prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — I regleringsbrevet för /95 har NVgivits två verksamhetsmål för vårdartjänsten; NV skall med beaktande av störstamöjliga kostnadseffektivitet utveckla olika stöd i och omkringstudiesituationen och därvid sträva efter att hitta helhetslösningar för den enskilde.Därutöver skall NV prioritera insatser för att förbättra kontrollen överkostnadema för vårdartjänsten i syfte att säkra ett effektivt användande avresursema. Under /94 erhöll ca 1 600 studerandevårdartjänst. Antalet personer med behov av vårdartjänst har successivt ökatoch NV uppskattar att antalet kommer att fortsätta att öka även /96. Nämnden beräknar anslagsbehovet för vårdartjänst tillsammanlagt för det förlängda /96. Statsbidragtill omvårdnadsinsatser i anslutning till riksgymnasium för rörelsehindrade Genomriksdagens beslut blev riksgymnasium för svårt rörelsehindradeungdomar en reguljär verksamhet inom gymnasieskolan. Svårt rörelsehindradeungdomar som fullgjort sin skolplikt har en lagstadgadrätt till s.k. rh-anpassad gymnasieutbildning. Ett särskilt statsbidrag utgårtill de omvårdnadsinsatser (boende i elevhem, omvårdnad i boendet ochhabilitering) som behövs i anslutning till utbildningen. NV administterar dettabidrag. Verksamheten bedrivs i gymnasieskolan i , ,och kommuner och med respektive läns landsting.Stiftelsen , kommun samt somhuvudmän för omvårdnadsverksamheten. Verksamheten regleras genom avtal ochårliga överenskommelser mellan staten och de olika huvudmännen. Deövergripande målen för verksamheten är att göra det möjligt för ungdomar somtagits in i gymnasieskola med rh-anpassad utbildning att genomföra studiema. 1regleringsbrevet för /95 har NV givits två verksamhetsmål föromvårdnadsinsatsema i anslutning till riksgymnasium för rörelsehindrade; NVskall med beaktande av största möjliga kosmadseffektivitet utveckla olika stödi och omkring studie- situationenoch därvid sträva efter att hitta helhetslösningar för den en- Prop.1994/95:100 skilde. Dämtöver skall NV prioritera insatser för att förbättrakontrollen Bil. 6 över kostnadsutvecklingen för verksamheten i syfte attsäkra ett effektivt användande av resursema. Under /95 omfattar verksamheten 117utbildnings-/habilite-ringsplatser varav 76 elevhemsplatser. I linje med vadsom angetts i den fördjupade anslagsframställningen för perioden /94 -1995/96 anger NV i den enkla framställningen att det föreligger ett behov av enfortsatt utbyggnad av riksgymnasieverksamheten om en efterfrågan i nivå med desenaste årens skall kunna tillgodoses. Den huvudsakliga orsaken till detta äratt alla utbildningar i gymnasieskolan fr.o.m. /94 blivit treåriga.Då många av riksgymnasieelevema behöver för att slutföra sinagymnasiestudier förväntas denna förändring fä en kraftig effekt på elevantaletunder /97, då minst 20 nya elever beräknas behöva plats påriksgymnasiema för svårt rörelsehindrade. Enligt NV behövs redan fr.o.m. hösten1995 minst åtta nya utbildningsplatser samt 11 elevhemsplatser. Det totalaantalet utbildningsplatser beräknas av NV för /96 till 125,varav 87 elevhemsplatser. NV beräknar kostnadema för boende i elevhem, övrigasociala omvårdnadskostnader samt habilitering i anslutning till riksgymnasiumför rörelsehindrade till sammanlagt /96. NVhar till regeringen inkommit med årsredovisning för /94.Regeringens och bedömning av innehållet i denna redovisasunder anslaget F 13. Vad beträffar vårdartjänsten bör NV /96 fortsätta att utveckla olika stöd i och omkringstudiesituationen och därvid sträva efter att hitta helhetslösningar för denenskilde. 1 regleringsbrev för /94 gavs NV iuppdrag att utarbeta ett uppföljningssystem för vårdartjänsten för att fä framinstmment för kvantitets- och kvalitetsmätning. Detta uppdrag har redovisatstill regeringen i form av en rapport som tagits fram i samarbetemed en konsult från KPMG . Enligt direktiv i regleringsbrev /95 skall NV fortsätta arbetet med utformningen avuppföljningssystemet. 1 detta arbete skall NV prioritera lösningar sommöjliggör jämförelser mellan de olika huvudmännen vad gäller verksamhetemasomfattning och kvalitet i förhållande till använda resurser. Regeringen beräknar medelsbehovet för vårdartjänståt studerande vid folkhögskolor, universitet och andra högskolor för budgetåret1995/96 till totah . När det gäller verksamheten med omvårdnadsinsatseri anslutning till gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever bör NVäven fortsättningsvis sträva efter att omvårdnads- och utbildningsinsatsemaskall samverka i syfte att ge eleven kunskaper, förbereda för ett vuxenliv ochmöjliggöra en vidareutveckling. 1regleringsbrev för /94 gavs NV i uppdrag att utarbeta Prop.1994/95:100 ett uppföljningssystem för omvårdnadsinsatsema i anslutning tillriks- Bil. 6 gymnasium för rörelsehindrade för att fä fram instmment för kvantitets-ochkvalitetsmätning. Detta uppdrag har redovisats till regeringen den 31 mars 1994i form av en rapport som tagits fram i samarbete med en konsult från KPMGBohlins. Enligt direktiv i regleringsbrev för /95 skall NVfortsätta arbetet med utformningen av uppföljningssystemet. 1 detta arbeteskall NV prioritera lösningar som möjliggör jämförelser mellan de olikahuvudmännen vad gäller verksamhetemas omfattning och kvalitet i förhållandetill använda resurser. I avvaktan på fömyad överenskommelse mellan statenoch huvudmännen beräknar regeringen medelsbehovet för särskildaomvårdnadsinsatser i anslutning till riksgymnasium för rörelsehindrade till för /96. t\UStatsbidrag till vårdartjänst m.m. för /96 anvisar ettförslagsanslag på . Bidrag till viss verksamhet för personer medfunktionshinder 1993/94 Utgift 58 926 622 1994/95 Anslag 70 124 000 1995/96 Förslag 118 183 000 varav 78789 000 beräknat för Bidraget är avsett för att öka organisationemasmöjligheter att själva driva vissa verksamheter som är av stor betydelse förpersoner med funktionshinder. Från anslaget fär bidragtill , depåverksamheten, till verksamheten med ledarhundar samttill viss övrig verksamhet. Föreningen erhåller bidrag förtidningsutgivning för dövblinda och för sinteckenspråksavdelning. Under anslaget utges vidare bidrag till rikstolk-tjänst,palynologiska laboratoriet vid , handikapporganisationemasrekreationsanläggningar. Föreningen samt fill . 1.Kostnadema för depäverksamheten beräknas av SRF fill . SRF:s åtagande vad avser ledarhundsverksamheteninnefattar inköp och tilldelning av hundar, utbildnings- och uppföljningsansvar.Tillgången pä ledarhundar har legat under behovsnivän i flera är. därför uppkommit ettackumulerat behov av hundar. SRF räknar med att Prop. 1994/95:100 det behövsungefär 25 hundar för att täcka detta behov. 6 kommer attca 25-30 hundar behöver ersättas. SRF uppger att tillgången påledarhundar nu ökar, vilket innebär art SRF skulle kunna öka inköpen för art inågon mån möta de behov som finns. SRF uppger art det fanns ca245 ledarhundsekipage. Medelsbehovet för verksamheten med ledarhundar angestill /96. Under anslagsposten utges bidrag till SRF förviss övrig verksamhet. Medlen avser utgivning av ersättningstidningar försynskadade, individ-inriktad verksamhet för synskadade med ytterligarefunktionshinder, stöd för synskadades sysselsättning, punktskriftsprojekt m.m.Kostnaden för denna verksamhet anges för /96 till 30 001 000kronor. SRF har i brev till den 13oktober 1994 utöver tidigare äskanden för /96 hemstälh omytterligare för att täcka kostnader för vissamomsinbetalningar. FöreningenSveriges dövblinda (FSDB) , som utges av FSDB, täcks av stats anslaget. FSDB pekar på behovet av en fortsatt utgivning av nyhetstid ningar för dövblinda och nyhetsförmedling för dövblinda genom databas. Medelsbehovet för /96 anges fill . SDRkonstaterar att bidraget till teckenspråksavdelningen har stor betydelse för utvecklingen av dövas tvåspråkighet. Kostnadema för verk samheten under /96 beräknas av dövas riksför bund till . 6.Stiftelsen rikstolktjänst består av . FöreningenSveriges dövblinda samt . Stiftelsen förfogar överanslaget till rikstolktjänst och beslutar om hur rikstolk-tjänsten skallbedrivas. Stiftelsen beräknar kostnadema för rikstolktjäns-ten till 8 850 000kronor för /96. 1.Palynologiska laboratoriet vid mäter och rapporterarom pollenhalten i luften. Rapportering sker regelbundet till radio, text-TV,dagstidningar och allergiföreningar. De sammanlagda kostnadema för budgetåret1995/96 beräknas till . 8.Genom förordningen (1994:950) om statsbidrag till handikapporganisationemasrekreationsanläggningar har regeringen meddelat föreskrifter om bl.a. villkorenför statsbidragets användning. Regeringen beslutar om fördelningen avanslagsbeloppen mellan organisationema efter förslag från Socialstyrelsen.Innevarande budgetår har bidrag fördelats till ,Neurologiskt . bamoch ungdomar samt . 1994/95:100 Bil. FöreningenRekryteringsgruppen (RG) 9.Föreningen rekryteringsgruppen bedriver tränings- och rehabiliteringsverksamhetmed särskild inriktning på nyskadade. Under /96 kommerföreningen att prioritera den uppsökande verksamheten runt om i Sverige.Medelsbehovet för /96 anges av föreningen till . 10.NHR driver en permanent utställning av hjälpmedel för personer medfunktionshinder vid NHR-Center i . Utställningen har stor betydelseför personer med funktionshinder som där kan fä orientering och information omhjälpmedel. För /96 hemställs om . Sammanfat t n ing 1995/96 (18 mån) SRF hantverk för depåverksamheten SRF för ledarhundar SRF tor viss övrig verksamhet* ' Tillkommer till ledarhundsverksamhetenenligt förslag i tilläggsbudget till statsbudgeten för /95. " Tillkommer i engångsanvisning enligtförslag i tilläggsbudget lill statsbudgeten för /95. () Prop. Depåverksamhetenbedrivs av SRF i bolagsform. Staten ger årliga bidrag till löner ochomkostnader. Med syfte att stärka depåverksamhetens ekonomi har staten tillförtdepån särskilda reformmedel. SRF har också gjort vissa stmkturella förändringari verksamheten för att förbättra den ekonomiska situationen. Mot den bakgmndengör regeringen bedömningen att verksamheten nu skall kunna bedrivas inom degivna ekonomiska ramama. Med hänsyn till detta bör depåverksamheten anvisasett sammanlagt belopp om . Den ledarhundsverksamhet som SRF bedriver är avstor betydelse för många synskadade. En ledarhund ökar den synskadadesoberoende och minskar många gånget behovet av stöd och hjälp i andra former.Det är också bakgmnden till att staten stöder verksamheten med statsbidrag. Regeringen delar SRF:s bedömning att tillgången påledarhundar nu förbättrats. Det är därför angeläget att SRF får möjlighet attköpa in flera hundar för att tillgodose angelägna behov. Med syfte att säkraSRF:s möjligheter till nya inköp har för innevarande budgetår regeringen itilläggsbudgeten föreslagit att ledarhundsverksamheten skall tillföras i särskilda reformmedel för att täcka de mest akuta behoven. Dessamedel bör ligga kvar även för /96. Regeringen bedömeremellertid att ytterligare medel behöver tillföras verksamheten och förordaratt i reformmedel anvisas verksamheten för budgetåret1995/96. Därmed bör verksamheten kunna svara mot de behov som finns. Regeringenhar för avsikt att i kommande regleringsbrev ålägga attfortlöpande följa ledarhundsverksamheten och att ge regeringen underlag förfortsatta beslut om medelstilldelning. Regeringen beräknar de sammanlagdakostnadema för ledarhundsverksamheten till . SRF erhåller under denna anslagspost ävenstatsbidrag till viss övrig verksamhet som till sin utformning utgör väsentligakomplement till samhällets insatser på området. Regeringen föreslår fortsattstöd till denna verksamhet. Regeringen har innevarande budgetår föreslagit attSRF skall tillföras i engångsanvisning för täckande av vissakostnader för momsinbetalningar för att SRF skall kunna upprätthålla kvaliteteni verksamheten. Sammantaget bör anvisas för detta /96. FöreningenSveriges dövblinda (FSDB) för dövblinda genom utgivning av tidningen ochelektronisk nyhetsinformation via Tele-nuet. Denna verksamhet är av avgörandebetydelse för dövblindas möjligheter att ta del av nyheter och annaninformation. Dövblinda är svårt eftersatta i informationssammanhang.Regeringen anser det därför angeläget att det sker en fortsatt kvantitativ ochkvalitativ utveckling av nyhetsförmedlingen och beräknar fördetta för /96. () Prop. SDRbedriver vid sin teckenspråksavdelning olika verksamheter för att utvecklateckenspråket. Regeringen har i olika sammanhang och senast i propositionen1992/93:159 Stöd och service till vissa funktionshindrade pekat på betydelsenav att döva fär tillgång till ett väl fungerande teckenspråk för sinkommunikation och delaktighet i samhället. Regeringen föreslår ett fortsattstöd till SDR:s teckenspråksavdelning. För kommande budgetår börteckenspråksavdelningen anvisas . Medlentill rikstolktjänst fördelas av Stiftelsen rikstolktjänst och avser bidrag tilltolktjänst som förtroendevalda i handikapporganisationema behöver för att kunnautföra uppdrag på olika platser i landet. Stiftelsen bildades ochbestår av . Föreningen ochHörselskadades riksförbund. Stiftelsen pekar i sin anslagsframställning bl.a.på handikapporganisationemas ökade engagemang i Europasamarbetet vilket kommeratt medföra ökade tolkkostnader. Stiftelsen återkommer med sin anhållan om ökademedel till tolktjänst i EU-arbetet. Med hänsyn till det ekonomiska läget ärregeringen inte beredd att föreslå ett utökat statsbidrag tillrikstolktjänsten. För /96 bör anvisas tillstatsbidrag till rikstolktjänst. Regeringenberäknar ett anslag på till riksmuseetspalynologiska laboratorium för det kommande budgetåret. Sedanlänge driver vissa handikapporganisationer egna rekreationsanläggningar avrikskaraktär. Syftet med anläggningama är att erbjuda personer med omfattandefunktionshinder möjligheter till semester och rekreation i en tillgänglig miljöoch med särskild personal och service. Organisationema har här tagit ettbetydande ansvar för svårt funktionshindrade personer. Det är också bakgrundentill att staten stött anläggningama via statsbidrag. Genom de reformmedel som tillfördes /95 bör anläggningama ha fått bättre förutsättningar att drivaverksamheten. reglerades villkoren för statsbidraget i förordningen(1994:950) om statsbidrag till handikapporganisationemasrekreationsanläggningar. Innevarandebudgetår har sammanlagt fördelats till sju anläggningar. Detär Mättinge, som drivs av bam och ungdomar,Dellenborg, , Ärevidden samt Stiftelsen , som drivs av . 12 1994/95. Stiftelsen , somdrivs av och Prop. 1994/95:100 som drivs av Neurologiskt . För /96 bör 22 500 000 kronoranvisas till statsbidrag fill handikapporganisationemasrekreationsanläggningar. Föreningenrekryteringsgruppen (RG) Föreningenrekryteringsgruppen, RG, kan genom sina tränings- och rehabiliteringslägererbjuda nyskadade ökade möjligheter till ett aktivt och självständigt liv. Regeringenföreslår fortsatt stöd till denna verksamhet. Sammanlagt bör 3 390 000 kronoranvisas till rekryteringsgruppens verksamhet. NHRbedriver en permanent hjälpmedelsutställning i . Utställningen är mycketuppskattad och välbesökt. Regeringen anser att NHR-Center bör stödjas också ifortsättningen och föreslår att anvisas för /96. tillBidrag tdl viss verksamhet för personer med funktionshinder för budgetåret1995/96 anvisar ett reservationsanslag på . 1993/94 Utgift 129 248 000 1994/95 Anslag 129 248 000 1995/96 Förslag 193 872 000 varav 129 248 000 beräknat för Handikapporganisationema fär bidrag till sinverksamhet från anslaget. Villkoren för statsbidraget regleras i förordningen(1994:951) om statsbidrag till handikapporganisationer. Regeringen beslutar omfördelningen av anslagsbeloppen mellan organisationema efter förslag avSocialstyrelsen. Följande 39 organisationer har fått bidrag under innevarandebudgetår: Förbundet blödarsjuka i , ochskrivsvårigheter. neurosedynskadade, Föreningen , Hjärnkraft - skallskadade, , , ILCO -förstomiopererade. bundetför dementas rättigheter. , hörselskadade Prop.1994/95:100 och språkstörda bam. bam ochungdomar, . , ungdomar och vuxna.Riksförbundet av intresseföreningar för schizofreni. cystisk fibros.Riksföreningen , STROKE - kärlsjukdomar.Svenska celiakiförbundet. Svenska epilepsiförbundet.Svenska psoriasisförbundet, , . och ,samt . Handikapporganisationemasverksamhet har haft avgörande betydelse för dagens handikappolitik. De förstahandikapporganisationema, som bildades , hade tilluppgift att ge hjälp och stöd till sina medlemmar. Verksamheten var bl.a.inriktad på att underlätta för medlemmama att fä sysselsättning och attgarantera en någorlunda dräglig försörjning vid sjukdom och arbetslöshet. Organisationemabedriver central, regional och lokal intressepolitisk verksamhet, anlitassom remissinstanser och är företrädda i olika utredningar. Organisationema harockså en omfattande upplysningsverksamhet om vad det innebär att leva medfunktionshinder samt ger service och infonnation till personer medfunktionshinder och deras anhöriga. Organisationema har ökat sittengagemang och sin medverkan i det intemationella handikapparbetet. Som exempelkan nämnas arbetet inom FN med intemationella regler med inriktning på fulldelaktighet och jämlikhet för personer med funktionshinder, där spelaren stor roll. På motsvarande sätt medverkar handikapprörelsen iEuropasamarbetet. samtSveriges dövas riksförbund har i en gemensam skrivelse tillUtrikesdepartementet ansökt om statsbidrag tillextraordinära kostnader för att introducera svensk handikappolitik inom EU.Skrivelsen har senare överlämnats till . Flera undersökningar visar att kvinnor medfunktionshinder har svårt att göra sig gällande i olika sammanhang. Derasinflytande i t.ex. politiskt, fackligt och annat samhällsarbete är mindre änför kvinnor utan funktionshinder. Det är viktigt att denna utveckling bryts.Det kan bl.a. ske genom att organisationema i sitt intressepolitiska arbeteytterligare uppmärksammar kvinnofrågoma. Statsbidraget till handikapporganisationema har avstatsfinansiella skäl legat still . Med hänsyn till detfortsatta besvärliga ekonomiska läget är regeringen inte heller för budgetåret1995/96 beredd att föreslå någon höjning av statsbidraget. Regeringen föreslåroförändrat statsbidrag med för /96. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. tillBidrag tdl handikapporganisationer för /96 anvisar ettanslag på . 1993/94 Utgift 2 446 000 1994/95 Anslag 2 446 000 1995/96 Förslag 3 669 000 varav 2 446 000 Under anslaget utges statsbidrag tillpensionärsorganisationerna. Under innevarande budgetår utges statsbidrag tillPensionäremas riksorganisation, och Riksförbundetpensionärsgemenskap. Frågor om statsbidrag till pensionärsorganisationernaregleras i förordningen (1994:316) om statsbidrag tillpensionärsorganisationer. Beslut i fråga om bidrag meddelas av Socialstyrelsensom också betalar ut bidraget. Pensionärsorganisationemahar en opinionsbildande roll och fyller en viktig funktion i folkrörelsearbeteti . Pensionärsorganisationerna har också en viktig roll att fylla närdet gäller att föra ut och informera om konsekvensema för äldre av det svenskaEU-medlemskapet. En justering av grundbidraget behöver göras för detbudgetår som löper från . För /96 bör statsbidraget tillpensionärsorganisationerna uppgå till . tillBidrag till pensionärsorganisationer för /96 anvisar ett anslagpå . 1993/94 Utgift 77 375 718 1994/95 Anslag 72 700 000 1995/96 Förslag 156 352 000 varav 119 663 000 beräknat för Frånanslaget ersätts landstingen för inköp av texttelefoner till döva. svårthörselskadade, dövblinda och talskadade samt för anhörigtelefoner. Ersättningenutbetalas av kvartalsvis i efterskott. Verksamheten regleras iförordningen (1992:621) om bidrag till texttelefoner. Frånanslaget utbetalas även ersättning till operatören för förmedlings- Prop.1994/95:100 tjänst för samtal mellan texttelefoner och vanliga telefoner. 6 varande budgetår tillhandahålls förmedlingstjänsten av som ersätts för sina kostnader förförmedlingstjänsten och för ränta på nedlagt kapital budgetårsvis i efterskott. Socialstyrelsengör i sin anslagsframställning bedömningen art 675 texttelefoner och 1 400anhörigtelefoner kommer art ordineras under /96. Styrelsenräknar därvid med ett femtiotal ordinationer av texttelefoner för dövblindaunder /96. Införandet av statsbidraget till anhörigtelefoner den1 har inneburit att de tidigare kraftiga årliga ökningama iförmedlingsverksamhetens omfattning nu stagnerat. Omfattningen avförmedlingsverksamheten samt kostnadema för denna förväntas således blioförändrade under /96 jämfört med såväl budgetåren 1994/95 som1993/94. Det sammanlagda medelsbehovet uppgår enligt till för det förlängda /96. skriver i sin anslagsframställningatt ett antal aktörer inom teleområdet under /94 visat intresseför att vara med i en eventuell upphandling av förmedlingstjänsten. Styrelsenhar också för avsikt att göra en sådan upphandling. För attkunna uppnå bästa möjliga villkor i en sådan upphandling anser styrelsen detnödvändigt att anslagets konstmktion ändras så att även ersättningen förförmedlingstjänsten utbetalas kvartalsvis i efterskott. Medsyfte att öka kostnadskontrollen över förmedlingsverksamheten uppdrogregeringen i regleringsbrev för /94 åt attutreda och föreslå former för en prestationsanpassad ersättning för förmedlingav texttelefonsamtal. Enligt uppdraget skulle styrelsen också föreslå åtgärderi syfte att uppnå en effektiv upphandling av sådan verksamhet. Socialstyrelsenhar genom en rapport redovisat uppdraget för regeringen. Närdet gäller den prestations-anpassade ersättningen föreslår styrelsen irapporten att ersättning till operatören för förmedlingsverksamheten börbaseras på antalet gjorda beställningar av texttelefonsamtal viaförmedlingscentralen. Vad beträffar åtgärder för att uppnå en effektivupphandling av förmedlingstjänsten redovisar styrelsen i rapporten denkravspecifikation för förmedling av texttelefonsamtal som utarbetats isamarbete med handikapporganisationema. Styrelsen gör bedömningen attupphandling av förmedlingstjänsten kan ske fr.o.m. /96 och dåmed den utarbetade specifikationen som grund. Vad beträffar /95föreslär styrelsen att, i avvaktan på upphandling av tjänsten, avtal om prestationsanpassadersättning för förmedling av texttelefonsamtal bör fräffas med . Styrelsens rapport fick till följd att ett avtal baserat på en fastersättning om per anrop till förmedlings- Prop. 1994/95:100tjänsten slöts mellan och den 15 Bil. 1 frågoma om prestationsanpassad ersättning för,och upphandling av, förmedling av texttelefonsamtal gör regeringen sammabedömningar som styrelsen. bör därför under /96,i överensstämmelse med den utarbetade kravspecifikationen och till lägstamöjliga kostnad, upphandla förmedlingstjänsten i enlighet med lagen (1992:1528)om offentlig upphandling. Avtal som upprättas som resultat av sådan upphandlingbör i likhet med nu gällande avtal med baseras på en fastersättning per anrop. Regeringen delar också uppfattningatt den nuvarande anslagskonstmktionen är olämplig och därför bör ändras.Ersättning till operatören för förmedlingstjänsten bör fortsättningsvisutbetalas kvartalsvis i efterskott i stället för som tidigare budgetårsvis iefterskott innefattande ersättning för operatörens räntekostnader. En sådanförändring innebär en engångsvis kraftig ökning av kostnadema för det förstahalvåret i anslagsperioden /96. 1 likhet med beräknar regeringenmedelsbehovet för /96 till . tillErsättningför texttelefoner för /96 anvisar ett förslagsanslagpå . 1993/94 Utgift 164 462 542 1994/95 Anslag 191 000 000 1995/96 Förslag 610 000 000 varav 396 000 000 beräknat för Fråndetta anslag betalas bilstöd till handikappade och föräldrar med handikappadebam till anskaffning och anpassning av motorfordon m.m. Bilstödet trädde ikraft . Bilstödet kan lämnas till fem olika persongmpper ochomfattar grundbidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag.Nytt bilstöd kan lämnas huvudsakligen bara om har gått sedanbeslut senast fattades om rätt till stödet. Stödet administreras av ochde allmänna försäkringskassoma.