prop · GH039 · 1994-01-01 00:00:00 — beslut får överklagas hos kammarrätten. 16 § En äldre stiftelse skall inte anses skyldig att göra anmälan för registrering enligt 10 kap. 2 § första stycket 1 eller 6 § stiftelselagen (1994:000) tidigare än efter det att bestämmelserna i 10 kap. sagda lag blev tillämpliga på stiftelsen. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 11 kap. 5 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som uppsåtligen eller Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet av oaktsamhet åsidosätter åsidosätter bokföringsskyldighet enligt bokföringsskyldighet enligt bokföringslagen (1976:125) bokföringslagen (1976:125), genom att underlåta att stiftelselagen (1994:000) bokföra eller lagen (1967:531) om affärshändelser eller tryggande av bevara räkenskapsmaterial pensionsutfästelse m.m. eller genom att lämna genom att underlåta att oriktiga uppgifter i bokföra bokföringen eller på affärshändelser eller annat sätt, döms, om bevara räkenskapsmaterial rörelsens förlopp, eller genom att lämna ekonomiska resultat eller oriktiga uppgifter i ställning till följd bokföringen eller på härav inte kan i huvudsak annat sätt, döms, om bedömas med ledning av rörelsens förlopp, bokföringen, för ekonomiska resultat eller bokföringsbrott till ställning till följd fängelse i högst två härav inte kan eller, om brottet är bedömas med ledning av ringa, till böter. Är bokföringen, för brottet grovt, skall han bokföringsbrott till dömas till fängelse i fängelse i högst två lägst och år eller, om brottet är högst . ringa, till böter. Är brottet grovt, skall han dömas till fängelse i lägst och högst . Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. dels att 9, 15, 17, 27 och 30--33 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 10 a, 17 a, 17 b och 18 a §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse avses en av arbetsgivare grundad stiftelse vars uteslutande ändamål är att trygga utfästelse om pension till arbetstagare eller arbetstagares efterlevande. skall ha ett namn. Namnet skall innehålla ordet pensionsstiftelse. En pensionsstiftelses styrelse svarar för att förmögenheten är placerad på ett nöjaktigt sätt och för att stiftelsens medel inte används för annat än stiftelsens ändamål. Gottgörelse sker ur Gottgörelse sker ur överskott på kapitalet. överskott på kapitalet. Sådant överskott Sådant överskott föreligger när föreligger när pensionsstiftelses pensionsstiftelses tillgångar överstiger tillgångar, värderade den skuld stiftelsen med tillämpning av 3 kap. 6 ådragit sig samt upplupen § stiftelselagen del av den utfästa pension, (1994:000), överstiger den som tryggas av stiftelsen, skuld stiftelsen ådragit eller, om stiftelsen tryggar sig samt upplupen del av den utfästelser enligt utfästa pension, som allmän pensionsplan, tryggas av stiftelsen, eller, pensionsreserven enligt denna. om stiftelsen tryggar utfästelser enligt allmän pensionsplan, pensionsreserven enligt denna. För utgift, som avses i 14 § första stycket a) och som omfattas av stiftelsens ändamål, äger arbetsgivaren gottgöra sig ur årets avkastning, även om stiftelsen saknar överskott på kapitalet. Gottgörelse får avse löpande utgifter eller utgifter som arbetsgivaren haft under närmast föregående räkenskapsår. Beräknar arbetsgivare vid taxering till beskattning sin inkomst enligt bokföringsmässiga grunder, skall gottgörelse avse kostnad i stället för utgift. Gottgörelse för avgift till försäkring för allmän tilläggspension får avse den del av avgiften som kan anses hänföra sig till lön eller annan ersättning åt person vilken omfattas av stiftelsens ändamål. Företrädare för Företrädare för arbetstagarna i arbetstagarna i pensionsstiftelses styrelse pensionsstiftelses styrelse väljes vid sammanträde väljs vid sammanträde med arbetstagarna. Tillhör med arbetstagarna. Tillhör mer än tre fjärdedelar mer än tre fjärdedelar av arbetstagarna samma av arbetstagarna samma fackförening eller liknande fackförening eller liknande förening, äger denna förening, får denna dock dock välja välja företrädarna. Tillhör Tillhör samma flertal av samma flertal av arbetstagarna arbetstagarna två eller två eller flera sådana flera sådana föreningar, föreningar, äger dessa får dessa välja välja företrädarna. Vid val Vid val skall tillses att skall det tillses att olika olika yrkesgrupper bland yrkesgrupper bland arbetstagarna blir arbetstagarna blir företrädda inom företrädda inom styrelsen i lämplig styrelsen i lämplig utsträckning. Styrelsen skall Styrelsen skall före utgången av före utgången av valperioden erinra valperioden upplysa arbetsgivaren och arbetsgivaren och arbetstagarna om deras rätt arbetstagarna om deras rätt att utse ledamöter samt i att utse ledamöter samt i förekommande fall utlysa förekommande fall utlysa sammanträde. Om stadgarna ej innehåller annat, skall arbetsgivaren utse revisor. 17 a § äger utse särskild revisor, när anledning därtill finnes. Revisors berättelse skall åtfölja styrelsens årsredovisning, som skall inges till tillsynsmyndigheten efter räkenskapsårets utgång. Bokföringsskyldigheten skall fullgöras enligt bestämmelserna i bokföringslagen (1976:125). skall upprätta årsredovisning, som skall bestå av den resultaträkning och den balansräkning som har tagits in i årsbokslutet samt av en förvaltningsberättelse med uppgift om hur stiftelsens ändamål har främjats under räkenskapsåret. Årsredovisningen skall undertecknas av samtliga styrelseledamöter. Om stadgarna inte säger något annat, skall arbetsgivaren utse revisor. skall utse särskild revisor, när det finns anledning till det. Revisorns berättelse skall åtfölja styrelsens årsredovisning, som skall sändas till tillsynsmyndigheten efter räkenskapsårets utgång. Bestämmelserna i 5 kap. 1--3 §§, 4 § första--tredje styckena och 5 § samt 9 kap. 6 § första och andra styckena stiftelselagen (1994:000) skall tillämpas även i fråga om pensionsstiftelser. Vad som anges i 5 kap. 1 § stiftelselagen om åsidosättande av föreskrifterna i stiftelseförordnandet eller i stiftelselagen skall därvid i stället avse åsidosättande av de för pensionsstiftelsen gällande föreskrifterna eller av bestämmelserna i denna lag. Vid tillämpning av 5 kap. 4 § stiftelselagen skall med stiftare avses arbetsgivaren. avses en av arbetsgivare grundad stiftelse med ändamål att främja sådan välfärd åt arbetstagare eller arbetstagares efterlevande som ej avser pension, avlöning eller annan förmån vilken arbetsgivaren är skyldig att utge till enskild arbetstagare. Arbetsgivaren äger i stiftelseurkunden förordna, att stiftelse skall omfatta endast viss grupp av arbetstagare eller efterlevande. skall ha ett namn. Namnet skall innehålla ordet personalstiftelse. äger personalstiftelse äger bestämmelserna i 15 § bestämmelserna i 10 a §, tredje och fjärde styckena, 15 § tredje och fjärde 16--20 samt 22 och 24 §§ styckena, 16--20 samt 22 och motsvarande tillämpning. 24 §§ motsvarande tillämpning. Sedan medel vid stiftelses likvidation avsatts för den skuld stiftelsen själv kan ha ådragit sig, användes återstående medel till att främja välfärd för dem som omfattas av stiftelsens ändamål. är i det län där arbetsgivaren har sitt hemvist. Styrelsen för en pensions- eller personalstiftelse skall anmäla senast efter det att styrelsen har tagit emot sitt uppdrag. Anmälan enligt andra stycket skall innehålla uppgift om stiftelsens postadress och telefon samt om styrelseledamöternas namn, bostadsadress, postadress och telefon. Till anmälan skall fogas bestyrkt kopia av de handlingar som arbetsgivaren upprättat avseende stiftelsen samt, om möjligt, uppgift om storleken och beskaffenheten av stiftelsens förmögenhet. När en ändring har inträtt i något förhållande som har anmälts skall detta genast anmälas till tillsynsmyndigheten. skall föra ett register över anmälda stiftelser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om avgifter för tillsyn och registrering enligt denna lag. Om tillsynsmyndighetens skall befogenheter och åligganden ingripa, om det kan antas att enligt denna lag en pensions- eller beträffande pensions- och personalstiftelse inte personalstiftelse gäller i förvaltas i enlighet med de tillämpliga delar för stiftelsen gällande bestämmelserna i lagen den föreskrifterna eller denna (nr 116) om lag. tillsyn över stiftelser. skall ge stiftelserna råd och upplysningar. Vid tillsynen över pensions- och personalstiftelser tillämpas i övrigt bestämmelserna i 9 kap. 4 och 5 §§, 6 § tredje stycket samt 7 § stiftelselagen (1994:000). Talan mot tillsynsmyndighetens beslut beslut enligt 22 § föres enligt 22 § får hos regeringen genom överklagas hos regeringen. Talan mot annat beslut av I fråga om överklagande tillsynsmyndigheten enligt av annat beslut av denna lag och mot tillsynsmyndigheten enligt skattemyndighetens beslut denna lag tillämpas 9 kap. enligt 11 § tredje stycket 11 § första--tredje föres hos kammarrätten styckena stiftelselagen genom besvär. (1994:000). beslut enligt 11 § tredje stycket får överklagas hos kammarrätten. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna i 17 a § skall tillämpas första gången från och med det räkenskapsår som börjar löpa närmast efter utgången av . Detta räkenskapsår skall kortas av om det behövs för att stiftelsen skall få ett räkenskapsår som stämmer överens med de nya bestämmelserna. I fråga om skyldighet för styrelseledamot att utge skadestånd på grund av handling eller underlåtenhet som ligger i tiden före ikraftträdandet tillämpas 6 § lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser. En pensions- eller personalstiftelse skall fullgöra sin skyldighet enligt 14 § lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser i fråga om det räkenskapsår som avslutas vid eller närmast efter utgången av . Lag om ändring i permutationslagen (1972:205) Härigenom föreskrivs att 5 § permutationslagen (1972:205) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag gäller ej Denna lag gäller ej sådan pensions- eller stiftelser på vilka 6 kap. personalstiftelse som avses i stiftelselagen (1994:000) lagen (1967:531) om tryggande är tillämpligt och ej av pensionsutfästelse m.m. heller sådana pensions- eller personalstiftelser som avses i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Denna lag träder i kraft . En ansökan om permutation som har gjorts före lagens ikraftträdande prövas enligt äldre bestämmelser. Lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157) Härigenom föreskrivs i fråga om handelsregisterlagen (1974:157) dels att 2 § i paragrafens lydelse enligt lagen (1993:761) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse, dels att 3--4 och 9 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I handelsregistret förs in 1. enskild näringsidkare, 2. handelsbolag, 3. ideell förening eller 3. ideell förening som stiftelse som utövar utövar näringsverksamhet, och näringsverksamhet, och 4. bolagsmän i enkla bolag, om näringsverksamhet utövas i bolaget. En enskild näringsidkare, En enskild näringsidkare ideell förening eller eller ideell förening som stiftelse som skulle ha varit skulle ha varit bokföringsskyldig enligt bokföringsskyldig enligt bokföringslagen (1929:117), bokföringslagen (1929:117), om denna gällt även om denna gällt även efter utgången av år efter utgången av , skall söka 1976, skall söka registrering innan registrering innan verksamheten börjar. Detsamma gäller Detsamma gäller bolagsmännen i ett enkelt bolagsmännen i ett enkelt bolag, om den verksamhet som bolag, om den verksamhet som skall utövas i bolaget skall utövas i bolaget skulle ha medfört sådan skulle ha medfört sådan bokföringsskyldighet. Bestämmelserna i denna lag om enskild näringsidkare skall tillämpas på de bolagsmän i ett enkelt bolag som förs in i handelsregistret, dock med följande undantag; Någon firma skall inte registreras för verksamheten. Bolagsmännen skall registreras under sina namn. Enskild näringsidkare och handelsbolag registreras för det län där verksamheten skall drivas. Skall verksamheten drivas inom flera län, sker registrering för det län där huvudkontoret skall inrättas. och registreras stiftelse registreras för för det län där det län där föreningens styrelse har föreningens eller sitt säte. stiftelsens styrelse har sitt säte. Utan hinder av vad som sägs i första eller andra stycket får näringsidkaren registreras även för annat län där verksamheten är avsedd att drivas. Handelsregister skall innehålla följande uppgifter om: 1. näringsidkarens firma, 2. näringsidkarens fullständiga namn, personnummer och postadress, 3. näringsverksamhetens art, 4. det län och den ort där huvudkontoret finns samt kontorets postadress. 1. bolagets firma, 2. näringsverksamhetens art, 3. det län och den ort där huvudkontoret finns samt kontorets postadress, 4. bolagsmännens fullständiga namn, personnummer och postadresser, 5. av vem och hur firman tecknas, när ej firman får tecknas av varje bolagsman ensam, 6. om bolaget utgör kommanditbolag, vilken eller vilka av bolagsmännen som är kommanditdelägare och beloppet av varje sådan bolagsmans utfästa insats. och : stiftelse: 1. den firma under vilken 1. den firma under vilken föreningen eller stiftelsen föreningen idkar näring, idkar näring, 2. föreningens eller 2. föreningens namn, om det stiftelsens namn, om det ej ej sammanfaller med firman, sammanfaller med firman, 3. näringsverksamhetens art, 4. det län och den ort 4. det län och den ort där föreningens eller där föreningens styrelse stiftelsens styrelse har sitt har sitt säte samt säte samt föreningens föreningens postadress, eller stiftelsens postadress, 5. styrelseledamöternas och, där suppleanter utsetts, deras fullständiga namn, personnummer och postadresser, 6. av vem och hur 6. av vem och hur föreningens eller föreningens namn tecknas, stiftelsens namn tecknas, om om ej namnet tecknas av ej namnet tecknas av styrelsen styrelsen ensam. Ansökan om registrering av handelsbolag göres av samtliga bolagsmän. Ansökan om registrering av Ansökan om registrering av ideell förening eller ideell förening göres av stiftelse göres av styrelsen. Prokura registreras på ansökan av huvudmannen. Är huvudmannen handelsbolag, göres ansökan av samtliga bolagsmän. Denna lag träder i kraft . En vid ikraftträdandet registrerad stiftelse på vilken 10 kap. stiftelselagen (1994:000) då är eller senare kommer att bli tillämplig skall avföras ur registret när den har införts i stiftelseregistret enligt stiftelselagen (1994:000). Lag om ändring i bokföringslagen (1976:125) Härigenom föreskrivs att 1 § bokföringslagen (1976:125) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Näringsidkare är Näringsidkare är bokföringsskyldig enligt bokföringsskyldig enligt denna lag. Detsamma gäller denna lag. Detsamma gäller aktiebolag, handelsbolag och aktiebolag, handelsbolag och ekonomisk förening, även ekonomisk förening, även om bolaget eller föreningen om bolaget eller föreningen ej utövar ej utövar näringsverksamhet. Förutsättningarna för att en stiftelse skall vara bokföringsskyldig framgår av stiftelselagen (1994:000) och lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Den som är skyldig att Den som är skyldig att för inkomst av för inkomst av jordbruksfastighet föra jordbruksfastighet föra räkenskaper enligt räkenskaper enligt jordbruksbokföringslagen jordbruksbokföringslagen (1979:141) är ej (1979:141) är ej bokföringsskyldig för bokföringsskyldig för inkomsten enligt denna lag. inkomsten enligt denna lag. Hyr enskild person, dödsbo, Hyr enskild person, dödsbo stiftelse eller ideell eller ideell förening ut förening ut byggnad eller byggnad eller del av byggnad del av byggnad föreligger föreligger bokföringsplikt på grund bokföringsplikt på grund därav endast om därav endast om verksamheten är att anse verksamheten är att anse som hotell- eller som hotell- eller pensionatrörelse eller pensionatrörelse eller omfattar mer än två omfattar mer än två lägenheter som lägenheter som regelmässigt uthyres och ej regelmässigt uthyres och ej utgör del av egen bostad. utgör del av egen bostad. Staten, kommun, landstingskommun, kommunalförbund, församling och kyrklig samfällighet är ej bokföringsskyldiga enligt denna lag. Bestämmelserna i 11 och 13--21 §§ behöver ej tillämpas av enskild näringsidkare i vars verksamhet den årliga bruttoomsättningssumman normalt understiger ett gränsbelopp som motsvarar 20 gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gäller under av räkenskapsåret. Denna lag träder i kraft . Lag om fortsatt giltighet av lagen (1986:98) om undantag för vissa kommuner och landstingskommuner från bestämmelserna i lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1986:98) om undantag för vissa kommuner och landstingskommuner från bestämmelserna i lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser, som gäller till utgången av år 19931, att lagen skall fortsätta att gälla till utgången av . Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1986:43. 1Senaste lydelse 1990:356. 1Nuvarande lydelse enligt SFS 1993:761. 2Senaste lydelse 1992:1448. 3Senaste lydelse 1992:1448. 1Senaste lydelse 1981:1198. 1Lagens giltighetstid senast förlängd 1991:1589. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , P. . Någon allmän lagstiftning om stiftelser finns inte i . Endast i vissa hänseenden gäller särskilda lagregler. tillkallades stiftelseutredningen (Ju 1975:01) med uppgift att se över lagstiftningen om stiftelser. lät utredningen publicera en inom upprättad rapport om en statistisk undersökning av stiftelserna (se promemorian, Ds Ju 1979:4, Stiftelser). Efter beslut av regeringen upphörde utredningen med sitt arbete i och med utgången av september månad . Utredningen överlämnade därvid ett antal arbetspromemorior som enligt utredningen kunde bedömas vara av värde för ett eventuellt fortsatt arbete (dnr 2830-83). Arbetet har därefter bedrivits inom . Utredningen (E 1979:03) angående översyn av den statliga fondförvaltningen m.m. lämnade delbetänkandet (SOU 1984:60) Generell permutation av donationsbestämmelser. Betänkandet har remissbehandlats. redovisade resultatet av det fortsatta arbetet med en allmän lag om stiftelser i departementspromemorian (Ds Ju 1987:14) Stiftelser. I promemorian behandlas även de frågor om permutation som tagits upp i det nyssnämnda betänkandet. Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena har gjorts inom och den är publicerad i Ds 1992:36. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av promemorian som bilaga 1, dels promemorians lagförslag som bilaga 2, dels en förteckning över remissinstanserna som bilaga 3. Under ärendets beredning i har kontakt hållits med företrädare för de danska, finska, isländska och norska justitiedepartementen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till bl.a. stiftelselag och lag om införande av stiftelselagen. De till Lagrådet överlämnade förslagen återfinns i bilaga 4. Lagrådet yttrade sig över remissförslagen . Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 5. Lagrådet har föreslagit vissa ändringar av saklig natur. Till dessa ändringsförslag skall jag återkomma i det följande. Lagrådets granskning har vidare lett till viss omarbetning av de remitterade lagtexterna. I dessa delar godtar jag Lagrådets förslag till ändringar och tillägg i den mån inte annat framgår av det följande. Härutöver bör det göras vissa redaktionella jämkningar i lagtexterna. Stiftelsen som juridisk företeelse har gamla anor i . Redan under den allra första kristna tiden infördes till vårt land bruket att för framtiden anslå egendom för olika ändamål och före reformationen avsattes betydande förmögenheter framför allt till förmån för syften med anknytning till kyrkan eller till den sjuk- och fattigvård som då bedrevs i kyrkans regi. Efter reformationen var donationsviljan till en början främst inriktad på undervisningsområdet för att även omfatta omsorgen om landets fattiga. Mot slutet av 1800- talet växte det fram ett alltjämt bestående intresse för donationer till förmån för högre utbildning och vetenskaplig forskning. Det finns sannolikt omkring 50 000 stiftelser i landet. Det övervägande flertalet av dem främjar syften som från samhällets synpunkt sett är av väsentlig betydelse. Stiftelserna förvaltar en stor förmögenhetsmassa och de delar ut ansenliga belopp, främst till stöd åt den vetenskapliga forskningen. Vissa av våra större industrigrupper är ytterst kontrollerade av stiftelser. I modern tid har stiftelsen även blivit en vanlig form för samverkan mellan staten och/eller kommuner på ena sidan samt privata intressenter på den andra sidan. I finns det i huvudsak två typer av stiftelser. Det karakteristiska för den ena typen är att stiftelsen tillgodoser sitt syfte genom att ur den löpande avkastningen på förmögenheten utge kontanta bidrag till som regel fysiska personer. Stiftelsens förmögenhet består oftast av värdepapper eller banktillgodohavanden. Bakom beteckningen fond döljer sig vanligtvis en stiftelse av denna typ. Jag kommer i fortsättningen att använda benämningen avkastningsstiftelse. skall i princip ha sin förmögenhet nöjaktigt placerad (se 15 § första stycket tillsynslagen; jfr även prop. 1929:83 s. 99 och RÅ 1979 ref 2:9). Stiftelsen får i princip inte förbruka medel för annat än till förmån för det av stiftaren bestämda syftet och den av honom bestämda förmånstagar- eller destinatärskretsen. nämnda omständigheter innebär att en avkastningsstiftelse i praktiken är förhindrad att utöva näringsverksamhet, dvs. yrkesmässigt bedriven verksamhet av ekonomisk natur. Det är dock inte uteslutet att man kan uppfylla kravet på att förmögenheten skall vara nöjaktigt placerad som det i förmögenheten ingår en tillgång av sådant slag att stiftelsen redan genom innehavet av denna tillgång blir att betrakta som näringsutövare. Hyresfastigheter är det mest näraliggande exemplet på en tillgång av detta slag. Det karakteristiska för den andra typen av stiftelse är att den som regel tillgodoser sitt syfte genom att utöva näringsverksamhet. Det kan exempelvis gälla att mot betalning tillhandahålla sjukvård eller meddela undervisning. Beträffande denna typ av stiftelse bestäms sammansättningen av stiftelsens förmögenhet i första hand av den verksamhet som stiftelsen skall bedriva. Bakom beteckningen anstalt, institut eller inrättning döljer sig inte så sällan en stiftelse av detta slag. Jag avser i fortsättningen att använda benämningen verksamhetsstiftelse. var då existerande verksamhetsstiftelser i första hand inriktade på att främja behov av utbildning eller social omvårdnad. finns det verksamhetsstiftelser även inom bostadssektorn, det massmediala området och inom kultursektorn. Det bör dock framhållas att antalet verksamhetsstiftelser i landet är mycket lågt i jämförelse med andra företagsformer. Lagstiftning om stiftelser m.m. Frågan om en allmän lagstiftning om stiftelser blev aktuell . Övervägandena om en sådan lagreglering mynnade dock ut i slutsatsen att det endast skulle införas offentlig tillsyn över vissa stiftelser. Bestämmelser om denna tillsyn togs in i lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser (tillsynslagen), som gäller än . Eftersom det inte finns någon allmän lagstiftning om stiftelser i finns det inte heller någon legaldefinition av begreppet stiftelse i svensk rätt. Det närmaste man kommer en sådan definition är den som finns intagen i tillsynslagen. Enligt den definitionen föreligger det en stiftelse ''''''''om någon anslagit egendom att såsom självständig förmögenhet fortvarande tjäna ett bestämt ändamål''''''''.