prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Lagstiftningsteknikenatt standarder fömtsatts uppfyUa säkerhetskraven innebär att standardema fårvissa rätts-verkningar på så sätt att de fömtsatts uppfyUa föreskriftemas krav. Genom den nya metoden länmas utrymme för nationeUamyndigheter att i enskUda faU pröva om umehåUet i en standard uppfyUer derättsUgt bindande kraven i direktivet. Bevisbördan för att standarden ärotiU-räckUg vUar på myndigheten. Ett särskUt förfarande skaU tiUämpas ommyndigheten skuUe underkänna standarden och ingripa mot produkten. I statsrådsberedningens handbok (Ds 1992:112) behandlas i en bUaga användning av standarder iregelarbetet. Här fiamgår att den standard som det anknyts tiU i föreskriftermåste vara aUmänt tiUgängUg. Om en myndighet avser att göra en standardrättsUgt buidande, måste hänvisningen tiU standarden klart ange viUcen standardsom åsyftas och var den finns pubUcerad. En hänvisning får mte omfatta kommandeändringar av en standard eftersom enhgt Regeringsformen en myndighetsnormgivningsmakt, utan stöd av lag, inte får överlämnas tiU någon annan, idetta faU standardiseringsorganen. Inom den svenska standardiseringsorganisationen,som består av ett antal privafrättsUga organisationer sammanhållna genom avtal,har centralorganet SIS upphovsrätten och därmed ensamrätten tiU försäljning ochdistiibution av svenska standarder. SIS och ett par av standardiseringsorganenär medlemmar i de globafa och europeiska standardiserings-organisationema.Svensk standardisering innebär , i aUt väsentUgt att standarder faststäUdaav mtemationeUa standardiseringsorganisationer överförs, helt eUer delvis, tiUsvensk standard av SIS. Utarbetandet av standarder går kortfattat tiU påföljande sätt. De av SIS auktoriserade standardiseringsorganen svarar inom sittverksamhetsområde för planering, initiering, ledning och administration av svensktdeltagande i sådant europeiskt och uitemationeUt standardiseringsarbete somsvenska intressenter efterfrågar och finansierar. Kommittéema består avsakkunniga från näringsUv, landsting, kommuner och myndigheter inom det aktueUaområdet. Det finns enUgt uppgift i Standardkalendem för cfrka 700tekniska konunittéer med cfrka 6 000 deltagare. Arbetet bedrivs enUgt fastaregler med öppenhet och konsensusbeslut. Den tekniska kommittén beslutar oftapå ett tidigt stadium om en standard skaU översättas tiU svenska eUer ej. av aUa standarder översätts tUl svenska och siffran är enUgt uppgiftfrån SIS sjunkande. Översättningen görs redan under det tekniska arbetets gångav en eUer flera sakkunniga i kommittén. Den svenska versionen av standardenfaststäUs sedan som svensk standard av SIS. Det finns aUtså mgen möjUghet förmyndigheter att låta göra egna översättningar av standarder och utge dessa. Undervåren 1994 har en uiformeU interdepartemental samarbetsgmpp 71 berettett antal frågor med anknytning tiU effektiviseringen av den De departement som medverkat i arbetet underledning av är handelsavdelning.Försvars-, Social-, Kommunikations-, Jordbmks-, Arbetsmarknads-, Kulmr-, CivU-samt MUjö- och namrresursdeparte-menten. För närmare beredning av frågor omöversättning av standarder har funnits en arbetsgmpp med representanter förJustitie-, Arbetsmarknads- och Näringsdepartementen. 1994/95:100 BU. Dethar mte funnits skäl att ändra de övergripande mål som gäUer för bidrag tiUstandardiseringen. Iavvaktan på det arbete att utveckla resultatmått för anslaget som pågår inomstandardiseringsorganisationen bör bidraget tiU SIS prövas endast för ett åroch verksamheten genomföras med de öveigripande mål som angivits. TUlräckUgtunderlag saknas för att kunna bedöma effektiviteten i verksamheten. SIS har påregeringens uppdrag redovisat de åtgärder som vidtagits momstandardiseringsorganisationen för att uppnå den rationaUseringspotential sombedöms finnas mom organisationen. SIS har tiUvaratagit den rationaUseringspotentialsom bedömts finnas för centralorganet medan standardiseringsorganen har en heldel arbete kvar att göra. Regeringen har vidare givit SIS i uppdrag att senastden 1 febmari 1995 lämna en plan för hur resultatmått skaU utvecklas momstandardiseringsorganisationen. Regeringenanser att den omstmkmrering som genomförs inom den svenskastandardiseringsorganisationen är betydelsefiiU för hur väl svenska intressenskaU kunna göra sig gäUande i det intemationeUa standardiseringsarbetet.Omstmkmreringen har också lett tiU att kosmadema förstandardiseringsverksamheten har bUvit tydUga. Arbetet med att få enkosmadseffektiv organisation som svarar mot mtressenter-nas behov är mteslutfört. Det fortsatta arbetet stäUer krav på aktivt deltagande påverkstäUande nivå inom både myndigheter och näringsUv. Regeringen anser att aUa som deltar i arbetet ocksåpå oUka sätt skaU bidra tiU finansiering av verksamheten. Detfa har sedan längevarit en praktiserad princip. För att få effekt av omstmkmreringsarbetet är detvUctigt att aUa inti:essenter i standardiseringsarbetet har uicitament att attdriva på och utveckla verksamheten. För statUga myndigheter som tidigaresjälvständigt utarbetat regler mnebär detta en noggrann prioritering av sittdeltagande i standardiseringsarbetet och i stymingen av standardiseringsorganen Syftet med anslaget tiU SIS är att utifrån deövergripande målen underlätta och gagna deltagande i standardiseringsarbetet. Den nya finansieringsmodeU som föreslås föranslaget tiU SIS skaU ge störte möjligheter tiU resultatstyming av medlen änidag då anslaget beräknas utifrån bl.a. näringsUvets bidrag. Vid beräkning avanslaget har regeringen utgått från nuvarande nivå och tiUämpat etteffektivitetskrav på . Anslaget skaU användas så att skaU fördelastiU standardiseringsprojekt i proportion tiU näringsUvets bidrag. Resterande30 % skaU användas tiU s.k. mandaterade standardiseringsprojekt och fördelasmed utgångspunkt från myndighetemas prioritering av standar-diserings-arbetet.De övergripande mål som angivits för anslaget skaU beaktas när medlen används.Regeringen avser att utfärda närmare riktlinjer för anslaget. Regeringen avservidare att kontinuerUgt under budgetåret låta utvärdera ändamålsenUgheten i dennya finansierings-modeUen. Frågan om att översätta standarder har fleraaspekter. TiU en början umebär EU:s nya metcxi för legal harmonisering att påberörda områden standarder formeUt behåUer karaktären av friviUigaöverenskommelser men anknyts tiU bmdande rättsregler på sådant sätt att de ivissa hänseenden fungerar som legala föreskrifter. Sådana standarder måste iallmänhet vara tiUgängUga på svenska språket i samma utsträckning somföreskrifter. Om exempelvis en tiUsynsmyndighet viU förvissa sig om art enprodukt uppfyUer kraven i ett direktiv, kan det bU nödvändigt att jämföra denmot kraven i en standard. Det går emeUertid inte att genereUt avgöra i vilkafaU det från statens utgångspunkt är nödvändigt med en översättning. Det fårankomma på de myndigheter som deltar i standardiseringsarbetet att bevaka dennafråga och se tiU att översättning görs när det behövs. Envidare fråga är emeUertid tiUgängUgheten av standarder för Prop. 1994/95:100myndighetemas behov. Som firamgått av det tidigare krävs tiUgång tiU Bil. 13standarder vid myndighetsutövning. Även om myndigheten själv deltagit iöversättningsarbetet, har standardiseringsorganisationen upphovsrätten ochmyndigheten måste köpa erforderUgt antal standarder tiU en kosmad som tiU gängsepris kan bU mycket hög. Det blfr dock orimUgt om myndigheter av kosmadsskälinte i tiUräckUg utsfräckning har tUlgång tiU standarder som krävs förmyndighetsutövning. I denna fråga har diskussioner inletts med SIS.Regeringen fömtsätter att dessa leder tiU en överenskommelse om myndighetemasumyttjande av standarder på ekonomiskt rimUga villkor. I övrigt är det vUctigtatt standardiserings-organisationema beaktar standarders legala roU. Som tidigare nämnts är infressentemas styming avstandardi-seringsor-ganisationen betydelsefuU för den fortsatta utvecklingen.Regeringen utser SIS ordförande och femton fiiUmäktigeledamöter. Regeringenavser att mrätta en samrådsgmpp för standardiseringspoUtiska frågor momNäringsdepartementet. Syftet med denna gmpp skaU vara att samordna ochförstärka statens roU i standardiseringsarbetet. tiUSIS-Standardiseringen i för /96 anvisar ett anslag på . Styrelsen för teknisk ackreditering: Myndighetsverksamhet 1993/94 Utgift 10 892 000 1994/95 Anslag 13 566 000 1995/96 Förslag 20 800 000 varav13 788 000 beräknat för Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC) ärcentral förvaltningsmyndighet för teknisk konfroU och mätteknik. SWEDAC ärvidare samordnande myndighet för marknadskonfroU av produktsäkerhet och harvissa uppgifter bettäffande handeln med ädehnetaUarbeten och den legalamefrologin. SWEDAC kommer dessutom att få en uppgift mom det frivilUga systemetför mUjöstyming och mUjörevision. De övergripande målen för SWEDAC är -att verka för att denomställning som det svenska systemet för teknisk konfroU står inför genomförsså kosmadseffektivt som möjUgt utan att eftersfrävade säkerhetsnivåer efterges,som de krav som Europaintegrationen stäUer tiUgodoses, -att för en fortsatt högstandard på den mättekniska verksamheten i landet, 74 -att för enbehovsanpassad regelgivning och en effektiv tiUsyn Prop. 1994/95:100 inomverksamhetsområdena legal mätteknik och ädehnetaU, Bil.13 -att med utgångspunkt frånintemationeUa åtaganden och konsumentemas och näringsUvets mfresse av att deprodukter som finns på marknaden är säkra för att övervakningen ochkonttoUen av produkter på maricnaden sker helfackande, effektivt och efterenhetUga och intemationeUt accepterade principer. Resultatanalysen i den fördjupadeanslagsframställningen mdUcerar att de uppsatta målen uppnåtts. SWEDAC påpekaratt verksamheten genomgått stora förändringar. Mot bakgmnd av slutsatsema i resultatanalysen ochde bedömningar som myndigheten kunnat göra i sm framtids- och resursanalysföreslås att myndighetsverksamheten skaUinriktas på fyra huvudområden med följande övergripande målsättningar. AttnationeUt verka för en avveckling av riksprovplatssystemet och ett genomförandeav konfroUordningar i öppna system som ger tiU-firedsstäl-lande säkerhet ochstår i överensstämmelse med principema i och även i övrigt gesintemationeU acceptans. Att intemationeUt verka för en utveckling avackrediteringssystemet som ett medel för avveckling av tekniska handelshinder. Attverica för en fortsatt hög standard på den mättekniska verksainheten i landet. Attmed utgångspunkt i intemationeUa åtaganden och konsumentemas och näringsUvetsUitresse av korrekta mätningar och mängduppgifter såväl nationeUt som UitemationeUtverka för en behovsanpassad regelgivning och en effektiv tiUsyn. Samordnings-och kontaktuppgifter beträffande marknadskontroll Attmed utgångspunkt i mtemationeUa åtaganden och konsumentemas och näringsUvetsintresse av att de produkter som finns på marknaden är säkra, verka för attövervakningen och konttoUen av produkter på marknaden sker helfackande,effektivt och efter enhetUga och uitemationeUt accepterade principer. SWEDAC hemstäUer om ett ramanslag på 39 800 000 krför myndighetsverksamheten under budgetåren 1995/96 - 1997/98. SWEDAC har i sin årsredovisning redovisat ertansfagssparande på frän 1993/myndighetsverksamhet. De största resurser na har ägnats åt rådgivning och information i konfroUformsfrågor och utvecklandet av mtemationeUa system för erkännanden av nationeUa ackrediteringar. RRV:srevisionsberättelse umehåUer mte några mvändningar. 1994/95:100 BU. Deövergripande målen för SWEDAC skaU för den kommande planeringsperioden vara -art nationeUt verka för artgenomföra konfroUordningar i öppna system, som ger tiUfredsstäUande säkerhetoch står i överensstämmelse med principema inom EU och även i övrigt godtasintemationeUt, -att intemationeUt verka förproduktregler och konttoUsystem som underlättar den frfa vamrörUgheten ochtillkomsten av multUaterala och andra avtal om ömsesidigt godtagande avresulfat av teknisk konfroU, -att verka för en fortsatt högstandard på den mättekniska verksamheten i landet, - attmed utgångspunkt från mtemationeUa åtaganden och konsumentemas och näringsUvets intresse av korrekta mätningar ochmängduppgifter såväl nationeUt som uitemationeUt verka för en behovsanpassadregelgivning och en effektiv tiUsyn inom verksamhetsområdena legal mätteknikoch ädelmetaUvaror, - att med utgångspunkt från mtemationeUa åtagandenoch konsu mentemas och näringsUvets frifresse av att de produkter som finns på marknaden är säkra verka för att övervakningen och konttoUen av produkter på marknaden sker helfackande, effektivt och efter enhetUga och intemationeUt accepterade principer. 20 800 000kr 13 788 000kr SWEDAC:s fördjupade anslagsframställning visar art verksamheten bedrivits med ensådan inriktning att de verksamhetsmål som hittiUs gäUt i stort sett har nåtts.I särskUda direktiv för den fördjupade anslagsfram-stälhungen för budgåren1995/96 - 1997/98 fick SWEDAC i uppdrag att analysera verksamhetens resultatvad gäUer såväl prestationer som effekter. Resultaten skuUe stäUas i relationtiU umyttjade resurser SWEDAC fick vidare i uppdrag att föreslå vUkaresultattnått som bör utvecklas och användas . SWEDAC:s års- Prop. 1994/95:100redovisning och anslagsframställmng ger fortfarande mte tUlfreds- Bil. 13 stäUande information om verksamheten. Information börlämnas om kosmader och resultat och bedömning av framtida behov för olikaverksamhetsområden. Deresultat som SWEDAC redovisat för de ohka delområdena mommyndighetsverksamheten visar att målen i huvudsak har uppnåtts. Under dengångna freårspericxien har verksamhetsområdet utökats och förändrats. Detfinns därför anlednmg att ompröva och utveckla målen för verksamheten. SWEDAC har beräknat att ett EU-medlemskap kommeratt medföra ytterUgare kosmader för myndigheten med per budgetår. Regeringen konstaterar att RRV mte haft någramvändningar i revisionsberättelsen angående SWEDAC. Motbakgmnd av den fördjupade prövning regeringen gjort av verksamheten drasföljande slutsatser. De tidigare övergripande målen för SWEDAC :smyndighetsverksamhet bör förtydUgas. Ett mål för den UitemationeUa verksamhetenbör tiUkomma. -att nationeUt verka för attgenomföra konfroUordningar i öppna system, som ger tiUfredsställande säkerhetoch står i överensstämmelse med principema mom EU och även i övrigt godtasmtemationeUt, -att UitemationeUt verka förproduktregler och konttoUsystem som underlättar den fria vamrörUgheten ochtillkomsten av multilaterala och andra avtal om ömsesidigt godtagande avresultat av teknisk konfroU, -att verka för en fortsatt högstandard på den mättekniska verksamheten i landet, -att med utgångspunkt frånintemationeUa åfaganden och konsumentemas och näringsUvets intresse avkortekta mättiingar och mängduppgifter såväl nationeUt som mtemationeUt verkaför en behovsanpassad regelgivning och en effektiv tiUsyn momverksamhetsområdena legal mätteknUc och ädehnetaUvaror, -att med utgångspunkt frånuitemationeUa åtaganden och konsumentemas och näringsUvets uitresse av att deprodukter som finns på marknaden är säkra, verka för att övervaknuigen ochkonfrollen av produkter på marknaden sker helfackande, effektivt och efterenhetUga och mtemationeUt accepterade principer. Inom det frivilUga systemet för mUjöstyming och mUjörevision kommer SWEDAC att utses tUI nationeUtackrediteringsorgan. Regeringen delar SWEDAC :s uppfattning att EU-medlemskapet 77 kommer att krävaytterUgare resurser Regeringenberäknar anslaget ttU . I anslaget är mräknat Prop. 1994/95:100pris- och löneomräkning, ett effektivitetskrav om i enUghet med den Bil.13 princip som tiUämpas genereUt i årets budgetförslag samt 1 mUjon kronor attfacka kosmader orsakade av EU-medlemskapet. Planeringsramen för perioden /96 - 1998 har motdenna bakgmnd beräknats tiU . 1.godkänner att den övergripandemålsättningen för myndighetsverksamheten mom SWEDAC :s ansvarsområde skaU varai enUghet med vad regeringen förordar i avsnittet Slutsatser, 2.tiU Styrelsen för tekniskackreditering: Myndighetsverksamhet för budgefaret 1995/96 anvisar ettramanslag på . Styrelsen för teknisk ackreditering: Uppdragsverksamhet 1993/94Utgift 1 000 1994/95Anslag 1 000 1995/96Förslag 1 000 Under detta anslag redovisas uitäker och kosmaderför SWEDAC :s uppdragsverksamhet. SWEDAC :s uppdragsverksamhet avser ackreditering avlaboratorier för kalibrering och prövnmg, av certifieringsorgan för produkter,kvaUtets-system och personal och av konttoUorgan i fredjepartsstäUning.Dämtöver skaU SWEDAC bedöma presumtiva anmälda organs kompetens samt utövatiUsyn. Detövergripande målet för uppdragsverksamheten är - att fortsätta utveckUngen och uppbyggnaden avackrediteringsverk- samheten, så att denna kan svara upp mot de behov som uppkommer tiU följd av Europaintegrationen och en ändrad inriktning av nationeUa konttoUordningar. SWEDAC har i sin fördjupade anslagsframställningredovisat uppdragsverksamheten friom delområdena ackreditering av laboratorier,ackreditering av certifieringsorgan och ackreditering av konttoUorgan.Verksamheten att bedöma anmälda organ sammanfaUer tUl störte delen medackrediteringsverksamheten. Som mål för verksamhetsområdena gäller - att beslut om ackrediteruig bör - under fömtsättningatt organen i fråga uppfyUer kraven för ackreditering - kunna meddelas mom efter det damm då ansökan kom fri tUl SWEDAC, - att det svenska ackrediteringssystemet skaUutformas enUgt in temationeUa normer så att svenska provningar och certifieringar godtas intemationeUt. Resultatanalysen visar att dessa mål kommer attuppnås. Handläggningstiden vid SWEDAC för ett ackrediteringsärende uppgårnormalt tiU en eUer Mot bakgmnd av slutsatsema i resultatanalysen och debedömningar som myndigheten kunnat göra i sin firamtids- och resursanalysföreslås att uppdragsverksamheten skaUinriktas på ackrediteringsverksamhet med den övergripande målsättningen - att med bibehåUande av höga kvaUtetskravutveckfa ackrediterings verksamheten och verksamheten med anmälda organ och ge en snabb och kosmadseffektiv service tiU uppdragsgivama. SWEDAC hemstäUer om ett förslagsanslag på 3 000 krför uppdragsverksamheten under budgetåren 1995/96 - 1997/98. SWEDAChar i sin årsredovisning redovisat att uppdragsverksamheten ökat kraftigtfrämst tiU följd av ökad efterfrågan på ackrediteringar. Lönsamheten harkraftigt förbättrats från ett underskott på drygt 2 mUjoner kronor tiU ettöverskott på 4 nuljoner kronor. Orsakema är i huvudsak en kraftigt ökadomsättning som ger stordriftsfördelar och bätfre umyttjande av gemensammaresurser, samt att initialkosmader för att etablera ackrediteringssystem på nyaområden minskat kraftigt, då de flesta verksamhetema numera är relativtväletablerade. Räntemtäktema har uppgått tiU 1,5 mUjoner kronor. SWEDAC:s avgifter ligger på en genomsnittUgeuropeisk nivå och SWEDAC har lyckats uppnå 100%-ig självfinansiering avuppdragsverksamheten. Intäktema för /94 uppgick tiU 32,2 mUjonerkronor och kosmadema tiU 28,1 mUjoner kronor. RRV:s revisionsberättelse över SWEDAC :sårsredovisning innehåUer inte någon invändning. 1994/95:100 BU. Detövergripande målet för SWEDAC :s upjxlragsverksamhét skaU förden kommande planeringsperioden vara -att med bibehåUande av höga kvaUtetskrav utveckla ackrediteringsverksamhetenoch verksamheten med anmälda organ och ge en snabb och kosmadseffektiv servicetiU uppdragsgivama. Resurser 1995/96 SWEDAC:s fördjupade anslagsfiramstäUning visar att uppdrags-verksamheten bedrivs meden sådan inriktning att de uppsatta målen kan nås. Uppdragsverksamheten svararför ca tre Qärdedelar av SWEDAC :s omsättning och är självfinansierande. SWEDAC :s årsredovisning och anslagsframställningger fortfarande mte tiUfredsstäUande information om verksamheten. YtterUgare uiformationbör lämnas om marknader, kunder, kosmader och den förväntade utvecklingen avuppdragsverksamheten. Regeringen konstaterar att RRV uite haft någrainvändningar i revisionsberättelsen angående uppdragsverksamheten vid SWEDAC. Detresultat som SWEDAC redovisat för uppdragsverksamheten visar att målen kommeratt uppnås. Regeringen konstaterar att harSWEDAC :s uppdragsverksamhet ökat så kraftigt att SWEDAC inte hunnit görabehövUga rekryteringar, mycket beroende på verksamhetens specieUa karaktär.Detta har medfört att tiUsyn av ackrediterade organ har fått senareläggas.Under 1994/95 förväntas SWEDAC genom nyrekrytering åter ha uppnått balans iverksamheten. De kundprofilanalyser som SWEDAC gjort visar att kundema har enförhåUandevis hög uppfattning om SWEDAC. Motbakgmnd av den fördjupade prövning regeringen gjort av uppdragsverksamhetendras följande slutsatser. Övergripande mål för uppdragsverksamheten skaU varaatt med bibehåUande av höga kvaUtetskrav utveckla ackrediteringsverksamhetenoch verksamheten med anmälda organ och ge en snabb och kosmadseffektiv servicetiU uppdragsgivama. Detta innebär att nuvarande mål utvecklas. UppdragsverksamhetenskaU drivas pä så sätt att verksamheten bär sma kosmader och att kundema ärnöjda. Med hänvisning tiU det anförda föreslår regeringenatt anvisas för /96 för SWEDAC :s uppdragsverksamhet. 1. godkänner att den övergripande målsättningenför uppdragsverk samheten inom SWEDAC:s ansvarsområde skaU vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet Slutsatser, 2. tiU Styrelsen för teknisk ackreditering:Uppdragsverksamhet för /96 anvisar ett anslag på . c 6.Styrelsen för teknisk ackreditering: Bidrag till riksmät-platsema Prop.1994/95:100 BU. 1993/94 Ugift 1994/95 Anslag 1995/96 Förslag Reservation 2 354 117 varav 8 040 000 beräknatför Anslagetdisponeras för bidrag tiU verksainheten vid riksmätplatsema. Dessa ärFlygtekniska Försöksanstalten, , Provnuigs- ochForskmngsmstimt AB, och . Av bidragetanvänds cfrka två tredjedelar tiU att facka riksmätplatsemas kosmader för attkaUbrera riksnormalema mot de mtemationeUa normalema och för art kaUbrera denormaler som används i prakten mot riksnormalema. Resterande medel används tillmvestering i och underhåU av normaler och mämttiistningar. Det övergripande målet för verksamheten är attverka för en fortsatt hög standard på den mättekniska verksamheten i landet. SWEDAChar i sinfördjupade anslagsframställning redovisat verksamheten med tiUsyn avriksmätplatser Resultatanalysen mdUcerar att tiUsynen hitintiUs varittiUfredsstäUande. EnUgt SWEDAC är emeUertid den UtveckUng som kan fömtses inomområdet oroande. Anledningen är att det statiiga mättekniska anslaget mmskat.Det har medfört att SWEDAC:s frisatser får koncentreras tiU uppehåUandeaktiviteter framför utvecklingsinsatser. Dämtöver saknas principer för denlångsUctiga finansieringen av normaUehållningen hos de riksmätplatser sombedriver verksamheten i bolagsform. SWEDAC föreslår att det övergripande målet förverksamheten behåUs oförändrat. SWEDAChemställer om ett reservationsanslag om för den mättekniskaverksamheten under budgetåren 1995/96 - 1997/98. Detövergripande målet för SWEDAC:s mättekniska verksamhet skaU för den kommandeplaneringsperioden vara att verka för en fortsatt hög standard på denmättekniska verksamheten i landet. 6 1994/95. SWEDAC:s anslagsframställning och årsredovisning ger ännu inte en så uttömmanderedovisning av den mättekniska verksamheten som regeringen behöver för attkunna göra en riktig bedömning av verksamheten. SWEDAChar i sinfördjupade anslagsframstäUning hemstäUt om att det för den kommandeplaneringsperioden anvisas ett reservationsanslag om , vilketinnebär en uppräkning i förhåUande tiU innevarande budgetår. Motbakgmnd av den fördjupade prövning regeringen gjort av verksamheten drasföljande slutsatser. Det övergripande målet för verksamheten börbehåUas. SWEDAC bör återkomma tiU regeringen med ett mer genomarbetat underlagför bedömning av verksamheten. Med hänsyn tiU det statsfinansieUa läget och detofuUständiga bedömningsunderlaget är regeringen mte beredd att tiUstyrka enuppräkning av anslaget. Regeringen beräknar anslaget för /96 tiU10 . Ett produktivitets- och effektivitetskrav om harberäknats på anslaget i enUghet med den princip som tiUämpas genereUt i åretsbudgetförslag.