prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Arbetet med att avskaffa tekniska handelshinder syftar tUlatt komma till rätte med de problemsom uppster till följd av skillnader i ländemas bestemmelser. De nationellabestenunelsema på resp. område har däremot normalt tillkommit för art skyddanuljön, förbättta arbetsmiljön, konsumentskyddet, ttafiksäkerheten osv., ävenom det givetvis finns exempel på regler som tillkommit för art skydda denmhemska industtm eller av andra protektioiustiska skäl. När det gällertekniska handelshinder har genom EES-avtelet med tillhörandetilläggsbeslut övertegit större delen av . firms utförligt redovisat i propositionen omEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) (prop. 1991/92:170) och ipropositionen om ändrmgar av EES-avtelet (prop. 1993/94:203). Jämfört med deförändrmgar som EES-avtelet redan har inneburit för svensk del blir därförförändringarna vid ert medlemskap små. Romfördragetslår fast art vid harmonisermg av tekniska regler rörande hälsa, säkerhet, miljöskydd och konsumentskydd skallbasera sina förslag på en hög skyddsmvå (artikel 100a.3). Tendensen i EU gårockså i rikuiing mot påtegligt ökade krav i dessa hänseenden. Beslut om harmoniserade bestemmelser kan, med stöd av artikel 100a,under vissa föratsätmingar fattes med kvalificerad majoritet. I dessa fallfinns dock en möjlighet för ert medlemsland enligt artikel 100a.4 att anmäla mer långtgående nationellabestemmelser som grandar sig på skyddshänsynen i artikel 36 eller på miljö-eller arbetsmiljöskydd. Kommissionen skall bekräfta bestenunelsema sedanden konsteterat att de inte utgör ett medel för godtycklig diskriminering ellerinnebär förteckte handelshinder mellanmedlemsstetema. Denna möjlighet kallas ibland "miljögarantin". Denväsentiigaste förändringen vid ert medlemskap jämfört med EES-avtelet är därför att får heltandra möjligheter art påverka utformningen av nya regler. Inte endast likabehandlmg på marknaden är '■ ert svenskt inttesse. Också reglemas närmare innehåll är enfråga av Prop. 1994/95:19 störste vikt. Hänsyn till skyddet av hälsa, miljöoch säkerhet är i hög grad berörda, liksom i en del fall hänsyn till svenska industriella mfressen. Även om EES-avtelet medför art på detteområde inte behöver genomföra stora förändringar i sak har dock vissasärlösningar uppnåtts under förhandlingama för att tillgodose svenska mttesseni synnerhet på miljöområdet. På några områden är dessutom förändringarav på väg. redovisas i korthet i det närmast följande. Fören närmare redovismng hänvisas till resp. avsnitt. MiljöskyddKapitel 1 i avdelning V i anslumingsfördraget upptar fri rörlighet för varor. Kapitiet inleds med artikel112 som behandlar normer för miljön. Enligt artikeln behöver fören tid av inte tillämpa ett antel EG-regler på miljöområdet, vilkaregler samlats i bilaga XII. Innebörden äratt kan behålla sma sttängare skyddsnormer vad gällerbl.a. klassificermg och märkning av kemikalier och begränsningar ianvändnmgen av farliga ämnen. Artikelnstipulerar vidare att de ifrågavarande EG-reglema skall ses över i enlighet med EG:s procedurer underperioden. Av en gemensam förklarmg fogad till slutekten framgår att översynenavses leda till beslut före periodens utgång. Partema betonar i en annangemensam förklarmg bl.a. den stora vikt de fäster vid en hög nivå förfrämjandet av nuljö-skyddet inom unionen. En hänvisning sker i anslutmnghärtill till EG:s eget ambitiösa femte miljöhandlmgsprogram. Vidare konsteterasatt de nya medlemsstetema önskar hålla festvid de normer som de tillämpar på vissa områden. I ett avslutende stycke föreskriver artikel 112att vid slutet av övergångsperiodenskall tillämpa del gemensamma regelverket på samma villkor som nuvarandemedlemssteter. I kombmation med deklarationen om att översynen skall leda tillbeslut före periodens utgång ligger häri bl.a. möjligheten att vid behovåberopa den s.k. miljögarantin enligt artikel 100a.4 i . För en närmare redovisning av miljöreglema och deuppnådda förhandlingslösningaraa se avsnittet om miljöpolitiska frågor(20). En särskildgemensam förklaring ger slutiigen rätt art behålla sitt förbud motåtervinning av PCB/PCT. SäkerhetsbältenUnder förhandlmgama har anpassmngen också diskuterats på ett fåtel punkterutenför miljöområdet. En särskild övergångslösning gäller t.ex. i fråga omsäkerhetsbälten. kan fortsatte art tillämpa nuvarande krav påtrepunktsbälten i baksätet i awakten på att dette blir obligatoriskt ocksåedigt , vilket sker . Snus EG:sdirektiv om tobaksvaror ingår som en del av EES-avtelet och har införlivats i den svenska rättsordningen genom tobakslagen (1993:581). Det direktiv som innehåller regler om märkning av tobaksvaror nr 89/622 (EEG) har dock genom en senare ändrmg tillförts regler som innebär att medlemsstetema skallförbjuda försäljning av vissa typer av rökfri tobak som inte förekommer nämnvärt i de hittillsvarande 135 Det gäller bl.a.snus. Särskilt avses varor i portions- påsar eller porösa påsar, eller i en form som påminner omett livsmedel. I medlemskapsförhandlingama haremellertid liksom medgivits undanteg från direktivetsförbud att saluföra snus. gäller dock inte snus i former sompåminner om livsmedel. förbinder sig och attinte exportera sådan rökfri tobak till övriga medlemsländer som tillämpardirektivet fiillt ut. antecknat i anslutningsakten,bilaga 15, under avsnitt X Övrigt. en ändring i EES-avtelet harbestemmelserna motsvarande giltighet inom EES-området sedan den 1 juli 1994.Denna ändring av EES-avtelet finns beskriven i prop. 1993/94:203. Det regelsystem som för övrigt gäller förtobaksvaror mom unionen har såledesredan genom EES-avtelet mförlivats med den svenska rättsordningen.Utöver det som har sagts, kommer således ert svenskt medlemskap inte art medföranågra andra nyheter i fråga om de regier som gäller för tobaksvaror änbeskattningen av cigaretten 11.2.7 GränskontroU i samhandeln Den kontroll avgränsöverskridande handel, som mllmyndigheterna utövar, avser inte endast uppbörd av mllar eller jordbraksavgifter ellerbevakning av art näringspolitiskt motiverade handelsbegränsningar iakrtas. Andra viktiga kontrolluppgifter avserskydd av hälsa, miljö och säkerhet saml uppbörd av skärt. I och med art dessasismämnda slag av kontrolluppgifter icke längre fullgörs i samband medpasserande av en gräns, har EG före infört ettförhållandevis omfattende regelverk, somkommit art benämnas "kompensatoriska åtgärder". Dessa åtgärder syftar till att finna andra särtatt tillgodose en del av de behov som gränskontrollema tidigare var till för.Den ekonomiskt tyngste förändringenär ert nyrt uppbördssystem för de indirekte skatter på varor somimporteras från andra medlemsländer, som tidigare uppbars vid gränsen. Dettebeskrivs i avsnittet om mdirekte skatter. En annan förändring gällerstetistiken över handeln mellan länderna, som kan baseras på import- och exportdeklarationer, uten i stelletfår byggas på rapportering från de berörda företegen (se avsnirt 32).Häratöver firms också andra legitima samhällsintressen som måste tillgodoses.På dessa områden har åtskilliga EG-bestemmelser ttätt i kraft. Ett exempel är det veterinära området. Ert annat är artmarknads-konttollen av produkter vad gäller miljö, hälsa och säkerhet harförsterkts som ett led i för prövnmg ochcertifiering. Med stöd avregeringens bemyndigade tillkallades en interdepartementel arbetsgrapp med uppgift att utteda frågor om gränskontroller och gränsformaliteter i ert EG/EU-medlemskapsperspek- tiv (gränskonlrollgrappen). I arbetetdeltog de departement och myndig heter som berörs av gränskonttollfrågoma. I arbetsgrappens sluttapport En marknad uten gränskontroller ochgränsformaliteter i ert EG-medlem- skapsperspektiv (, ), redovisas de kompensatoriska åtgärdema såväl sådana de utformats i EG som sedda från svensk utgångspunkt. En inre marknad uten mllkonttoller mnebärbetydande samhällsekonomiska vinster. Hur smidiga gränskonttollerna än måvara, skapar de ändå tidsfördröjnmgar och osäkerhet ittansportplaneringen. Ert avlägsnande avgränskonttollerna konuner art irmebära betydande fördelar både för de företegsom är beroende av art kurma förkorta och säkerstella leveranstidernaoch för ttansportföreteg som härigenom kan använda ttansport-medlen mera effektivt. Undersökningar inom EGbekräftar dette. Det har medfört stora rationalisermgsvmster förnärmgslivet, räknat såväl i direktekosmader som . Vidare krävs mga anmälningshandlingar med uppgifter tUlmllverket vUket minimerar företegens insatser. Man räknar med artmiljontels dokument som krävdes vid mllklarermg nu har försvunnit. Framför alltger ett svenskt medlemskap svenska företeg -både på export- och unportsidan -ett konkurrensneuttalt läge när det gäller gränskonfroller ochgränsformaliteter. Blandremissinstensema framhåller , , ,, verkstadsindustrier samt handebkammare att en avvecklmg av gränskonttollerna, med avskaffandeav bl.a. ursprangsmtyg och ändrad uppbörd av mervärdesskatt, kommer artinnebära en betydande besparing för svensk industti, handel och konsumenter samt en möjlighet art konkurrera på lUca villkor medföretegen i EU-ländema. uppskatter besparmgen till 7-8 mdrkronor enbart för svenska företeg och uppskatter den till totelt av prisetvid gränspassagen eUer storleksordningen 20 mdr kronor per år.Generaltulbtyreben ifrågasätter storleken av beräknade vinster och pekar på artredan det nuvarande systemet (i )iimebär sterkt förenklade system och möjlighet art överföra date dekttoniskt.TULL-KUST anser att nuvarande befogenheter för gränskontroll måstebehållas, annars kommer narkotika m.m. flöda fritt m i landet och betydandeskattebortfell ske genom "svart" import. Man föreslår att den svenskamilens kontrollfunktion utvecklas till en mil- och skattepolis. har imedlemskapsförhandlingen åtegit sig att på samma särt som EU:s nuvarande medlemssteter avvecklamllkonttollen vid gemen skapens irue gräns, dvs. vid gränsen mot övriga medlemsländer. irmebär att de befogenheter milen nu har upphör såvirt avser varor som förs över denna inre gräns. En översyn av den svenska mllagstifmmgen i avsikt att anpassa denna tiU EG:smllbestemmelser har genomförts av (Fi1993:16). Uttedningen har föreslagit i sirt betenkande (SOU 1994:89) Tullagstiftningen och EG art den nuvarande milagen skall upphöra att gälla och art en ny mllag som endast avser den yrtre gränsen införs med komplerterande bestemmelser till EG:s centtala milförordningar, mllkodexen ochtUlämpningskodexen, saml att lagen om sttaff för varasmuggling ändras så art även den endast avser den yttte gränsen. Betenkandet remissbehandlas förnärvarande. Vilka befogenheter milen i särskilda fall skall kunna ha vid inre gräns utreds av Kommittén om nya former för narkotikabekämpning m.m.i ert EU-perspektiv (Ju 1994:01, se härom avsmrt 29 Rättsliga och iiuikes frågor). Det bör dock konsteteras artmedlemsstetema ändå har kvar be- slutenderärt i vissa avseenden somberör vararörelsema över de inre Prop. gränsema mom gemenskapen. I dessafall kan man alltjämt tela om export och import. Det tydligaste exemplet gällerkrigsmateriel (artikel 223 i ). Härtill kommer möjlighetema somredovisats i det föregående, att enligt artikel36 i genom nationell lagstiftning skydda allmänsäkerhet, människors och djurs liv och hälsa Artikeln öppnar på vissa vUlkormöjligheten att bibehålla eller införa förbud eller resttiktionerför import eller export. Häratövergäller rent alhnänt att varje medlemsstet har rätt art ingripa över hela landet vid misstenke om brott och attge berörda myndigheter erforderliga befogenheter för dette. Det ärviktigt art notera, att medlemsstetemabehåller lagstiföiingskompetens på alla de områden, som här är akmella. Undernationell kompetens ligger sålunda i synnerhet brottsbekämpnmg, häranderbekämpande av illegal narkotikattafik, samt handel med krigsmateriel. Kontrollen av den Ulegala handeln får emellertidmte medföra att den legala handeln onödigtvis försvåras. Åtskilliga av EU:s nuvarande medlemsländerupprätthåller nationella import- eller exportresfriktioner med giltighetockså för handeln inom EU med stöd avartikel 36. De vanligaste exemplen är narkotika, vapen, pornografisktmaterial samt kulmrföremål. Konttollmetoderna varierar, men i den mån de riktersig mot varaförsel över gränsen är de så utformadeatt de stör handeln så litet som möjligt, eller mte alls (diskret, misstenkebaseradkonfrollverksamhet). Om önskar vidte särskilda åtgärder tillförsvar av ert viktigt samhällsmttesse med stöd av artikel 36 iRomfördraget bör de utformas så att de utgören viktig och verkningsfull bestendsdel av skyddet av det berördasamhällsmttesset. Härav följer att övervakningen inte kan inskränka sig tillgränsövergångarna, uten i princip skall avse hela det svenska territoriet. Närden befarade risken är sterkt förbunden med import,är skälen för mförselresttiktioner och särskild övervakning vid gränsennamrligtvis sterka. Ett sådant exempel är kampen mot narkotikabrottsligheten.Ett ytterligare skäl kan vara landets geografi, där en mycket stor del av person- och varatrafiken kanaliseras via hamnar och flygplatser. För en samlad redovisning och bedömning när detgäller kompensatoriska åtgärder för konttoll av den legala handeln, somblir nödvändiga när gränskontrollemaavskaffas, hänvisas till gränskonfrollgrappens ovan nämnda rapport. Iövrigt redovisas behovet av svensk lagstiftoing eller andra svenska åtgärder isirt sakliga sammanhang, dvs. i respektive sakavsnitt.Där beskrivs också de frågor, som tegits upp i medlemskaps-förhandlingeni samband med avvecklmgen av gränskonttoll. De frågor det gällde var vetermärakonttoller samt export av kulmrföremål. I det närmastföljande redovisas påverkan på den indirekte beskatmingen samt desärskilda frågor som uppkommer när det gäller export av krigsmaterielrespektive handel med sttategiskt känsliga varor. Denbetydelsefulla frågan om hur bör utforma egna motet- gärder mot illegal ttafik behandlas i avsnittet om rättsliga och inrikes 138 frågor (29). Där berörs ocksåfrågan om det av EU föratsedda samarbetet på brottsbekämpmngens onuåde. Sammanfatmingsvis kan sägas, art Sverigesanslutning till den irue marknadeninnebär betydande samhällsekonomiska vinster som dekonttollfrågor, som uppkommer vid avvecklingen av gränskonttoll i dessnuvarande form, kan bemästtas. I förlängningen ligger ett sterkt utbyggt samarbete mellan berörda svenskakonttollmyndigheter och deras motsvarigheter i andra medlemsländer. 11.2.8 om indirekta skatter En av de mest påtegligaförändringarna i samband med ett svenskt deltegande i den inre marknaden gällermdirekte skatter. EES-avtelet omfatter inte skatteområdet. Den anpassnmg tillEG:s regelverk som erfordras på skatteområdet kommer därför att ske först vidSveriges inttäde i EG. Som framgår av det följande har emellertid , bl.a. i samband med den skattereformsom vidtogs , gjort sådana ändringar i skattesystemet atten anpassning till nu är väl förberedd. Ett medlemskappåverkar såväl reglerna om skattebas ochnivå för indfrekte skatter som, framför allt, uppbörden av indirekteskatter vid handeln mellan medlemsländerna. Derma kan inte längre ske vidgränsen. Det är en viktig föratsätming för art gränskontrollerna skall kurmaavskaffas. Arbetet med att skapa vissa gemensamma regler påskatteområdet har pågått länge inomEG. Framför allt har inriktningen varit art harmonisera de indirekte skarterna, dvs. mervärdesskarten ocholika punktskarter på varaområdet. Denna harmonisering beror på denstora betydelse de mdirekte skarterna påvaror och tjänster har inom en gemensam marknad. När det gällermervärdesskatten har det också varit betydelsefiillt att denna skatt bildarunderlag för en väsentiig del av gemenskapsbudgeten. Romfördragetinnehåller ert särskilt kapitel om skatter, omfattende artiklarna 95-99. Utöverbestemmelser som har en motsvarighet i EES-avtelet finns också artikel 99 sominnehåller ert åliggande för rådet attbeslute om harmomsering av de indirekte skattema i den utsttäckning detteär nödvändigt för att den gemensamma marknaden skall fungera senast den 1januari 1993. Införgenomförandet av den inre marknaden fattede rådet beslut om en rad direktiv, somsammanteget iimebär attmervärdesskatten och punktskattema i stor utsttäckning harmoniserats. Harmoniseringengäller skattebaserna för de olika skatterna, skattesatsema och beskattningsförfarandet. Åtgärdema har iruiktets på sådana harmoniseringsåtgärdersom erfordrats för art den inre marknadens funktion skall säkerstellas.Resultetet är bl.a. art alla gränskonttoll-åtgärder på skatteområdet harslopats i samhanddn mellan medlemsländema. Mervärdesskattensskattebas, dvs. avgränsningen av de varor och tjänster som skall beskattes, är sedanflera år tillbaka i princip harmoniserad i de Prop. 1994/95:19 oldcaEG-länderaa. Bestemmelserna finns i det s.k. sjätte mervärdesskattedirektivet(377/88/EEG). Några enstaka nationella undanteg från den enhetiiga skattebasentillåts emellertid ärmu, men de avvecklas successivt. I prmcip skall såledesmedlemsländema ha helt enhetiiga regler för vilka varor och tjänster som skallomfattes av mervärdesskatten, och undantegen från beskattningen skall varadesamma i alla länderna. I sambandmed mförandet av den inre marknaden beslutedes också om en viss utjämnmg avländemas mervärdesskattesatser. Beslutet innebär art medlemsländema förhuvuddelen av de varor och tjänster som skall mervärdebeskattesskall tiUämpa en skattesals om . Det ster emellertidmedlemsländema frirt att tillämpa en högre skattesats. För vissa varor ochtjänster, som anges på en särskild liste, får medlemsländerna te ut en lägreskatt än , dock lägst . Medlemsländema får tillämpa en eller högst två olika sådana lägre skattesatser. Totelt kanert medlemsland således tillämpa upp till fre olika skartesatser för mervärdesskarten. Den lägreskartenivån får tillämpas för ert uppräknat antel varor och tjänster, t.ex.livsmedel, energi för uppvännning och belysning, böcker och tidningar, m.m. För punktskatternas del har EGinför och den inre marknadens genomförandeharmoniserat skattebasen och skattesatserna för punktskatterna påmineraloljeprodukter, alkoholhaltiga drycker samt tobaksvaror. Dessutomhar ert gemensamt beskattningsförfarande för dessa skarter beslutets. Därigenomhar föratsättmngama för en avvecklmg av gränskonttollerna kurmat uppfyllas.Övriga nationella punktskarter kan edigt besluten behållas, om de är utformadepå ert sådant sätt att de inte ger upphov till gränskonttollåtgärder För alkohol,tobak och mineraloljor har regler mförts om de lägste skattesatser som får tillämpas. Miniminivåernaligger på en förhållandevis låg nivå. Länderna får tillämpa högre skattesatser.Möjlighetema art tillämpa väsentligt högre skattesatser än i andranärliggande begränsas dock i praktiken av att i princip allainförselresfriktioner slopats vad gäller privatpersoners införsel av varor sominköpts beskattede i ett annat . Besluthar också fattets om en viss harmonisering av de vägttafikskarter som tes ut för tyngre lastfordon. Beslutetinnebär gemensamma be-räkiungsgrander och mmimiskattesatser för årligaskatter typ fordonsskatt. Vidare gäller vissa gemensamma regler för väg- ochbroavgifter m.m. Beskartningsordningen förmervärdesskatten har också harmoniserats så att alla gränskonfroller kunnatavskaffas mom EG . 1994/95:19 innebär bl.a. art mervärdesskart mte längre uppbärs i samband med mllprocedurennär en vara importeras från ett annat . Mervärdesskatten har i stellet inordnats helt mom ramen för ländemas mtema beskatmmgssystem,vilket bl.a. medfört behov av ert omfattende skattesamarbete mellan ländema. system som betecknas som enövergångsordning, skall gälla till utgången av . Hur den slutiigaordningen skaU se ut är inte beslutet. Den inriktning som finns är dock mot en ordning där en beskattning alltid skall ske i exportlandetoch där importören får göra avdrag i unportlandets skattesystem för den iexportiandet eriagda mervärdesskarten i den mån han är skattskyldig iimportiandet. En sådan ordning föratsätter någon form av clearingförfarande mellan medlemsländema om prmcipen artskatteintekter skall tillfalla det land där konsumtionen sker skall kurma upprätthållas. Även när det gäller punktskattema har som nämntsbeslut fattets om en gemensam beskattningsordnmg som skall gälla närpunkiskartebelagda varor sänds mellan medlemsländerna. Beskatöiingsordnmgenmöjliggör att gränskontrollema förskatteändamål inom EG-området kan avskaffas. Enligt dette förfarande kanvaroma cirkulera mom EG åtföljda av en särskilddokumentetion, och beskattningen utiöses i det land där varoma slutiigenskall konsumeras. Bland remissinstensema anför atthöga svenska indirekte skatter försänuar svensk deteljhandds förmåga attkonkurrera med gränshandel ochpostorderhandel. anser det viktigt att EG:smervärdesskattesystem förenklas och framhåller art valet av framtida uppbördssystem får stor betydelse försvenska företegs konkurrensförmåga bl.a. vid offentiig upphandling. Den skartereform som genomförts iSverige har i betydande omfatming medfört en anpassning tillutvecklmgen på skatteområdet i iövrigt. En gcxi grand firms nu därför för de yrterligare anpassningar somerfordras vid ett svenskt medlemskap i . I många fall är den ytterligare anpassning somerfordras närmast av teknisk namr. I några fall måste emellertid också merabetydelsefulla ändringar av svenska skatteregler ske. I förhandlmgama med EG har mot dennabakgrand kunnat koncentrera sig på vissa frågor om mervärdesskatten,cigarettskarten, skatten på mineraloljor, införselresttiktioner föralkoholhaltiga drycker och tobak samt ölbeskattningen. har därvid krävtart få behålla en del svenska regler som avviker från . Debegärda svenska särreglema motsvarar i åtskilliga fall sådana särlösnmgar somredan medgetts för ett eller flera medlemsländer. I huvudsak har särlösningarnakarakter av övergångslösnmgar. En svensk anpassning måsteemellertid ske till de regler som gäller för utteg av indirekte skatter vidhandel över gränsema mom EG-området. Det innebär i huvudsak att någonskatteuppbörd vid gränsen inte skall De ändrade principema krav på en betydande lagteknisk anpassning ochsamordning av myndigheternas uppgifter vid Ett relativt omfattende lagstiftningsarbetekan här föratses. har förberetts genom olikauttedmngsmsatser. Efter särskilt uppdrag avlämnade såledesRiksskatteverket och Generalmllstyrelsen rapportemaMervärdesbeskatmingen i ett EG-perspektiv, RSV Rapport 1993:8, resp.Punktskatter i ett EG-perspektiv, RSVRapport 1993:9. Vidare har lämnat rapportenFörsäljningsskatt på motorfordon i ert EG-perspektiv, RSV Rapport 1993:10. Förslag till delagstiftningsändringar som erfordras har lämnats i tre betänkanden,nämligen (SOU 1994:74) Punktskatterna och EG, (SOU 1994:88) Mervärdesskattenoch EG samt (SOU 1994:85) Ny lag om skatt på energi. Regermgen avser att, på grandval av det nämndauttedningsarbetet, återkomma till med förslag till delagändringar som erfordras vid ert svenskt EU-medlemskap. I det följande redogörs kort för mera väsentiigamateriella frågor på mervärdesskatte- och punktskatteonuådet. För mervärdesskatten har EG somtidigare nämnts en i stort sett enhetiig skattebas. De ändringar som i sambandmed skattereformen genomfördes i den svenska mervärdesskartelagstiftningeninnebär en långtgående anpassning till om skartebasen såsom den ärbestemd i det sjätte mervärdesskattedirektivet. Avgränsningen av de varor ochtjänster som beskattes överensstemmer därför i allt väsendigt med EG-regleraa.Genom den nya mervärdesskattelag som beslutet om , och som trätt i kraft , haryrterligare ändringar i systematiskt hänseende gjorts, som närmar osstill EG:s regelsystem. Vissaavvikelser från EG-reglema finns dock . T.ex. skall enligt EG-reglerna enbeskattning ske av olika tjänster på kulmrområdet. En viss utökning av detskattepliktiga onuådet blir där nödvändig. På mervärdesskatteområdet haremellertid överenskommits art får avvika från sjättemervärdesskattedirektivet och även i fortsättningen undante följande frånskarteplikt: inträde till sportevenemang