utöverlandprogrammet utgår stöd till bl.a. rättshjälp, massmedia, miljövårdskurser,kvinnoinsatser och bekämpning av AIDS. Stödet via enskilda organisationer äromfattonde. får vidare del av svenska bidrag till regionala insatser inomtransport- och teleområdet. Tekniskt samarbete och kapacitemppbyggnad omfattorbl.a. miljöinsatser i industrin, tekniskt samarbete och forskningssamarbete inom teknik och namrresursförvaltning. Dessa insatser, liksom stöd till demokrati och mänskliga rättigheter bör så långt möjligt inkluderas i landprogrammet. Under /96 kommer en landstrategi för utvecklingssamarbetetmed att fastställas. I avvaktan på denna Prop. 1994/95:100 föreslårregeringen att målen och inriktningen för utvecklingssamarbetet Bilaga 4bibehålls. Regeringen föreslår att avsättsför landprogrammet. Beredskap för fortsatt befelningsbalansstöd bör fmnas. följande texten redovisas biståndet till vissa övriga länder i Afrika.Insatsema i dessa länder finansieras över icke-länderfördelade anslagsposterinom anslaget C 2. Utöver nedan redovisade landavsnitt fömtser regeringen /96 utvecklingssamarbete bl.a. också med: (teknisktsamarbete, krediter), (katastrofinsatser, enskilda organisationer),(tekniskt samarbete, möjligen krediter) och (katastrofinsatser,enskilda organisationer). Utvecklingssamarbetetmed syftar till att främja ekonomisk tillväxt och öka landetsmöjligheter till självförsörjning. Det svenska biståndet består till övervägande delav betalningsbalansstöd i form av importstöd. Den utvärdering som gjorts avdetta bistånd visar på betydande problem. Bl.a. har stödet snedvriditkonkurrensen genom att subventionera statliga företag, och i realiteten ökatlandets budgetunderskott. Mot denna bakgmnd och i syfte att i övrigtkoncentrera det bilaterala biståndet föreslår regeringen en avveckling avlandprogrammet. Om de institutionella fömtsättningama förbättras,främst genom att ett marknadsbaserat fördelningssystem för utländsk valutainförs, kan betalningsbalansstöd åter bli aktuellt. Möjlighet för insatsergenom anslagsposten t.ex. för tekniskt samarbete och kapacitefeutveckling börfinnas. Denpolitiska utvecklingen i präglas fortfarande av stor osäkerhet. Motbakgmnd av den politiska osäkerheten, förändrade regionala fömtsättningar samtlåg genomförandekapacitet fmner regeringen det rimligt att detlandprogrammerade biståndet avvecklas för att därefter övergå till stöd förvissa insafeer inom områdena infrastmktur, markvård och demokratisk utveckling. IRwanda föll den hutudominerade regeringen och rebellarmén tog makten överlandet . Ca 700 000 dödades och omkring 2 miljoner människor,framför allt tutsis, flydde inom landet i samband med de blodiga massakrema.Närmare 2 miljoner ur den dominerande folkgmppen hutus flydde ur landet.Den humanitära situationen är mycket svår. bör i samarbete medFN-systemet och likasinnade stater bidra till i första hand försonings- och 8 1994/95. Bilaga 4 Rättelse: S.113 rad 24-28 Utbytta Fortsatt katostrofhjälp kommer att Prop. 1994/95:100 behövas. bör sträva efter att i samarbete med andrabidra till att förhindra en utveckling i Bumndi liknande den i Rwanda.Konfliktrisken måste minskas och försoningsfrämjande insatser stödjas.Beredskap bör finnas för katostrofinsatser. Långsiktigaengagemang i och Bumndi bör undvikas med undantog förförsoningsfrämjande insatser som måste ges tid att verka samtutvecklingsamarbete genom enskilda organisationer. ISomalia råder ej längre massvält men försoningsarbetet och de politiskaförhandlingama om framtida styre går allt trögare på grand avrivalitet mellan krigsherrarna. Inbördeskriget i fortsätter med oförminskadstyrka mellan den av muslimsk fundamentolism inspirerade regimen i norr ochSPLA/SPLM-oppositionen i den kristna och animistiska södra delen. De försöktill fredssamtol som grannländer i öst och söder tagit initiativ tillhar inte lett till något genombrott. I såväl som kommer fortsattkatostrofbisfend via internationella organisationer samt enskildaorganisationer att behövas. Detregionala bisfendet syftor till ökat samarbete och integration mellan ländernai olika regioner i samt till att bidra till konfliktiösning och minskadregional obalans. Det regionala bisfendet har i huvudsak varitkoncentrerat till Southern African Development Community (SADC). Trots storasvårigheter har viktiga steg togits mot samarbete och regional integration.Sydafrika har inträtt som elfte medlem i SADC. bistånd till SADC har främst inriktots påtransport, energi och kommunikation, områden där den svenska resursbasen ärbetydande. En förändring av biståndet från investeringar till satsningar pådrift, underhåll och marknadsanpassning har ägt ram . /SADC-initiativet inom bl.a. det handelspolitiska området har ejmotsvarat förväntningaraa och denna verksamhet bör fasas ut medundantag av Norsad-fonden. Det regionala biståndet skall inriktos på attstödja initiativ och åtgärder som syftor till att underlätto regionalaansträngningar att lösa konflikter i regionen. Ett sådant arbete pågår inom OAUoch SADC. Som en följd av den tyngdpunktsförskjutning som ägtmm inom det regionala bisfendet genom SADC har medelsbehoven minskat.Regeringen föreslår för regionala insatser i . IAsien lever huvuddelen av världens befolkning.