prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — 1994/95:100 Skatte- (xh uppfoördsväsende Bilaga 5 Verksamheteninom fiinktionen Skatte- och uppfoördsväsende skaU foedrivas så att under höjdfoeredskap skatter, tullar cxh avgifter folir foetalda i rätt tid samt attskatter snafobt skaU kunna ändras. Verksamheteninom funktionen Livsmedelsförsörjning m.m. (försörjning med Uvsmedel inklusivevatten, reglerings- cxh ransoneringsåtgärder avseende Uvsmedel,Uvsmedelshygien, civU veterinärverksamhet) skaU bedrivas så att befolkningenunder höjd beredskap kan få tiUgång tiU tillräckUgt med bl.a. Uvsmedel (inkl.dricksvatten) med hänsyn tiU energi- cxh näringsbehov. Verksamheteninom fiinktionen Arbetskraft (arfoetskraftsförsörjiung,arfoetsmarknadsutbUdning, arbetarskydd, arfoetsmarknadstvister) skaU bedrivasså att för totalförsvaret oundgängUg produktion cxh verksamhet kan upprätthåUasunder höjd beredskap. Verksainheteninom fiinktionen Flyktingverksamhet skaU bedrivas så att flyktingar ochasylsökande under höjd foeredskap kan tas emot cxh omhändertas. Verksamheteninom fiinktionen Landskaps- cxh &stighetsinformation skaU foedrivas så atttotalförsvarets foehov av landskapsinformation, hydrografisk och geologiskinformation samt &stighetsinformation under höjd foeredskap kan tiUgodoses. Verksamheteninom fiinktionen Energiförsörjning skaU foedrivas så att under höjd foeredskaptotalförsvarets oundgängUga foehov av foränslen, drivmedel och elkraft kantiUgodoses. Verksamheteninom fiinktionen Försörjning med industrivaror (utom energiförsörjning och Uvsmedelsförsörjning) skaU foedrivas så att produktion under en återtagningspericxl/resurskompletteringsperiod kan säkerstäUas samt att tillräckUg reparations- cxh underhåUsfoeredskap kan 24 upprätthåUasoch totalförsvarets krav i övrigt kan tiUgodoses under höjd Prop.1994/95:100 foeredskap. Denekononuska planeringsramen för det civila försvaret Plsmeringsramenhar fiinnits som styr- och awägningsinstmment sedan 1987 årstotalförsvarsbeslut. EnUgt de principer som då &ststäUdes ingår i ramendels investeringar för säkerhetspoUtiska kriser cxh krig samt däravföranled(& driftkostnader, dels förvaltiiingskostnader hos myndigheter somingår i det civi& försvaret cxh Ugger under ärde huvudtiteln. Skälen för att det bör finnas en särskUdplaneringsram för det civUa försvaret är enUgt regeringen starka. Ramen gerstadga åt planeringen cxh är ett viktigtawägningsmstmment vid programplanearbetet när det gäUer resursfördelningen. För att förbättra de totafe awägningsmöjUghetemaanser regeringen att ramen bör tiUföras investeringar cxh driftkostnader förUvsmedels-foeredskapen. LEMO föreslår att kosbiadema för fredsräddningstjänsteninte foör ingå i ramen. EnUgt regeringen är det svårt att särskUja kostnaderför freds- respektive krigsräddningstjänst. Mot bakgmnd av räddningstjänstensstora betydelse i krig bör därför kostiiadema för den Ugga kvar i ramen. Imål- (xh resultatstyming är uppföljning cxh utvärdering mycket viktiga inslag.Inom det civife försvaret vidtas beredskapsåtgärder inom i stort sett samtUgasamhäUssektorer. En konsekvens av detta är att det civi& försvaret somhelhet betiakfet är mycket komplext och att det i vissa avseenden är svårt attuttafe sig genereUt om hur uppföljning och utvärdering bör utformas. Trots desvårigheter som detfe innefoär när det gäUer att följa upp verksamheten måstefoeredskapsläget inom fiinktionema kunna foedömas utifrån gemensamma kriterier. Frågan är mot vad uppföljning och utvärdering skaUgöras. Själv&Uet måste aUtid en uppföljning genomföras som har tiU syfteatt säkerstäUa att varje myndighets verksamhet foedrivs allmänt rationeUt ochproduktivt. Etet centra& är emeUertid att foedöma effekten påberedskapsfeget, dvs. den bedöm(& förmågan i krig, av de sfetiiga medel somsatsas på olika fiinktioner. Etet är enUgt regeringen angefeget att ambitionenför uppföljning och utvärdering inom det civUa försvaret höjs. Detfe bör främst åstadkommas genom att Överstyrelsens för civU foeredskap uppgifter på området tydUggörs. Överstyrelsen foör på ett mer självständigt sätt redovisa bedömningar av beredskapsfeget inom olika områden cxh även 25 lämna synpunkter påmyndighetemas beredskapsplanering. vidare skäl att pröva enmodeU med årUga, genomgripande utvärderingar av en eUer två funktioner i ettmllande system. Etenna utvärdering skuUe bl.a. kunna avse en kontroU av att denfiinktionsansvariga myndigheten på ett lämpUgt sätt följer cxh toUcarsfetsmaktemas inriktning av det civife försvaret och att planeringen genomförspå ett rationeUt (xh kostnadseffektivt sätt. Regeringen finner det varanaturUgt att det i försfe hand är Överstyrelsen som svarar för dessautvärderingar. Uppgiften Ugger enUgt regeringen mom ramen för Överstyrelsensansvarsområde. 1994/95:100 Bilaga 5 Regeringen anser liksom LEMO att Överstyrelsen förcivU foeredskap foör vara den myndighet som under regeringen samordnar defiredstida beredskapsföifoeredelsema inom det civife försvaret. Liksom i frågaom uppföljning och utvärdering är det enUgt regeringen av stor vUct attÖverstyrelsen i större utsträckning än redovisar sinupp&ttning i samfoand med förs&g tiU inriktning cxh prioriteringar somlämnas i de årUga programplanema. TiUföljd av de många och stora strukturförändringarna inom Försvarsdepartementetsområde har ett om&ttande avvecklingsarfoete pågåttsom tiU stora delar också avslutats. Avveckling har avsett såvälpersonal som lokaler, inventarier, arkiv cxh ekonomi. I det följande lämnas enredovisning av det avvecklingsarfoete som genomförts inom dels Försvarsmakten,dels övriga myndigheter. Med anledning avfrämst försvarsfoeslut har inom Försvarsmakten följandepersonalminskningar skett. YrkesoSF, särsk pension ' Yrkesoff, karriärväxling ' YrkesofF, utan fullmakt' ■ Officer med fiillmakt som barutnyttjat särskild pension frin 55 irs Uder eller . Officer med fullmakt som fitt stöd av arbetsgivateo föratt 'karriärväxla' (studier BUaga S Vissa av dessa är fortfiuande anställda under delav studietiden. ' Officer, oftast utan fullmakt, som bar slutat efieruppsägning eller efter egen begäran. * Härutöver bar stöd lämnats av . Avvecklingen av yrkesofficerare har skett samtidigtsom rekrytering och nyanställning har fortsatt. Etetta sammanhänger medfoehovet av yngre ofllcerare i gmnd- och krigsorganisationen. Nettominskningenutgörs sålunc& av cirka 1 200 yrkesofficerare, vilket innebär attantalsmässig balans - då hänsyn fegits tiU krigsorganisationen behov -har uppnåtts. MöjUgheten tiU särskUd pension för yrkesofficeraremed fiillmakt har utnyttjats av av de berörda. Variationen när det gäUerutnyttjandet av denna möjUghet är stor vid jämförelse mellan försvarsgrenarnaoch meUan skUda kompetensnivåer (miUtära grader). Etet är exempelvis vanUgarebland officerare ur armén att utnyttja särskUd pension än bland marin- ochflygvapenofficerare. Ungefär hälften av de yrkesofficerare som har"karriärväx&t" har valt att studera. Resterande har - med likastora delar - valt avgångsvederlag, vilket normalt uppgått tiU en årslön, eUerstartat eget företag. Beslut om stöd vid "karriärväxling" harfettats i ett särskUt råd med representanter firån Försvarsmakten, cxh . För de civUanstäUda inom armén har införandet avvämpUktiga inom mobUiseringsförråds- och förplägnadstjänsten inneburit storaförändringar när det gäUer arbetsformer. För att förbättra förmågan att leda(xh utbUda vämpUktiga kommer ledarskapsutbUdningen för de civUa arfoetsledamaatt fortsätta. För de civife, som har sagts upp, harFörsvarsmakten cxh gjort omfettande insatser för att sålångt som möjUgt underlätta möjUghetema tiU annan anställning. Viduppsägningtidens slut har erhåUit annan anställning och drygt 20 %varit öppet arfoetslösa. Övriga har om&tfets av olika former avarbetsmarknadspoUtiska åtgärder. är det, jämfört medannan sfetUg verksamhet, ett refetivt gott resultat. Variationen meUan skilda delarav landet är dcxk stor. Behov av fortsatt avveckling av anstäUd personalinom Försvarsmakten framgår av avsnitt 3.1 Övriga frågor. Demyndigheter - som inte varit militära myndigheter - som aweckfets i anslutningtiU försvarsmaktsreformen är Försvarets dafecenter. Försvarets mediecenter.Försvarets civilförvaltning. För Försvarets dafecenter och Försvaretsmediecenter innnefoar avvecklingen att de privatiserades. För de övrigamyndighetema innehar nedläggningen att en stor del av deras verksamhet fördesöver tiU andra sfetUga myndigheter och i Fortifikationsförvalbiingens feUdelvis också tiU ett statiigt foo&g. I samband med att Totalförsvarets pliktverkinrättas den 1 juU 1995 kommer cxh Vapenfristyrelsen att läggasned. Regeringen har inrättat en särskUd myndighet.Myndigheten för avveckling av vissa verksamheter inom totalförsvaret, för attha hand om uppgifter som föranleds av att myndigheter inomFörsvarsdepartementets verksamhetsområde läggs ned. Myndigheten har ansvarat(xh ansvarar för avvecklingen av övertaUg personal vid nämnc& myndigheter.I det följande redovisas en sammanställning över hur många personer som vid deolika myndigheterna sagts upp, erhållit arfoete eUer startat eget, erhåUitpension samt hur många som vid uppsägningstidens slut var arfoetslösa. 1994/95:100 Bilaga 5 Härtill kommer 44personer vid och Vapenfristyrelsen som inte fått anställning iPliktverket cxh där uppsägningstiden ännu inte gått ut. Det ekonomiska utfallet visar att dengenomsnittliga awecklingskostiiaden per person uppgår tiU ca ,inklusive lönekostnader. Stora skUlnader förekommer dock mellan de aweckfede myndighetema fol.a. foeroende på åldersstrukturen och Prop.1994/95:100 UtbUdningsnivån hos personalen, något som i sin tur påverkat BUaga 5 möjUghetema tiU nytt arfoete. Av antalet uppsagda ärungefar kvinnor. Befräffande Försvarets c&tacenter kan vidarekonsfeteras att flertalet av de uppsagcfe är medan flertalet avde uppsagcfe vid Försvarets mediecenter är . 2.4 Översyn av nämnder m.m. inomFörsvarsdepartementets område InomFörsvarsdepartementet har ett aifoete bedrivits med att se över samtUganämnder, råd, delegationer m.m. inom Försvarsdepartementets område. Syftet medöversynen har varit att dels pröva om verksamheten skaU fortgå eUer förändras,dels söka finna effektivare former cxh mtiner för regeringens styming av dessanämnder. Översynen, som har sammanfetfets i en särskUdpromemorfe, skaU ses som en komplettering tiU de strukturförändringar somgenomförts med anledning av LEMO-ufredningens försfeg. I cxh med denna översynhar en fuUständig genomgång gjorts av alfe myndighetema inomFörsvarsdepartementets område. 1 det följande redovisas vilka nämnder m.m. somingått i översynen och vilka förändringar som föresfes eUer redan hargenomförts. Av redovisningen firamgår att i vissa feU har fettatbeslut, medan det i andra faU ankommit på regeringen att vidta åtgärder. upphörde den 1 juU1994 i samfoand med att Försvarets civUförvaltning då aweckfedes (prop.1992/93:100 foU.5 foet. 1992/93:FöU9, rskr. 1992/93:333). bUdadesStatens skaderegleringsnämnd i KammarkoUegiet. I samband med att den nya myndighetenFörsvarsmakten bUcfedes den I juU 1994 avvecklades . Ett råd för msyn i Försvarsmakten inrättades från samma tidpunkt. Rådetssammansättning och uppgifter regleras i förordningen (1994:642) med msöTUctionför Försvarsmakten (prop. 1993/94:85, bet. 1993/94:KU42, rskr. 1993/94:381).Frågan om vUka ledamöter som skaU utses i rådet bereds . ombUdades den I juU1994. Nämnden heter numera för vämpUktiga cxh harenbart hand om frågor rörande de vämpUktiga (prop. 1993/94:100 bU. 5, bet.1993/94:FöU9, mom. 12, rskr. 1993/94:295). Delegationenför icke - miUtärt motstånd avvecklades den 1 juU Prop. 1994/95:100 1994.Delar av Etelegationens uppgifter har överförts tiU Styrelsen för BUaga 5psykologiskt försvar (prop. 1993/94:100 bU. 5, foet. 1993/94:FöU9 mom. 15,rskr. 1993/94:295). TUl följd härav ändrades instruktionen för Styrelsen förpsykologiskt försvar. Regeringen föreslår (avsnitt 2.5) att läggs ned och att vissa av nämndens uppgifterövertas av som därigenom ges utökadeuppgifter. skaU enUgt regeringens försfeg ombUdas ochfr.o.m. den 1 juU 1995 handfegga överkfeganden av dels beslut ianstälhiingsärenden, dels de foeslut som framgår av 11 kap. 4 § fegen(1994:1809) om totalförsvarsplikt. namn föresfes tUl följdhärav foU ändrat tUl . För att foeslufe i frågor som kan aktuaUseras vidtiUämpning av avtalet den 15 aprU 1986 om vissa löne- och andra anställningsvUlkorför flygtjänstgörande personal foUdades Försvarsmaktens flygförar-nämnd.Regeringen anser att fömtsättningama för den nämndens verksamhet påtagUgt harförändrats genom att marknaden för flygförama stafoUiserats.Regeringen anser vidare att eventueUa fiågor som kan uppkomma med anledning avtillämpning av olika arfoetsrättsUga avtal foör normalt handhas avarbetsgivaren, dvs. EventueUa tvister fär lösas på det vanUgasättet hos Arfoetsdomstolen. Regeringen avser därför att fe upp firågan omavveckUng av Försvarets flygföramänmd i samfoand med att nuvarande avtalomförhandfes. Regeringen utser i ett par feU ledamöter istyrelser mom frivilliga försvarsorganisationer. I samfoand med attförordningen (1994:524) om friviUig försvarsverksamhet trädde i kraft den 1 juU1994 utser regeringen inte längre ledamöter i FriviUiga skytterörelsen cxhCentralförfoundet för foefälsutbUdmng. Regeringen avser mte heUer att utsenågon särskUd ledamot tiU styrelsen för Svenska solcfethems-förfoundet. Regeringen utser f.n. en ledamot i centra). Bestämmelserna härför finns ihemvämskungörelsen (1970:304). Regeringen anser att dessa foestämmelser foörfinnas kvar. EnUgt kungörelsen (1964:811) om ersättiiing förintrång i fiske tiU följd av miUtär verksamhet skaU ersättningsärenden avgöras av särskU<& fiskeskyddsnänmder. Sådana nämnder finns för Vänem cxh Vättem. Nämndema bedöms som vUctiga från fiskets synpunkt. Fömtom att de har tiU uppgift att avgöra ersättningsärenden är nämnderna fora för informationsutbyte mellan företrädare för Försvarsmakten cxh yrkes- 30 fiskare,där bl.a. planering av övningar diskuteras liksom hur dessa skaU kunna genomföras så att profolemen för fisket minimeras. Regeringenanser därför att fiskeskyddsnänmdema skaU finnas kvar. skaU enUgt förordningen(1988:1041) med instmktion för i fred verka församordning av de centrafe myndighetemas verksamhet inom totalförsvaret.Utredningen om lednings- cxh myndighetsorganisationen för försvaret (LEMO) harföresfegit bl.a. att uppgifter mte skaU begränsas tiU att enfoartgälfe i fired utan även avse förhållanden under höjd foeredskap. Regeringenavser att med utgångspunkt i LEMO:s förs&g se över Chefsnämndensinstruktion. Regeringen har i regleringsbrevet för budgetåret1994/95 gett MiUtärhögskolan i uppdrag att organisera Etelegationen förmiUtär-historisk forskning. I avsnitt 2.2 behandlar regeringen styrningen ochfimktionsindelningen inom det civi& försvaret. I samfoand härmedkonstaterar regeringen att någon särskUd myndighet som skaU ansvara förtransportfiinktionen under höjd foeredskap inte foehövs. Vidare anserregeringen att skaU finnas kvar med uppgift attgöra förberedande urval av &rtyg som tillhör kommuner eUer enskUda och sombehövs för Försvarsmakten eUer för vissa civi& ändamål. 1994/95:100 Bilaga 5 -uppgifter attge stöd vid avveckling av myndigheter och att erbjuda kompetensutveckling mompersonaltjänstområdet tas över av myndighetema själva. - Överklaganden av beslut i anstäUningsärendenhandhas i fortsättningen av som byter namn. skaU enUgt förordningen (1988:852) med instruktion förFörsvarets personalnämnd handfegga personalfrågor som harsamband med större organisationsförändringar cxh rationaUseringar Prop.1994/95:100 vid myndigheter inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde.Bilaga 5 Nämnden skaU i sådana sammanhang firämja åtgärder som underfettarpersonalförsörjningen och personalrörUgheten mellan myndighetema. Verksamhetenhar även stöd i förordnmgen (1990:923) om personalförsörjning vid myndighetermom Försvarsdepartementets verksamhetsområde. Nänmden skaU också prövaöverkfeganden enUgt förordningen (1988:549) om överkfeganden av beslut omanställning inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde samt vissa andraöverkfeganden enUgt särskUda foestämmelser. skall enligtförordningen (1989:759) med instruktion för Totalförsvarets tjänstepUktsnämndpröva överkfeganden i vissa ärenden som rör plikrsonal. TjänstepUktsnärrmden och fick den11 i uppdrag av regeringen att i samråd inkomma med försfeg tiUdels hur verksamheten vid Personahiåmnden skaU kunna avvecklas och vilkenverksamhet som foör överföras tiU andra myndigheter, dels hurTjänstepliktsnämnden efter en omfoUdning skaU kunna ta över den prövning avöverklaganden som görs av . och har den 30september 1994 inkommit med en rapport om avveckling av ochöverföring av nämndens uppgifter tiU andra myndigheter. EnUgt rapporten är den övervägande delen avPersonalnänmdens nuvarande uppgifter sådana att de normalt numera skaU handhasav respektive myndighet. Stödet vid avveckling av myndigheter cxhkompetensutvecklingen inom personaltjänstområdet bör därför enUgt rapportendecentraUseras tiU myndighetema. Det system för "Lediga tjänster" somPersonalnämnden byggt upp för personalförsörjning inom Försvarsdepartementetsverksamhetsområde kan enUgt rapporten föras över tiU Försvarsmaktenshögkvarter. Överkfeganden av foeslut i anställningsärenden börenUgt rapporten handläggas av en ombUdad . EnUgt rapporten skuUe en nedfeggning avPersonalnämnden medföra att två anstäUcfe saknar en klar lösningavseende framtida arbetsuppgifter. Etet torde ankomma på regeringen attfeststäUa avvecklings- och arbetsgivaransvar. En stor del av de arbetsuppgifter - utom såvittavser prövningen av överklaganden av beslut - som Ugger på är sådana att de numera normalt åvilar respektive myndighet. budgetproposition (prop. 1988/89:100 foU. 2) uttafedes - i samband med Statens arbetsmarknadsnämnds avveckling av Ukartade uppgifter som 32 Personalnämndennu har - att sådana uppgifter skaU decentraliseras tiU Prop. 1994/95:100 myndighetema. Eftersom de stora strukturrationaUseringama tiUföljd av försvarsfoeslut i fråga om myndighetema inomFörsvarsdepartementets verksamhetsområde nu är genomförda anser regeringen attPersonalnämndens verksamhet i detta hänseende kan upphöra. Regeringen anser vidare att prövningen avöverkfeganden av beslut i anstäUningsärenden foör överföras tiUTjänstepUktsnämnden som ombUdas tiU en nämnd med uppgift att prövaöverkfeganden inom totalförsvaret. Med hänsyn härtiU bör nämnden byta namn ochbenämnas . Det ankommer på regeringen attbesluta om nämndens nännare sammansättning cxh arbetsformer. Regeringenföreslår att feggs ned och att verksamheten försöver tiU . Regeringenkommer att utfärda föreskrifter som organisatoriskt säkerstäUer den nuvarandeverksamhetens specieUa karaktär. Statskontorethar på regeringens uppdrag i en rapport () tUl regeringen lämnatförsfeg tiU ett kostnadseffektivt finansieringssystem för Krigsarkivetsdepåtjänst. Statskontoret redovisar altemativ som innebär olika sätt atteffektivisera lokalutnyttjandet, avgifter för leveranser till samtandra administrativa styrmedel. Statskontorets rapport har remissbéhandfets.Remissyttrandena finns i Försvarsdepartementets akt i ärendet (dnr.Fo94/1080/). Regeringen har budgeroposition (prop.1992/93:100 bU. 105f, bet. 1992/93:KrU22, rskr. 1992/93:316) behandfetftågan om avgifter vid leverans av arkivmaterial. Regeringen har därvid bedömtatt arkivens resurser foehöver förstärkas. undantogs fiin dennabedömning med hänsyn tiU de stora organisationsförändringar som då. förestcxlinom Försvarsdepartementets område. 3 1994/95. feter sedan den 1 juU 1993 de arkivbUdande Prop. 1994/95:100 myndighetema ersätta arkivmyndigheten för de kostnader som Bilaga 5 långsiktigt uppstårvid arkivering. De genomgripande organisationsförändringarna inomFörsvarsdepartementets område är i aUt väsentUgt genomförcfe. I detta fegeär det mycket som talar för att man bör feta bl.a. sådant arkivmaterial somhandhas av om&ttas av samma foestämmelser som gäUer för denövriga statsförvaltiiingen. foör prövas om det inte på detta omrädegår att ås&dkomma effektivare former för den statUga arkivverksamheten.Regeringen anser att en effektivisering foör kunna uppnås genom attKrigsarkivets verksamhet förs över tiU . En sådan enhetUg hanteringav arkivfrågorna foör cxkså ha kulturpoUtiska fördelar. Regeringen anser således att börfeggas ner cxh att verksamheten förs över tiU . Isamband med att upphör att vara en egen myndighet börKrigsarkivets verksamhet mgå som en verksamhetsgren i . Regeringen avser att genom en ändring idepartementsförordningen (1982:1177) överföra ansvaret för tiUKulturdepartementet. Medel för den verksamhet som bedriverhar foeräknats under elfte huvudtiteln ansfeget B 1. Vid1994 års foudgetfoehandUng (prop. 1993/94:100 foU. 5 s. 140 bet. 1993/94:FöU9,rskr. 1993/94:295) så infördes ett reservationsansfeg under Qärde huvudtiteln,G 6. Anslaget uppgår tiU 30 nuljoner kronor. Iansluttiing härtiU inrättade regeringen den I juU 1994 en nämnd som skuUedisponera ansfeget, . Den har ännu inteinlett sitt arbete. Med hänsyn tiU de besparingskrav som stäUs påförsvarssektom föreslår regeringen att ansfeget Strategisk försvarsforskningupphör och att den vid slutet av /95 utgående ansfegsreservationendras in. Regeringen avser att senare besluta att läggas ned. 2.8 Konsekvenser av EU-medlemskapet Prop. Etensvenska totalförsvarsmodeUen, med ett sainnianhålfende ansvar förFörsvarsdepartementet, har inte någon egentUg motsvarighet i EU:smedlemsländer. Detsamma gäUer den organisationsmcxleU som tillämpar förgränskontroU tiU sjöss genom en särskUd myndighet. EU-medlemskapet berör Försvarsdepartementets områdebåde när det gäUer vissa firågor inom totalförsvaret cxh i fråga om densäkerhetspoUtiska dimensionen enUgt . Gräns-konfroUfrågorenUgt fördragets s.k. tredje pelare (samarbete i rättsUga och mrikes frågor)ryms cxkså under departementets område genom de uppgifter som Kustbevakningenhar. Konsekvensema inom departementets område av EU-medlemskapet är dcxk f.n. -med undantag för verksamhet för gränskonfroU tiU sjöss-begränsade. Såväl det miUtära som det civife försvaret påverkas- liksom andra delar av statsförvaltningen - av nyordningen foeträffandeoffentUg upphandUng och konkurrens. Försvarsdepartementets ansvarsområde kommeratt beröras av de diskussioner som förs inom EU rörande en gemensam försvarsindustripoUtiksamt det samarbete som utveckfes mom området "dual use" som har såvälmiUtära som civife applikationer. Även forskning och utveckling är områden somberör Försvarsdepartementet cxh dess myndigheter, cxh då främst inom det försvarsindustrieUaområdet. och därtiU hörande mUjöfrågor, mklusive transportav ferUgt gods är andra sakområden som berör departementet. GränskonfroUen tiUsjöss är, som framgår av det sagda, den sektor som på kort sikt kanske mestpåverkar departementets arbetsområde. Ett medlemskap foerör cxkså sjöövervakning,konfroU cxh mspektion av fiske, sjösäkerhet cxh sjö&rt. Genommedlemskapet i EU kommer att medverka i ett forett utrikes- ochsäkerhetspoUtiskt samarfoete. Etet är ännu för tidigt att göra några foestämdafömtsägelser om hur detta samarfoete inom EU kommer att utvecklas på längresikt. EU:s Gemensamma Utrikes- och SäkerhetspoUtik (GUSP) innebär i cfeg attmedlemsländerna som gmpp kcxirdinerar sina positioner i frägor av gemensamt intresse.Utrikes- cxh säkerhetspoUtiken skaU vidare institutioneUt integreras med EU:sövriga verksamhet, men med särskUda samråds- och beslutsformer. Här bör dockunderstikas att samarbete inom det rent försvarspoUtiska området enhgtMaastrichtavtalet sker inom den Västeuropeiska unionen, VEU. FramticfeEU-samarbete inom försvarspoUtUcområdet kommer att diskuteras vid denregeringskonferens som mleds . kommer Försvarsdepartementet medverka iförberedelsearbetet inför regeringskonferensen. Här bör också nämnas det förhållande att Sverigekan komma att delta Prop.