prop · GH03169 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:169 Överenskommelse om investeringar i trafikens infrastruktur i Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen redogörs för innehållet i den slutliga överenskommelsen om trafik och miljö i . Överenskommelsen som godkänts av de regionala parterna innebär att syftet med principuppgörelsen kan uppnås i sina huvuddrag. Vidare läggs fram förslag till statliga lånegarantier om som skall användas till förberedelsearbeten för de vägtullfinansierade vägprojekten samt avgiftssystemets utveckling. Regeringen föreslår även att godkänner att regeringen betalar ut bidrag till kollektivtrafikinvesteringar i enlighet med den slutliga överenskommelsen. 1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 3 2 Ärendet och dess beredning............... 3 2.1 Storstadsförhandlingarna ....... 3 2.2 Göteborgsöverenskommelsen ...... 4 2.2.1 Kollektivtrafik och miljöåt- gärder...................... 5 2.2.2 Vägtrafik................... 6 2.2.3 Finansiering................ 8 2.2.4 Vägtullar................... 8 2.3 Remissbehandling av Göteborgsöve- renskommelsen................... 9 3 Göteborgsöverenskommelsen och de ursprung- liga målen med storstadsförhandlingarna.. 11 3.1 Vägtullar....................... 11 4 Garantier för förberedelsearbeten........ 12 5 Särskilt statsbidrag till kollektivtra- fikinvesteringar......................... 13 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .............................. 14 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. bemyndigar regeringen att låta ställa garantier för vissa förberedelsearbeten för vägutbyggnaderna inom en ram om högst (avsnitt 4), 2. bemyndigar regeringen att uppdra åt att bilda ett finan- sieringsbolag för Göteborgsöverenskommelsen (avsnitt 5), 3. godkänner att regeringen betalar ut bidrag till kollektivtrafikinvesteringar (avsnitt 5). 2 Ärendet och dess beredning tillkallade regeringen tre förhandlare för de tre storstadsregionerna med uppdrag att tillsammans med berörda parter skapa överenskommelser om trafiksystemen i resp. region. Syftet var att i dessa regioner förbättra miljösituationen, öka tillgängligheten samt skapa bättre förutsättningar för utveckling. Överenskommelser redovisades av de tre förhandlarna . För var uppgörelsen preliminär i avvaktan på kommunernas godkännande. kommun kom att motsätta sig uppgörelsen med avseende på föreslagna östliga sträckning. Även motsatte sig i ett senare förhandlingsskede östliga sträckning. fick regeringens uppdrag att slutföra förhandlingarna med de berörda kommunerna. slöts en slutlig principöverenskommelse som resp. kommun skulle godkänna. I de- cember 1993 rapporterade till regeringen att kommunerna hade godkänt överenskommelsen. En slutlig överenskommelse för redovisades för regeringen . För har en slutlig överenskommelse träffats med berörda parter . De preliminära överenskommelserna redovisades för i propositionen Näringspolitik för tillväxt (prop. 1990/91:87). ansåg att ett fullföljande av uppgörelserna skulle leda till att en angelägen utveckling främjades varför det var angeläget att uppgörelserna kunde genomföras (bet. 1990/91:TU24, rskr. 1990/91:286). medgav att sammanlagt fick tas i anspråk av anslaget Investeringar i trafikens infrastruktur för ett fullföljande av överenskommelserna under förutsättning att syftet med uppgörelserna kunde uppnås i sina huvuddrag. En lägesbeskrivning av förhandlingsläget i samt de slutliga överenskommelserna i () och redovisades för i prop. 1992/93:100 bil. Regeringen beslöt att till lokaltrafik AB i förskott utbetala ett bidrag på till anläggning av station i . beslöt regeringen, på villkor att medlen återbetalas om inte en slutlig överenskommelse skulle komma till stånd, att utbetala till . Medlen skulle användas till den utbyggnad och upprustning av spårvägsnätet som ingår i Göteborgsöverenskommelsen. Stockholms- och Göteborgsöverenskommelserna innehåller båda vägobjekt som enligt överenskommelserna skall lånefinansieras och betalas med vägtullar. De förutsatta infartstullarna skall ge en viss dämpning av trafiken i innerstadsområdena. Regeringen har begärt en redovisning enligt 6 kap. 2 § lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. av berörda kommuner om hur dessa i sin planering enligt (1987:10) avser att tillgodose intressen som rör hushållningen med naturresurser i de områden som berörs av Göteborgsöverenskommelsen. i skall i samråd med Länsstyrelserna i Halllands och sammanställa kommunernas redovisning och bl.a. redovisa vad överenskommelsen som helhet innebär för miljön samt rapportera till regeringen . Härigenom får regeringen en samlad bild av hur hushållningsfrågorna behandlas i överenskommelsens genomförandeskede samt vad överenskommelsen innebär för miljön. Regeringen har i propositionen Finansiering av vissa väginvesteringar i m.m. (prop. 1993/94:86) föreslagit att tillfälligt får ta i anspråk för förberedelsearbeten för utbyggnad av vägsystemet i . I regeringens proposition Näringspolitik för tillväxt (prop. 1990/91:87) har en detaljerad redovisning av den preliminära överenskommelsen lämnats. Överenskom- melsen syftar till att genom åtgärder i det samlade trafiksystemet förbättra regionens miljösituation, öka tillgängligheten samt skapa bättre förutsättningar för regionens utveckling. Överenskommelsen omfattar huvudområdena kollektivtrafik, regionaltåg och vägar. Den preliminära överenskommelsen förutsatte bl.a. att en ny väg E 6 skulle byggas som en ringled öster om tätort. De totala effekterna av en ringled med den föreslagna sträckningen ifrågasattes och en av de berörda kommunerna, , motsatte sig förslaget. Även kom senare att ställa sig tveksam till en ny sträckning av i kommunens nordöstra del. hade på uppdrag av regeringen redovisat en utredning med förslag till en annan huvudsträckning av väg E 6 närmare tätort. Regeringen gav mot denna bakgrund i uppdrag att slutföra förhandlingarna. Detta förhandlingsarbete har slutförts och har till regeringen redovisat en slutlig överenskommelse i vilken parterna är överens om - när det gäller väg E 6 - att den totalt bästa lösningen är att väg E 6 ligger kvar i sin nuvarande sträckning. Det föreligger således nu en av samtliga berörda parter godkänd överenskommelse. Den slutliga överenskommelsen avser investeringar i kollektivtrafik- anläggningar, miljöåtgärder och trafikleder på sammanlagt . I överenskommelsen förutsätts att staten svarar för väginvesteringar om sammanlagt inom ramen för anslaget Byggande av vägar. Staten förutsätts även finansiera stora delar av kollektivtrafiksatsningarna på i huvudsak genom de extra statliga bidrag till regionen som tidigare beslutat om men även genom LTA-anslaget. Även kommunerna bidrar till satsningar på kollektivtrafiken. De resterande väginvesteringarna i uppgörelsen på skall finansieras med vägtullar. Nettointäkten från avgiftssystemet beräknas till . Därmed möjliggörs en lånefinansiering som säkerställer vägobjektens genomförande och med en återbetalningstid . Den slutliga överenskommelsen innehåller investeringar i kollektivtrafiken i som avses ge ökad tillgänglighet för regionens invånare till bostäder, arbetsplatser, service m.m. och en bättre miljö genom minskad bilanvändning. Överenskommelsen kan sammanfattas på följande sätt: - Kollektivtrafiksystemet rustas upp och kompletteras för att bli mer konkurrenskraftigt i förhållande till biltrafiksystemet. Eventuellt kan också nya trafiksystem utvecklas. - Modern informationsteknologi utnyttjas i ett nytt effektivt trafikstyr- ningssystem för att ge ökad kapacitet och säkerhet i kollektivtrafiken. - Nya infartsparkeringar och regionala kollektivtrafikterminaler byggs för att reducera biltrafiken och ett nät av busskörfält för snabbare resor utvecklas. - Åtgärder för bättre miljö genomförs i särskilt utsatta bostadsområden. Bullerskydd, fasadåtgärder och andra typer av åtgärder mot buller utförs. - Miljövänliga fordon införs, bl.a. naturgasdrivna bussar. - Investeringar i tågtrafiken genomförs för att öka det kollektiva resandet på längre sträckor, när ekonomiska och marknadsmässiga förutsättningar föreligger. Kostnaderna för dessa satsningar på kollektivtrafik och miljöåtgärder uppgår till . Överenskommelsen syftar till att säkerställa att huvudvägnätet i den centrala delen av skall fungera under överblickbar framtid (). Detta gäller särskilt väg E 6. För att uppnå detta erfordras att det statliga huvudvägnätet i Göte- borgsregionen byggs om och kompletteras i sådan omfattning att vägsystemet medverkar till måluppfyllelsen - bättre miljö, ökad trafiksäkerhet, ökad tillgänglighet och förbättrade möjligheter till regional utveckling. Investeringarna omfattar följande: Åtgärder direkt kopplade till väg E 6: Ny länk E 6 Nord-E 20 med ny bro över vid Lärje, tunnel under höjdpartierna öster om samt bro över och spårområde med anslutning till nuvarande Torpamotet. Genom denna utbyggnad fås en kraftig trafikavlastning av Tingstadstunneln men också av Marieholms- och Gamlestadsområdena. Ombyggnad av nuvarande E 6 på sträckan med bl.a. utbyggnad av Ullevimotet och samt kompletteringar i Örgryte- och Kallebäcksmoten. En utbyggnad av nuvarande väg E 6 till tre körfält i vardera riktningen på sträckan , överdäckning av och järnvägen i centrala delar samt nya och bättre av- och påfartsramper. Vidare ingår miljöförbättrande åtgärder längs . Åtgärder på de öst-västliga huvudlederna: Omläggning av Götaleden i tunnel, varigenom cityområdet återges för den för miljön så värdefulla kontakten med älven och mycket positiva effekter fås för framkomlighet, trafiksäkerhet och miljö. Omläggning av Bräckeleden i tunnel (Lundbytunneln) som avlastar befintliga trafikleder bl.a. från den tunga trafiken till de stora industri- och hamnanläggningarna på västra . Trafikbarriären elimineras och miljö och trafiksäkerhet förbättras avsevärt. Åtgärder på Väster- och Söderleden: Ombyggnad till planskilda korsningar samt åtgärder i Gnistängstunneln. Resultatet av denna komplettering blir ökad framkomlighet och säkerhet, men också andra positiva effekter för bl.a. miljön genom att trafik genom centrala staden flyttas ut till lederna. Åtgärder i överenskommelsen finansieras med statliga och kommunala anslag samt vägtullar. Anslag, bidrag och avgifter i överenskommelsen avser prisnivå och förutsätts justeras med hänsyn till förändringar i penningvärdet. En stor del av kostnaderna för genomförandet av infrastruktursatsningarna kommer att bäras av biltrafiken och därmed av invånarna i . I statens föreslagna åtagande ingår det extra bidrag till regionen för kollektivtrafiksatsningar m.m. på som tidigare beslutat om samt från LTA-anslaget. Det statliga bidraget betalas ut till resp. mottagare när överenskommelsen slutligen godkänts. Medlen betalas ut i förskott i takt med att fördelningsansvarig mottagare fattar beslut om objektets slutförande i nästföljande års investeringsplan. skall staten dessutom svara för byggandet av Lundbytunneln och planskilda korsningar på Söder- och Västerleden för sammanlagt . När överenskommelsen slutligt godkänts skall medel avsatta till redan utförda objekt i enlighet med "Principöverenskommelse mellan staten och kommunerna i " betalas ut. åtager sig enligt överenskommelsen att som huvudman finansiera och genomföra de projekt som skall betalas med vägtullar. Åtagandet grundar sig dels på att en avgift på kan komma att tas ut , dels att den årliga nettointäkten uppgår till , allt uttryckt i penningvärdet . Nettointäkten har bedömts utifrån en avgift för personbil på . Avgiften för bussar och lastbilar blir högre. Avgifterna tas upp vid betalstationer vid inpassering i bilavgiftsområdet. Utfart från området är fri. Investeringarna förutsätter lånefinansiering med en beräknad återbetalningstid och avgiftsnivåer som säkerställer objektens genomförande . Merkostnader för drift och underhåll av avgiftsfinansierade vägobjekt förutsätts inrymmas i den årliga nettointäkten . Betalsystemet skall avvecklas när upptagna lån är återbetalda. I överenskommelsen förutsätts att moms inte utgår på bilavgifter eller att den till fullo kompenseras. 2.3 Remissbehandling av Göteborgsöverenskommelsen har inhämtat Statskontorets, och synpunkter på Göteborgsöverenskommelsen. Statskontoret avstod från att yttra sig. De andra två instansernas yttranden sammanfattas i det följande. förutsätter att lånen skall garanteras av staten. Vidare utgår kontoret från att finansieringen skall läggas upp på samma sätt som för lånen till väginvesteringar i . anser att det är väsentligt att eventuella statliga lånegarantier för finansieringen av Göteborgsöverenskommelsen utfärdas av kontoret. tar upp tre huvudsakliga synpunkter; de många osäkerhetsfaktorerna, avgifterna och deras storlek samt oklara miljöeffekter. När det gäller osäkerheten anför verket att överenskommelsens objekt endast är principiella till sträckning och utformning och att detta med hänvisning till de besvärliga grundförhållandena i skulle innebära mycket stora osäkerheter i de angivna kostnaderna. Verkets synpunkter på frågan om avgift eller skatt kan sammanfattas till att på grund av den ringa kopplingen mellan prestation och avgift är avgiften en skatt. Vidare påpekar verket oklarheten beträffande vem som skall bestämma om storleken på avgifterna och om det är det föreslagna bolagets styrelse eller styrgruppen som fattar beslut om storleken. Denna oklarhet finner verket otillfredsställande då den kan komma att innebära att får majoritetsinflytande över avgiftssättningen. Det är principiellt felaktigt att samma part som ansvarar för genomförandet får för stort inflytande på avgiftsnivån. Incitamenten att hålla nere kostnaderna minskar väsentligt. anför vidare att den valda avgiftszonen inte ger mest trafikminskning i regionen eller trafiklättnader i innerstaden men däremot störst intäkter. Avgifterna skall tas ut till dess lånen är betalda, enligt beräkningarna efter högst . Verket drar slutsatsen att avgifternas syfte främst är finansiering och inte styrning av bilismen för att gagna miljön, annat än temporärt. Verket efterlyser en redovisning av de långsiktiga effekterna av de planerade investeringarna. 3 Göteborgsöverenskommelsen och de ursprungliga målen med storstadsförhandlingarna Regeringens förslag: skall ges i uppdrag att bilda ett särskilt finansieringsbolag för lånefinansieringen. Regeringens bedömningar: Den överenskommelse som träffats mellan parterna i innebär att syftet med principuppgörelsen kan uppnås i sina huvuddrag. Överenskommelsen bör därför ligga till grund för fortsatt utbetalning av de särskilda statsbidragen till kollektivtrafi- ken enligt överenskommelsens intentioner. Fortsatt förberedelsearbete bör bedrivas av för de vägtullsfinansierade vägprojekten. De två större förändringar som har skett i förhållande till princip- överenskommelsen är dels att planerna på en östlig sträckning av en ny väg E 6 slopats och ersatts med en satsning på nuvarande huvudvägnät med väg E 6 i bibehållen sträckning genom , dels att satsningen på Västtåg har ändrats från infrastrukturinvesteringar till inköp av rullande materiel. Regeringens bedömning är att båda dessa förändringar leder till en bättre måluppfyllelse än den ursprungliga lösningen. Den påbörjade bidragsgivningen till kollektivtrafikinvesteringarna bör fortsätta enligt överenskommelsens intentioner. När det gäller väginvesteringarna och vägtullsystemet krävs ytterligare utredningar vad gäller detaljutformningen. Eftersom väginvesteringarna till stor del skall lånefinansieras bör även utrednings- och projekteringsarbetet lånefinansieras. I likhet med skall ett finansieringsbolag med som majoritetsägare bildas. Som första uppgift skall detta bolag med stöd av borgen ta upp lån som skall täcka kostnader för förberedelsearbetena. I Göteborgsöverenskommelsen förutsätts att merparten av väginvesteringarna skall finansieras med vägtullar. I proposition (prop. 1993/94:86) har regeringen angett att en utredare skall tillsättas vars uppdrag skall vara att med utgångspunkt i finansieringsbehovet värdera och komplettera framtagna och kommande underlag om vägtullarnas utformning, redovisa förslag till lagstiftning och ge förslag till tekniska system för vägtullarna. Härvid skall utredaren beakta vad Trafik- och klimatkommittén kan komma att föreslå beträffande miljözoner. Utredaren kommer att ges i uppgift att pröva förutsättningarna för en differentiering av vägtullarna som utan att äventyra finansieringen bidrar till att uppnå miljömålen i överenskommelsen. Utredningsuppdraget skall redovisas . 4 Garantier för förberedelsearbeten Regeringens förslag: Vägobjekt till en kostnad av ca skall betalas med vägtullar. Vissa förberedelsearbeten pågår finansierade från sjätte huvudtitelns ramanslag Byggande av vägar men ytterligare förberedelsearbeten måste komma i gång. Staten skall ställa en lånegaranti på högst för att finansiera fortsatta förberedelsearbeten. För att kunna planera och projektera de i överenskommelsen ingående objekten, förbereda och utveckla avgiftssystemet, starta och genomföra vissa smärre byggnadsobjekt krävs fram . Det smärre objekt som avses ingår i projektet "ombyggnad av nuvarande E 6 på sträckan " och innebär bl.a. en komplettering av nuvarande Ullevimotet med en avfartsramp och en ombyggnad av . innebär att en angelägen överföring av trafik till den centrala infartsleden som belastar lokalgator i området kan genomföras relativt omgående. Bakgrunden till regeringens förslag är att det, för att kunna projektera och ta fram underlag till den fortsatta prövningen av de enskilda objekten, krävs en längre gående projektering än de översiktliga studier som har genomförts. Regeringen avser att återkomma till med förslag om ställningstagande till finansiering av hela eller delar av Göteborgsöverenskommelsen efter det att bl.a. följande underlag har framkommit: - Förslag från den särskilda utredaren som skall tillsättas för att utreda och komma med förslag till avgiftssystemets utformning. - Kommunernas och länsstyrelsernas avrapportering enligt 6 kap. 2 § NRL till regeringen . - kommunalförbunds miljökonsekvensanalys av överenskommelsen. Den osäkerhet om de samlade ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna som bl.a. påtalat bör på detta sätt klarläggas innan slutlig ställning tas till genomförandet av hela eller delar av Göteborgsöverens- kommelsen. Lånegarantierna innebär inte något ställningstagande till de olika projektens utformning eller exakta lokalisering. Projekten skall före genomförandet prövas på sedvanligt sätt med tillämpning av gällande lagstiftning. För detta ställningstagande krävs också en bedömning av hur det föreslagna genomförandet av överenskommelsen påverkar förutsättningarna för det regionala och lokala näringslivet. 5 Särskilt statsbidrag till kollektivtrafikinvesteringar Regeringens förslag: Statsbidrag om sammanlagt till kollektivtrafikinvesteringar skall betalas ut enligt vad som anges i överenskommelsen. Genomförandet av Göteborgsöverenskommelsens kollektivtrafikdel har i vissa delar redan kommit igång. I enlighet med överenskommelsen skall staten nu till , och lokaltrafik AB () betala ut statliga bidrag enligt tabellen nedan. Enligt överenskommelsen skall medlen betalas ut i förskott i takt med att fördelningsansvarig mottagare fattar beslut om objektets utförande i nästföljande års investeringsplan. har erhållit och . och planerar att fram t.o.m. att investera totalt inkl. de förskotterade medlen. planerar att fram investera inkl. de förskotterade som använts till bidrag till utbyggnaden av Lisebergsstationen. Fördelningen av medel på olika typer av objekt framgår av tabellen nedan. - Upprustning och komplettering av befintligt spårvägssystem. - Nytt trafikstyrningssystem. Summa bidrag till under perioden:1 080 mkr - Infartsparkeringar och regionala terminaler. Summa bidrag till : - "Västtåg". Summa bidrag till : Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , P. Regeringen beslutar proposition 1993/94:169 Överenskommelse om investeringar i trafikens infrastruktur i .