prop · GH03178 · 1994-01-01 00:00:00 — Bestämmelserna har kommenterats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.4. Paragrafen, som motsvarar 9 kap. 8 i utredningens förslag, överensstämmer i huvudsak med bestämmelserna i tidigare 9 kap. 3 a andra stycket. Till paragrafen har fogats en bestämmelse om skyldighet för att lämna upplysningar om eventuella krav på tillstånd av någon annan myndighet som motsvarar 8 kap. 25 . Bestämmelsen i den nu aktuella paragrafen tar sikte på de projekt som inte bygglovsprövats. Om bygganmälan föregåtts av en bygglovsprövning skall upplysningarna enligt 8 kap. 25 ha lämnats redan i samband med handläggningen av bygglovsärendet. Det förtjänar att än en gång påpekas att det är byggherren som även i detta fall har det yttersta ansvaret för att nödvändiga tillstånd finns. Som påpekas i PBL-propositionen (s. 737) bör det dock i serviceuppgifter ingå att upplysa om att det kan behövas tillstånd från andra myndigheter. Bestämmelserna, som är nya har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.5. De utgör grunden för det nya systemet för tillsyn och kontroll. Paragrafen motsvarar 9 kap. 10 i utredningens förslag. Stycket innehåller bestämmelser om en kontrollplan för arbetena. Huvudsyftet med samrådet är att man skall komma fram till en överenskommelse om en sådan plan. skall alltså i mån av behov klargöra för den byggande vilka krav som gäller för byggnaden samt i förekommande fall informera om gällande produktkrav och krav på arbetsutförande. Byggherren skall med stöd av sina konsulter och den kvalitetsansvarige redovisa hur han har tänkt sig att kraven skall uppfyllas och hur uppfyllandet skall kontrolleras. skall uppge vilken verifiering av kontrollen som nämnden anser sig behöva och byggherren skall redovisa hur han tänkt sig att bestyrka kontrollen. Det ankommer på byggherren att lägga fram förslag till en kontrollplan. I planen skall anges vilken kontroll som skall utföras samt vilka sakkun- nigintyg och övriga handlingar som skall företes för nämnden. Av planen kan också framgå att anmälningar skall göras till nämnden beträffande vissa arbetsmoment. Kontrollen kan utföras genom dokumenterad egenkontroll av byggherren, dennes kvalitetsansvariga eller entreprenörer eller av fristående sakkunniga, i undan- tagsfall också av själv. Byggherrens förslag till kontrollsystem skall godtas, om det inte finns skäl att ifrågasätta kvaliteten på kontrollen. Om kontrollen skall ske genom , uppträder nämnden på samma villkor som en fristående sakkunnig. Beträffande kontrollen erfordras naturligtvis alltid en generell kontroll av material, produkter och arbetsutförande, även om den i många fall kan göras på ett mycket enkelt sätt - t.ex. då byggherren själv uppför ett fritidshus åt sig - och inte alltid behöver verifieras för . Härutöver kan det erfordras kontroll avseende t.ex. konstruktionsdetaljer som har avgörande betydelse för konstruktionens bärförmåga, stadga eller beständighet och konstruktionsdetaljer med speciellt utförande samt omgivningspåverkan. För sådan speciell kontroll kan det behövas en särskild plan, som då blir en del av kontrollplanen. Kraven på kontroll och bestyrkande i olika hänseenden måste naturligtvis anpassas efter den kompetens som finns på byggherresidan. Verifierande av arbetsutförandet bör dock vanligen ankomma på den kvalitetsansvarige. Frågor om metoder för bestyrkande skall lösas vid samrådet. Avgörande för omfattningen av den dokumentation som kan behövas för att byggherren skall veta att byggnaden uppfyller egenskapskraven och för tillsyn är i första hand byggherrens kompetens samt projektets komplexitet och omgivningspåverkan. När det gäller behovet av dokumentation kan man skilja mellan dokumentation som behövs vid samrådet, före arbetets påbörjande, under arbetets genomförande och efter arbetets slutförande. Vid samrådet kan, förutom huvudritningar och konstruktionshandlingar, behövas t.ex. en geoteknisk undersökning inklusive eventuell utredning om grundvattenförhållandena m.m., en sprängningsplan, en rivningsplan samt brandskyddsdokumentation. Också en särskild redovisning av tillgänglighetsfrågorna kan aktualiseras. Genomgången av dessa frågor kan leda till att verifieringar krävs i något eller några avseenden. är det lämpligt att byggherren ser till att behovet härav klarläggs innan arbetena påbörjas. Under arbetets genomförande kan dokumentationen bestå av de kvalitetsansvarigas protokoll över fortlöpande kontroll och provning enligt kontrollplan. Den kan också bestå av sakkunnigintyg om utförd dimensione- ringskontroll rörande bärande konstruktioner och om utförd täthetsprovning m.m. av rök- och avgaskanaler, eldstäder m.m. Sakkunnigintyg angående ledningar för vattenförsörjning eller avlopp, värmeledningsanläggning m.m. torde ofta kunna tillhandahållas i form av besiktningsprotokoll från kommunens va-verk eller motsvarande. I kontrollplanen kan i mån av behov, tas in bestämmelser om kontroll och dokumentation av denna när schaktning eller sprängning till grundbotten blivit utförd eller pålning skall påbörjas, när grundläggning färdigställts men innan första bjälklaget utförts, när byggnadens bärande stomme och skorsten uppförts men innan putsning eller annan ytbehandling utförts eller ytskikt påförts. Efter ett arbetes slutförande kan dokumentationen bestå av t.ex. sakkunnigintyg om utförd funktionsprovning av ventilationssystem, sakkunnigintyg avseende hissinstallationer och övriga rörliga anordningar samt sakkunnigintyg om kontroll av att byggnaden uppfyller de krav som ställs på tillgänglighet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. I undantagsfall kan det finnas behov av anmälningar av vissa byggnadsmoment till denna skall kunna följa genomförandet av projektet och ges möjlighet att övervaka att kontrollplanen följs eller göra besiktningar. För uppfyllande av sin allmänna tillsynsfunktion får besikta byggprojektet. Detta framgår av bestämmelsen i 16 kap. 7 , som ger rätt till tillträde för utövandet av sin tillsynsfunktion. Vad gäller frågan om när tillsynsinspektioner skall förekomma spelar, förutom byggnadsföretagets art, naturligtvis byggherrens kompetens en avgörande roll. Bestämmelsen ger rätt att ändra kontrollplanen om den inte följs i något väsentligt avseende. Enligt en ny bestämmelse i 10 kap. 3 får förbjuda att ett byggnadsarbete fortsätts till dess att sådana brister har åtgärdats som uppkommit genom att kontrollplanen inte följts. I paragrafen, som har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.6, finns bestämmelser om slutbevis. Den motsvarar 9 kap. 11 i utredningens förslag. Enligt den äldre lydelsen av 9 kap. 6 skall göra slutbesiktning, om det inte är uppenbart onödigt, och utfärda skriftligt bevis över besiktningen. Det slutbevis som skall lämnas enligt den nu aktuella bestämmelsen är inte ett bevis över en slutbesiktning. Slutbeviset skall lämnas när byggherren uppfyllt sina åtaganden enligt kontrollplanen och inte funnit anledning att ingripa enligt 10 kap. Dessa förutsättningar innefattar att inte har anledning anta att byggnaden strider mot ett meddelat bygglov eller mot en detaljplan eller områdesbestämmelser. Av formuleringen av förutsättningarna för lämnande av slutbevis framgår att detta inte utgör någon garanti för att byggnaden eller anläggningen verkligen uppfyller alla ställda krav. Betydelsen av beviset inskränker sig till att det utgör ett kvitto på att byggherren och är överens om att kontrollplanen följts och att det således finns anledning att anta att byggnaden uppfyller de krav som i olika avseenden ställs på den. Enligt bestämmelsen skall , om den finner att det brister i förutsättningarna för att utfärda slutbevis, utan oskäligt dröjsmål ta ställning till i vilken omfattning byggnaden skall få användas i avvaktan på att bristerna åtgärdats. Bestämmelsen har utformats så att det föreligger en presumtion för att nämnden förbjuder användningen av byggnaden eller den del som omfattats av byggnadsåtgärderna till dess att bristerna åtgärdats. Bestämmelsen utgör ett komplement till andra ingripandemöjligheter har mot åtgärder som strider mot PBL eller lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. eller mot föreskrifter eller beslut som meddelats med stöd av dessa lagar. Det finns alltså anledning att understryka att under pågående arbeten har möjlighet att ingripa med stöd av t.ex. 10 kap. 3 andra stycket mot arbeten som utgör fara för människors liv eller hälsa eller med att begära handräckning för att åstadkomma rättelse. Förevarande bestämmelse är utformad främst med avseende på mindre omfattande men betydelsefulla brister, som t.ex. att det framkommer att arbeten utförts så att reglerna om tillgänglighet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga inte uppfylls fullt ut. Den är avsedd som ett effektivt och verkningsfullt påtryckningsmedel för att byggnader till alla delar skall uppfylla de krav som ställs på dem från samhällets sida. Enligt bestämmelsen skall ta ställning till i vilken omfattning byggnaden skall få användas. I detta uttryck ligger att förbudet både kan avse visst slag av användning och användning av viss del av en byggnad. Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.5, motsvarar 9 kap. 12 i utredningens förslag. Enligt bestämmelsen upphör beslut i fråga om byggsamråd och kontrollplan att gälla om byggnadsarbetena inte påbörjas för bygganmälan. Dessa beslut skall fattas i nära anslutning till bygganmälan. Efter så som kan förutsättningarna för projektet ha ändrats. Det är därför lämpligt att projektet får prövas på nytt. Det sker efter en ny bygganmälan. Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.1, motsvarar 9 kap. 4 i utredningens förslag. I paragrafen ställs krav på företeende av bevis om en försäkring för byggnadsarbetena, om en sådan behövs enligt lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring, och besked om skyddsrum enligt 32 civilförsvarslagen (1960:74), om ett sådant besked krävs. Innan ett sådant bevis resp. besked har företetts får byggnadsarbetena inte påbörjas. Bestämmelsen motsvarar, såvitt avser byggfelsförsäkringen, den tidigare lydelsen av 9 kap. 1 andra stycket. Regleringen i fråga om beskedet om skyddsrum är ny för PBL. Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.8, upptar bestämmelser om en kvalitetsansvarig. Den motsvarar 9 kap. 5 första och tredje styckena i utredningens förslag. Benämningen kvalitetsansvarig har valts för att understryka att den ansvariges uppgifter främst består i att utöva tillsyn över kvalitetsstyrningen och kvalitetsuppföljningen så att de väsentliga samhällskraven uppfylls i projektet. Liksom enligt dagens system är det dock byggherren som har det fulla ansvaret. Systemet med kvalitetsansvarig är till för att samhället skall ha garantier för att byggherren eller dennes konsult har tillräcklig kunskap och erfarenhet. Den kvalitetsansvariges arbetsuppgifter ligger således inom ramen för byggherrens egenkontroll. Byggherren skall underrätta om vem som är kvalitetsansvarig. Att detta måste ske innan arbetena påbörjats och samråd ägt rum, framgår av paragrafens andra stycke och av 7 . Enligt bestämmelsen i andra stycket skall den kvalitetsansvarige vara närvarande vid byggsamrådet samt vid besiktningar och andra kontroller. Därmed avses både sådana kontroller som ligger inom ramen för kontrollplanen och sådana som kan tänkas företa i egenskap av tillsynsmyndighet. Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.8, motsvarar 9 kap. 5 andra stycket i utredningens förslag. Till kvalitetsansvarig får utses den som har s.k. riksbehörighet eller som godkänt för visst arbete. I de fall finner att någon särskild kvalitetsansvarig inte erfordras på grund av att arbetena är av mindre beskaffenhet kan byggherren, om denne är en fysisk person godkännas som kvalitetsansvarig. Det föreligger inte något hinder mot att en byggherre som själv har tillräcklig kompetens är kvalitetsansvarig även vid mera omfattande arbeten. Riksbehörighet kan meddelas för endast vissa slag av arbeten och tidsbegränsas. Paragrafen, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.8, motsvarar 9 kap. 5 fjärde stycket i utredningens förslag. I paragrafen finns bestämmelser som tar sikte på försumliga kvalitets- ansvariga. Beslut av om byte av kvalitetsansvarig kan överklagas enligt 13 kap. 4 andra stycket 5. Genom en ny bestämmelse i första stycket, som behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.9, får förbjuda att ett byggnadsarbete fortsätts till dess att uppkomna brister åtgärdats, om byggherren inte följer någon väsentlig del av kontrollplanen. Bestämmelsen motsvarar en del av 9 kap. 10 tredje stycket i utredningens förslag. Ändringen i första stycket 1 är en följd av bestämmelsen i 9 kap. 13 . Ändringen i första stycket 2 innebär att särskild avgift skall tas ut om någon underlåter att inkomma med bygganmälan när sådan erfordras. Den har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.7. Som framgår av specialmotiveringen till 9 kap. 2 är bygganmälan i sig endast en underrättelse från byggherren till . Det nya systemet för tillsyn och kontroll innebär att byggherren bygger på egen risk. Kan han inte visa att byggnaden efter de vidtagna åtgärderna uppfyller de krav som kan ställas på den, kan förbjuda vidare användning av byggnaden eller en del av den. kan också framtvinga rättelser med stöd av andra bestämmelser i detta kapitel. 10 kap. 18 a Paragrafen är ny. Den har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.7. Bestämmelsen, som motsvarar 10 kap. 15 andra stycket i det remitterade förslaget, har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Om finner att det brister i förutsättningarna för att utfärda slutbevis, skall nämnden enligt 9 kap. 10 andra stycket ta ställning till i vilken omfattning byggnaden skall få användas till dess att bristerna åtgärdats. Enligt förevarande paragraf kan förena ett användningsförbud med vite. Av 9 kap. 10 framgår att ett användningsförbud också kan avse visst slag av användning. Ändringen i första meningen innebär att får ta ut avgifter enligt självkostnadsprincipen i ärenden som föranleds av en bygganmälan, dvs. bl.a. medverkan vid samråd samt beslut om kontrollplan. Även de smärre åtgärder av administrativ beskaffenhet som kan föranledas av själva bygganmälan omfattas givetvis av denna bestämmelse. Vad gäller arbetet som tillsynsmyndighet och besiktningar som föranleds av det, skall det, liksom enligt gällande regler, inte avgiftsfinansieras enligt förevarande bestämmelse. Ändringen är föranledd av att fullständig bygglovsbefrielse kan medges i detaljplan. Den innebär att kommunen har möjlighet att ta ut planavgift även för upprättande av planer som har sådana bestämmelser och för ändring av planer som bl.a. innebär bygglovsbefrielse. Paragrafens andra stycke har delats in i punkter. I 2 har intagits en bestämmelse som innebär att kommunens ställningstagande till om det erfordras byggsamråd inte kan överklagas. Ändringen är föranledd av det nya 9 kap. Bestämmelserna i kapitlet är sådana att de bör överklagas till en kammarrätt när överklagande kan ske. De beslut som kan komma i fråga är beslut om kontrollplan enligt 9 första stycket, ändring av kontrollplan enligt 9 tredje stycket, utfärdande av slutbevis enligt 10 och byte av kvalitetsansvarig enligt 15 . Ändringen innebär att andra stycket upphävs. Detta är en följd av det nya systemet för tillsyn och kontroll, som innebär att frågor om arbetslokaler och personalrum inte skall prövas i bygglovsskedet. Genom det nya andra stycket bemyndigas regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att utfärda föreskrifter om kvalitetsansvariga. Bemyndigandet i första stycket gäller de krav som fortfarande kan ställas med stöd av PBL. 10.2Förslaget till lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. I paragrafen anges lagens tillämpningsområde. Lagen gäller dels tekniska egenskapskrav på byggnader och andra anläggningar (byggnadsverk) och dels byggprodukter. Lagen är tillämplig inte bara på byggnader och andra anläggningar som regleras i (1987:10) (PBL) utan även på t.ex. vägar, järnvägar, ledningsnät, plattformar, slussar och dammar. I paragrafen definieras också vad som menas med byggprodukt. Denna definition är densamma som upptas i 2 byggproduktlagen (1992:1535) och i artikel 1 i EG:s byggproduktdirektiv (89/106/EEG). Paragrafens första stycke innehåller de tekniska egenskapskrav som ställs på byggnadsverk. skall, under förutsättning av normalt underhåll, under en ekonomiskt rimlig livslängd uppfylla de angivna tekniska egenskapskraven. Formuleringen överensstämmer med vad som föreskivs i bilaga 1 till EG:s byggproduktdirektiv. Genom att kraven skall uppfyllas under en ekonomiskt rimlig livslängd erhålls en viss motsvarighet till kravet i 3 kap. 8 PBL att byggnader skall utföras med sådant material och på sådant sätt att reparations-, underhålls- och driftskostnader begränsas. Kraven under punkterna 1-6 är desamma som upptas i den nuvarande bestämmmelsen i 3 byggproduktlagen och överensstämmer med de krav som anges i bilaga 1 till byggproduktdirektivet. Samma krav återfinns också i den nuvarande lydelsen av 3 kap. 3-6 PBL. Kraven under punkterna 7 och 8 är nya. Kravet i punkten 7 avseende lämplighet för avsett ändamål är en motsvarighet till kravet på ändamålsenlighet i nuvarande 3 kap. 5 PBL. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har för avsikt att med stöd av bemyndigandet i 21 precisera detta krav på så sätt att tidigare ändamålsenlighetskrav ersätts med funktionskrav beträffande vissa från allmän synpunkt väsentliga krav på en lämplighet för avsedd användning. Kravet i punkten 8 kommer också att utfyllas av föreskrifter utfärdade av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Dessa föreskifter kommer att i sak vara desamma som finns i nuvarande 3 kap. 7 PBL. Kravet i punkten 9 på hushållning med vatten och avfall fanns i 3 kap. 3 och 6 PBL. Paragrafens andra stycke innehåller en erinran om att de varsamhetskrav och krav på underhåll som uppställs i 3 kap. 10-14 PBL också skall iakttagas vid uppförande och ändring av byggnadsverk. I paragrafens tredje stycke föreskrivs att byggnadsverk skall underhållas så att deras egenskaper i de hänseenden som avses i första stycket i huvudsak bevaras. Bestämmelsen är med vissa redaktionella ändringar överflyttad från 3 kap. 13 första stycket första meningen PBL. I paragrafen erinras om att särskilda bestämmelser om byggnadsarbeten, tillsyn, kontroll och påföljder finns i 9 och 10 kap. PBL. Detta innebär att PBL:s kontrollsystem skall användas. Paragraferna överensstämmer med bestämmelserna i 3 och 4 samt 6-11 I paragraferna har gjorts vissa redaktionella ändringar. Paragrafen motsvarar 12 i byggproduktlagen med den ändringen att en tillsynsmyndighets beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol och att prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Ändringen är föranledd av det förslag till ändrad instansordning i de allmänna förvaltningsdomstolarna som föreslås i prop. 1993/94:133 och som avses träda i kraft . Förslaget innebär bl.a. att länsrätt skall vara första instans och att prövningstillstånd införs i kammarrätt. Regler om vilka mål eller målgrupper som skall omfattas av krav på prövningstillstånd får avgöras beträffande varje målgrupp och bestämmelser om prövningstillstånd skall tas in i de materiella författningarna. När det gäller frågan om prövningstillstånd skall krävas uttalas att prövningstillstånd främst bör användas i de fall målet prövats av en förvaltningsmyndighet innan det prövats av länsrätt (prop. 1993/94:133 s. 34). De beslut som det här är fråga om har prövats av en tillsynsmyndighet och systemet med prövningstillstånd i kammarrätt lämpar sig väl för dessa målgrupper. I paragrafen uppställs ett krav på att anordningar skall underhållas så att de kan tillgodose kraven i 2 första stycket 2-4, 6 och 8. Bestämmelsen är med vissa redaktionella ändringar överflyttad från 3 kap. 13 första stycket andra meningen PBL. Paragrafen innehåller en hänvisning till bestämmelserna i 6-12 och gör det möjligt att tillämpa bestämmelserna om märkning och tillsyn även för hissar och värmeanordningar. Skälen för att tillämpa dessa bestämmelser även på nu nämnda anordningar har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 7.4. Paragraferna innehåller regler om funktionskontroll och anger vem som får utses till funktionskontrollant. Bestämmelserna motsvarar reglerna i 9 kap. 14 och 15 PBL om hur en kvalitetsansvarig får utses. Nämndens beslut att att en annan funktionskontrollant skall utses kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten av samma skäl som angetts i kommentaren till 12 . I paragrafen finns bestämmelser om typgodkännande och tillverkningskontroll och paragrafen motsvarar de nuvarande bestämmelserna i 16 kap. 2 PBL. Paragrafen föreskriver att typgodkända eller tillverkningskontrollerade material, konstruktioner och anordningar skall förutsättas uppfylla kraven enligt 2 i de avseenden som godkännandet eller kontrollen gäller. Bestämmelserna avser byggnadsverk och motsvarar de äldre bestämmelserna i 8 kap. 29 andra stycket andra meningen PBL. I paragrafen anges att typgodkännande och beslut om tillverknings- kontroll meddelas av de organ som har ackrediterats för detta ändamål enligt 14 lagen (1992:1119) om teknisk kontroll. I enlighet med vad som anförts i den allmänna motiveringen, avsnitt 7.4.1, bör rätten att meddela typgodkännanden och beslut om tillverkningskontroll tillkomma varje kompetent organ som ackrediterats genom Styrelsen för teknisk ackreditering. Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela de närmare föreskrifter som behövs för att byggnadsverk skall uppfylla kraven enligt 2 första stycket. I denna paragraf bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela vissa föreskrifter till uppfyllande av åtaganden enligt . Paragrafen överensstämmer med bestämmelsen i 5 byggproduktlagen med den ändringen att även hissar och värmeanordningar medtagits i punkten 2 och 3. Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för kontroll av att föreskrifter som utfärdats med stöd av 21 efterlevs och att anordningar underhålls. Genom denna bestämmelse bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda föreskrifter om funktionskontrollanter. Genom denna paragraf bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela närmare föreskifter om typgodkännande och tillverkningskontroll. 10.3Förslaget till lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74) Ändringarna är föranledda av det nya systemet för tillsyn och kontroll i 9 kap. (1987:10), PBL. Enligt 9 kap. 12 (1987:10) skall, i de fall besked behövs enligt första stycket av denna paragraf, beskedet visas upp för byggnadsarbetena skall få påbörjas. Ändringen är en följd av ändringen i 33 andra stycket. Punkten är ny. Bestämmelsen är föranledd av att det genom beslut i en detaljplan enligt PBL är möjligt att inom det område som omfattas av planen helt befria från krav på bygglov. Tidsfristen har därför, för bygglovsfria åtgärder, knutits till bygganmälan. Punkten motsvarar den tidigare punkten 3. Den har ändrats redaktionellt. Ändringen är föranledd av det nya systemet för tillsyn och kontroll. Den speglar också synen på byggherrens ansvar. Stycket har fått ett nytt innehåll. Bestämmelsen innebär att frågor kring de tekniska egenskapskraven på skyddsrummet skall behandlas vid byggsamrådet enligt 9 kap. 7 PBL. Stycket har fått ett helt nytt innehåll. Bestämmelsen innebär att PBL:s kontrollsystem blir tillämpligt också på de tekniska egenskapskrav som gäller specifikt för skyddsrum.