prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — godkänner inriktningen av de besparingsåtgärder inomområdet Utrikeshandel och exportfrämjande för budgeferen 1997 och 1998 somregeringen förordar under anslagen E 1, E 2 och E 9. 1993/94 Utgift 47 770 387 1994/95 Anslag 41740 000 1995/96 Förslag 61275 000 Prop.1994/95:100' Bilaga 4 1997Beräknad besparing 1 252 000 1998Beräknad besparing 1 252 000 KommerskoUegiumär central förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor omhandelspolitik och utrikeshandel samt revisorsfrågor. Med undantag avrevisorsverksamheten överfördes kollegiets näringsrättsligaverksamhet till andra myndigheter. Revisorsverksamheten ligger kvar i kollegieti avvakton på en särskild proposition. Detövergripande målet för Kommerskollegiets handelspolitiska verksamhet är att medfrihandel som grandprincip bidra till att intressen i handeln medomvärlden tos till vara. Kollegiets uppgift är dels att tillhandahåUa utredningaroch underlag för regeringens ställningstaganden, dels att uföra vissamyndighetsfunktioner. KommerskoUegiumhar i sin årsredovisning i de delar som avser resultotredovisningen redovisatverksamheten i delområden. Vad gäller utredningsverksamheten har kollegiet sommål att förse regeringen med underlag av hög kvalitet inför beslut ochförhandlingar på det handelspolitiska området. För kollegietsmyndighetsutövande verksamhet är målen på de olika områdena bl.a. att snabbtoch med hög rättssäkerhet handlägga de licenskrav eller andra regleringar somregeringen beslutor om, att fungera som foram för diskussioner ochinformationsutbyte om det intemationella arbetet på handelsprocedurområdet samtatt trygga den utrikeshandel som krävs för försvarsansträngningama ochbefolkningens försörjning i händelse av kris eller krig. Förinformationsverksamheten gäller målet bl.a. att förmedla ökad kunskap i detsvenska samhället om det handelspolitiska regelverket i EU genom att snabbt ochmed hög serviceanda lämna opartisk information av hög kvalitet samt när detgäller tekniska regler att granska utformningen så att de inte blirhandelshindrande. På det näringsrättsliga området är målet att tillgodosesamhällets behov av kvalificerade revisorer och att auktoriserade och godkändarevisorer utför revision som är av hög kvalitet, oberoende av partsintressenoch uppfyller höga etiska krav. Liknande mål har gällt för tolkar ochtranslatorer och när det gäller resegarantier har målet varit att skydda köpareav paketresor mot ekonomisk förlust om researrangören eller återförsäljareninte genomför avtolade resor. De båda sistnämnda verksamhetsområdena haröverförts till Kammarkollegiet . Anslagssparandetuppgick budgeferet 1993/94 till ca . RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar. 1994/95:100 Bilaga 4 Deövergripande mål som gäller för kollegiets verksamhet för perioden t.o.m.1995/96 ligger fast. Beräknadeavgiftsinkomster ca (revisorsverksamheten) Det svenskaEU-medlemskapet innebär att kollegiets verksamhet måste försferkas på fleraområden. Regeringen avser återkomma till i denna fråga under våren1995. Pris- och löneomräkningen uppgår till och återlägg förräntor och amorteringar avseende låneramen i till 784 000 kr.Kommerskollegium omfattas av regeringens sparkrav på utgifter för statiigkonsumtion. Budgeferet 1995/96 har anslaget räknats ned med . Vidårets utgång motsvarar besparingen en nivåsänkning på . beräknasanslagsnivån ha sänkts med . Anslaget har däratöver reducerats med1 för justering av medel för lokalkostnader. Under /94 har EES-avtoletsikraftträdande, överenskommelsen inom Uraguayranda och slutförandet avförhandlingarna om ett svenskt EU-medlemskap präglat den handelspolitiskaverksamheten. Kollegiet har varit storkt involverat i de svenska insatsema pådessa områden och försett regeringen med analyser och utredningar som harutgjort ett viktigt underlag för regeringens stollningstoganden. På detnäringsrättsliga området har ärendemängden ökat som verksamhetenvarit föremål för utredning och beslut om ändrad organisationstillhörighet.Överföringen av näringsrättslig verksamhet till Kammarkollegiet genomfördes påett smidigt sätt. Kollegietsårsredovisning visar att de uppsatto målen i stort sett har uppfyllts underperioden. Den finansiella delen av årsredovisningen innehåller den informationsom krävs för regeringens bedömning av verksamheten. Sammantaget kankonstoteras att kollegiet har redovisat sin verksamhet i enlighet med uppsfelldakrav och på ett lättillgängligt sätt. Regeringen konstoterar att RRV inte har haftnågra invändningar i Prop. -1994/95:100 revisionsberättelsen avseende . Budgeferet 1995/96 utgör det sisto budgeferet i nu gällandeplaneringspericxl. Inför budgeferet 1997 bör kollegiet lämna en fördjupadanslagsframsfellning. Direktiv om en sådan har utfärdats . Regeringens avsikt att aktivt medverka iutformningen av den gemensamma handelspolitiken inom EU och att tillse attsvenska intressen tillvaratos så långt som möjligt innebär nya uppgifter ochkrav för den handelspolitiska förvaltningen. Den kompetens och kontinuitet somKommerskollegium sfer för spelar härvid en viktig roll. Trots det stotsfinansiella läget gör regeringen motdenna bakgrand bedömningen att vissa resurstillskott är motiverade inomkollegiet. Resurstillskottet motiveras främst av det fakmm att anslutningentill den gemensamma handelspolitiken innebär en kraftig ökning av antoletimportiicenser, i synnerhet på tekoområdet. Vidare behöver resurseraaförstärkas vad gäller handelspolitiskt beslutsunderlag, handelsprocedurfrågoroch informationsinsatser. För budgeferet 1994/95 har regeringen därför idecember 1994 beslutot om ett resurstillskott på till kollegiet.När det gäller budgeferet 1995/96 avser regeringen återkomma till riksdagenunder våren. besfer kollegietsnäringsrättsliga verksamhet endast av auktorisation och tillsyn av revisoreroch revisionsbolag. Formerna för denna verksamhet har utretts och ett förslaghar presenterats i promemorian Tillsyn över revisorer (1994:125).Utredningen har remissbehandlats. Regeringen avser att lämna förslag omregler och organisation för den framtida revisorsverksamheten i en särskildproposition i febraari 1995. Anslagsfrågoraa rörande revisorsverksamhetenkommer att tas upp i detto sammanhang. 1 avvakton på ett förslag har den del avanslaget som avser revisorsverksamheten hos beräknats medoförändrat belopp. till för budgeferet 1995/96anvisar ett ramanslag på . 1993/94 Utgift 180 760 444 Reservation 30 398 849 1994/95 Anslag 149 785 000 1995/96 Förslag 231439 000 varav 154 292 000 beräknad för 1997Beräknad besparing 3 745 000 1998Beräknad besparing 8 744 000 Underdetto anslag beräknas medel för exportfrämjande verksamhet, framför allt genomSveriges Exportråd. Vissa medel sfer också till regeringens disposition försärskilda insatser på det exportfrämjande området. Prop.1994/95:100 Bilaga 4 SverigesExportråd är det centrala serviceorganet för exportfrämjande åtgärder. Rådetsuppgift är att initiera, planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärderför att främja svensk export. Under anslaget beräknas medel för denexportfrämjande verksamhet som Exportråd antingen utför själv eller planeraroch leder inom handelssekreterarorganisationen och inomutrikesrepresentotionen. Företogen deltar i verksamhetens finansiering delsgenom abonnemangsavgifter, dels genom medverkan i olika exportoktioner, ochdels genom betolning för gjorda uppdrag. utlandsorganisation besfer avhandelssekreterare, framför allt på marknader i . Utrikesrepresentotionenär en viktig del av utlandsverksamhet. Ett antol ambassader iländer som är speciellt intressanto ur exportsynvinkel har särskUda resurserför exportfrämjande insatser. Rådet har vidare slutit samarbetsavtol med vissahandelskammare i utlandet. Det statliga stödet till den exportfrämjandeverksamheten vid Exportråd grandar sig på bedömningen att det finnssamhällsekonomiska motiv för fortsatt dylikt stöd (prop. 1991/92:108, bet.1991/92:NU23, rskr. 1991/92:227). De stotiiga medlen inriktos i försto hand påupplysnings-, informations- och rådgivningsverksamhet. Övriga aktiviteterfinansieras i princip genom avgifter från företogen, men stotiigt stöd kan varabefogat i vissa fall. Detto gäller främst insatser för att utvecklaexportoerfaraa, framför allt mindre och medelstora, företogs export, insatserför att främja export till svårbearbetode eller avlägsna men lovande marknader,samt större manifestotioner med inrikming på svenskt näringsliv eller svenskindustri efter samråd med . Exportråd har lärrmat en kortfattodanslagsframstollning för budgeferet 1995/96. Budgetförslaget är baserat bl.a.på sedvanlig prisomräkning av innevarande års anslag. Budgetförslaget förbudgeferet 1994/95 uppgår till (anslagsposten 1 exportfrämjandeåtgärder). Genom beslut har granden lagtsför ett fortsatt Bilaga 4 engagemang från stotens sida i Exportrådet.Samtidigt har stotsmaktemas syn på inriktningen av rådets verksamhetpreciserats. En avsevärd neddragning har företagits av det stotiiga anslagetsedan år 1992. De två huvudmännen för Exportråd, stotenoch allmänna exportförening, har lagt fast en gemensam syn påExportrådets verksamhet i det avtol som utgör granden för verksamheten. Dennuvarande verksamhetens inriktning utgör enligt huvudmännen en gcxl grand förExportrådets verksamhet som centralt serviceorgan för exportfrämjande även påsikt. Inom har ett målmedvetet arbetegenomförts i syfte att anpassa verksainheten och organisationen till deförändrade föratsättningaraa sedan beslutet . Ett omfattondebesparingsarbete har givit viktiga resultot och företogsintäktema iverksamheten har ökat som servicenivån till svenska företog harhöjts. Vidare har tjänsteutbudet definierats tydligare av rådet mot bakgrand avde mål och uppgifter som har lagts fast i avtolet mellan huvudmännen. Detstatiiga uppdraget har också definierats tydligare. Uppföljningen vad gällerdet statiiga anslagets användning och resultot är enligt regeringens mening avsärskild betydelse. Ett arbete har inletts inom rådet som syftar tillytterligare förbättringar härvidlag. Regeringen avser noga följa rådetsfortsätto arbete med effektivisering av verksamheten. Exportfrämjande kommer även i fortsättningen attges stor vikt inom utrikesrepresentationen för att effektivt och kompetentfungera som utlandsorganisation i länder som saknarhandelssekreterare eller samarbetsavtal med handelskammare. Det finns ocksågcxla skäl att eftersträva ett utökat samarbete med handelskammare utomlands. Behovet av anslagsmedel till exportfrämjandeåtgärder inom Exportråd beräknas till totolt fördet förlängda budgeferet 1995/96. Fortsatt behov föreligger av vissa medel tillregeringens disposition för exportfrämjande verksamhet. Medelsbehovetuppskattos till för det förlängda budgeferet 1995/96. Däratöverkan tillgängliga reservationsmedel under anslaget också användas för konkretoinsatser efter särskild prövning av regeringen. För budgeferet 1995/96 uppgår medelsbehovet tilltotolt . Kostnadsutvecklingen och därmed anslagsbehovet styrsbl.a. av kronkursens utveckling. Vid anslagsberäkningen har bl.a. beaktots debesparingar om totolt som har ålagts detto anslag . Den sammanlagda besparingen uppgår till ca 20 miljonerkronor. Anslag Förslag 1994/95 1995/96 1994/95:100 Bilaga 4 till Exportfrämjande verksamhet för budgeferet1995/96 anvisar ett reservationsanslag på . , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar () har till uppgift att genom utfärdande av garantier främja svensk export.Garantin utgör en försäkring mot vissa förluster i samband med export ochinvesteringar i utiandet. För garantin betolas en premie som är relaterad tillrisken. Garantigivningen sker efter beslut av inom tvåsystem: ett n-system (normalgarantisystem) och ett LT-system (Long Term) ivilket särskild vikt läggs vid det svenska samhällsintresset. Anslaget användsför att ge EKN kompensation för den ränto nämnden betolar för sin upplåningavseende den gamla verksamheten (garantier utfärdade före ), föratt ge EKN ersättning för skuldnedskrivningar och för att nämnden skall kunnafullgöra de förpliktelser den iklätt sig på stotens vägnar. EKNhar med skrivelse inkommit med underlag för en bedömning avverksamhetens omfattning och inriktning. Ramar för EKN-garantier Prop. Bilaga 4 Den av faststollda totola ramenför exportkreditgarantier uppgår till , varav har reserverats för n-garantier och förLT-garantier. Regeringen har beslutot att EKN:s garantiåtoganden kan uppgå till25 för n-garantier och förLT-garantier. Utöver ramen för exportkreditgarantier finns en särskild ram förinvesteringsgarantier på . Ramutnyttjandet uppgick den 30juni 1994 till ca för n-garantier, ca 36 200 miljonerkronor för LT-garantier och förinvesteringsgarantier. För n-garantier föreslår EKN att den av riksdagenfastsfellda ramen höjs från till 35 000 miljoner kronor.För LT-garantier föreslås en höjning från till . EKN föreslår oförändrad ram för investeringsgarantier. Förslaget om höjningar av ramaraa motiveras avförändrade beräkningmetoder av EKN:s engagemang och av behov av utrymme förvissa större affärsprojekt. EKNoch det europeiska integrationsarbetet 1enlighet med sitt uppdrag har EKN bevakat utvecklingen inom EU i syfte attbedöma vilka krav på förändringar i verksamheten som EU-medlemskapet kaninnebära. Kommissionen förbereder f n. särskilda konkurrensregler beträffandesfetiigt stöd till exportkreditförsäkring. De planerade regleraa syftar tillatt hindra sfetlig eller sfetiigt stödd exportkreditförsäkringsverksamhet attkonkurrera på ojämlika villkor med privato försäkringsbolag på det s. k.konkurrensutsatto området. Ett utkast till s.k. meddelande har under hösten1994 diskuterats inom kommissionen och i ministerrådets arbetsgrapp förexportkrediter. Det är oklart när regler på detto område kan komma att antos.Efter publicering väntos medlemsstoteraa ha på sig för att ändra sinasystem. Vad gäller icke konkurrensutsattexportkreditförsäkring arbetar EU med att söka harmoniseramedlemsstotemas verksamhet i syfte att skapa lika konkurrensvillkor vid exportsåväl inom som utonför EU. Kommissionen har lämnat förslag tilldirektiv på detto område, som berör garantivillkor, samt utbud avgarantier. TUl de grandläggande principeraa hör att skall varariskavspeglande och i huvudsak kostnadstockande samt att det skall firmas ensjälvrisk. Det är oklart när ett slutiigt direktiv kan komma att antos. Ansträngningamaatt åstodkomma intemationella riktiinjer inom för och därtill relaterade faktorer fortsätter. Den s.k. consensus- grappen tillsatte en arbetsgrapp med mandat att uferbeto förslag till gemensamma riktiinjer för landriskklassificering 172 ochpremiesättning samt förbättrat informationsutbyte om de premienivåer Prop.1994/95:100 som tillämpas. Strävan är att lämna en redovisning till Bilaga 4 ministermöte . har genom EKNspelat en pådrivande roll i dessa diskussioner. Flera länder har genomförtförändringar i sina premiesystem, som lett till ökad premiedifferentiering.Därmed har dessa system blivit mer lika det svenska. Särskilt betydelsefullt äratt premiesystemet i förändrats i riktmng mot EKN:s. Stotsmakteraahar angivit att EKN i enstoka fall och när särskilda skäl föreligger skallkunna erbjuda samma villkor som ett konkurrerande företogs garantiinstimt. EKN tor i sin skrivelse upp frågan om när sådanmatchning skall kunna ske. EKN noterar bl.a. att matchning skall ske inom ramenför begränsningen att garantigivningen skall gå ihop. EKN görsammanfattningsvis bedömningen att man inom ramen för gällande riktlinjer harsvårt att verka för konkurtensneutralitet genom att matcha andra ländersgarantiinstimt. Någon enstaka matchning i samband med mindre affärer anses dockvara möjlig. EKNhar som resultat av omförhandlingar inom skrivit av fordringar påett antal länder. Vad gäller har skrivits av förvilket EKN över stotsbudgeten erhållit ersättning med . FörEgypten finns en villkorad avskrivning om ca som kommer attgenomföras när tredje och sisto steget i skuldlättnadsoperationen är avklarad.För de två försto stegen har EKN över stotsbudgeten erhållit ersättning om 63miljoner kronor. För det tredje steget beräknas ersättningen uppgå till 42miljoner kronor. För de fattigaste och mest skuldtyngda länderaa gesinom skuldminskning. Kreditoreraa är ense omatt öka koncessionaliteten och omförhandla länderaas hela utesfeendeskuldstock. har skrivits av på dessaländer för vilket EKN ersatts med ca via bisfendsanslaget.Enligt den modell för ersättning som utorbetats erhåller EKN en ersättning somuppgår till ca en tredjedel av avskrivet belopp. När räntefrihet beviljas, harEKN ersatts till fiillo för detto via bisfendsanslaget, med ca 140miljoner kronor. Medverkanvid återvinning av ogaranterade fordringar EKNframför i sin skrivelse önskemål om att erhålla bemyndigande att medverka vid återvinningav ogaranterade fordringar i de fall EKN bedömer att särskilda skälför sådan medverkan föreligger och när intresse härför finns hos svenska företog eller banker och i 173 Deprincipiella befenkligheter som kan finnas att bisfe företog som underlåtit attsöka garanti bör enligt EKN kunna övervinnas Prop. 1994/95:100 genomavgifter, som dels tocker kostnadema för verksamheten ifråga. Bilaga 4 delsundanröjer potentiella risker för att den egna verksamheten skall påverkas negativt. Prognoseroch bedömningar av verksamhetens resultat EKNredovisar i sin skrivelse prognoser för det kassamässiga resultotet underverksamhetsåren 1994/95 och 1995/96 samt bedömningar av det ackumuleraderiskvärderade resultotet enligt tre altemativ: normal, optimistisk ochpessimistisk. Såväl de kassamässiga som riskmässiga värderingama präglas enligtEKN av betydande osäkerhet bl.a. till följd av att en stor del avgarantiengagemanget och fordringama är koncentrerade till ett fåtol länder. För den gamla verksamheten pekar prognosema inormalalteraativet mot ett kassamässigt överskott om ca 110 miljoner kronorbudgeferet 1994/95 följt av överskott om ca budgeferet1995/96 (i beloppet /95 ligger en ersättning från stotsbudgeten på 40miljoner kronor). Det optimistiska alteraativet föratser ett överskott på ca enmiljard kronor /96 medan det pessimistiska i stollet räknar meden förlust på . Vad gäller det ackumulerade riskmässiga resultotetper pekar EKN:s normalalternativ mot ett slutresultot på plusen miljard kronor medan de pessimistiska och optimistiska alternativen visar påunderskott respektive överskott om ca . I beloppen ingår intevissa kostnader som ersatts över stotsbudgeten, tillsammans ca 3,5miljarder kronor. Prognoserna för den nya verksamheten pekar enligtEKN:s normalaltemativ mot ett kassamässigt underskott budgeferet 1994/95 på 50miljoner kronor följt av överskott på budgeferet1995/96. Det pessimistiska alteraativet visar för budgeferet 1995/96 ettunderskott på ca medan det optimistiska anger ett överskottpå . Det riskmässiga resultotet i den nya verksamhetenper pekar mot ett resultot strax under noll. De optimistiskaoch pessimisiska altemativen pekar i sfellet mot överskott på 0,5 miljarderkronor respektive underskott på . EKNföreslår att nämndens kredit hos för den gamla verksamhetensänks till (från ). Vidare föreslåsatt lånerätten i utländsk valufe höjs till motvärdet av (från ). För den nya verksamheten föreslår EKN att kreditenhos förblir oförändrad - - medan en höjning till motvärdet av föreslås för upplåningsrätten i valuto (från ). attytterligare finansieringsbehov fecks via anslaget om det skulle visa sig att den föreslagnaupplåningsrätten skulle vara otillräcklig. EKNföreslår vidare att nämnden, i likhet med innevarande budgefer. får räntekompensation för hela sin upplåning för den gamla verksamheten.Kostnadema för detto under budgeferet 1995/96 väntos EKN har i sinskrivelse också behandlat vissa frågor rörande den särskildagarantiramen för och . Regeringendelar EKN:s bedömning att de av fastsfellda ramama förexportkreditgarantiverksamheten bör utökas. Regeringen delar även EKN:sbedömning vad gäller de rörliga kreditema hos ochupplåningsbehovet i utländsk valufe. Skuldlättnader inom kan medföraavsevärd minskning av utestående fordringars nominella belopp. Regeringen delarEKN:s uppfattning att nämnden bör ersättos för dessa. Regeringen anser att EKN bör få räntekompensationför hela sin upplåning för den gamla verksamheten. Utvecklingen inom EU på exportkreditområdet är avstor betydelse för EKN. Det är angeläget att EKN noga följer denna utvecklingoch att nämnden förbereder och lämnar förslag till nödvändigaanpassningsåtgärder. Det internationella samarbetet påexportkreditområdet har varit av stor betydelse för att minska subventioner ochåstodkomma förbättrad konkurrensneutralitet. EKN har spelat, och spelar, enframträdande roll i detta arbete, både inom och Bern-unionen. För svensktvidkommande är det av särskild betydelse att verka pådrivande vad gällerpremier och kostnadstäckning. Regeringen instämmer i EKN:s bedömning i frågan ommatchning av andra instimts garantivillkor. Regeringen anser att EKN bör bemyndigas medverkavid återvinning av ogaranterade fordringar i de fall då EKN bedömer attsärskilda skäl för sådan medverkan föreligger. EKN bör därvid bemyndigas att tout avgifter som fecker nämndens kostnader för verksamheten i fråga och somundanröjer risken att den egna garantiverksamheten skail påverkas negativt. Frågor rörande den särskildaexportkreditgarantiramen för de baltiska länderna och , vilkenadministreras av EKN, kommer att behandlas av regeringen i en särskild propositionom samarbetet med . 1. medger att staten åtar sig betalningsansvar iform av en stotsgaranti till ett belopp av 35 för n-garantieroch 65 för LT-garantier, 2. medger att staten åtor sig ett betolningsansvar i form av en 175 stotsgaranti förinvesteringar i utlandet till ett belopp av högst 3.godkänner att den röriigakrediten som stolls till EKN:s förfogande Bilaga 4 hos fåruppgå till 2 för den gamla verksamheten och till 1 400 000 000kr för den nya verksamheten, 4.godkärmer att EKN:s upplåning iutländsk valuto får uppgå till motvärdet av 1 för den gamlaverksamheten och motvärdet av för den nya verksamheten, 5.godkänner vad regeringen haruttolat om s.k. matchning, 6. godkänner att EKN bemyndigas medverka vidåtervinning av ogaranterade fordringar då särskilda skäl tolar för sådan medverkan, 7. bemyndiga regeringen att beslutoföreskrifter om avgifter för EKN:s medverkan vid återvinning av ogaranterade fordringar, 8. till , täckande av vissautgifter för skadeersättningar under budgeferet 1995/96 anvisar ett förslagsanslag på . 1994/95 Utgift 4 708 701 1994/95 Anslag 5 084 000 1995/96 Förslag 8 204 000 varav 5446 000 beräknat för Krigsmaterielinspektionen(KMI) utövar kontroll över tillverkningen av krigsmateriel och handläggerärenden rörande tillstånd till export av sådan materiel. Underkrigsmaterielinspektören lyder vidare verksamhet rörande exportkontroll avstrategiskt känsliga produkter. Denna verksamhet finansieras dock inte överdetto anslag. KMIhar till sitt förfogande dels det tekniskt-vetenskapliga rådet, som bisferkrigsmaterielinspektören vid bedömningen av frågor om avgränsning mellan civiloch milifer materiel, dels den parlamentoriskt sammansatta rådgivande nämndenför krigsmaterielexportfrågor, som har inrättots för att främja ökad insyn ochsamråd i frågor som rör krigsmaterielexport. Kostnadernaför verksamheten, exklusive nämnderaa, tocks av avgifter, som redovisas motsärskild inkomsttitel på stotsbudgeten. Avgifter från tillverkare avkrigsmateriel beräknas i förhållande till levererat värde och tas ut i slutetav budgeferet. Avgifter för tillsfend att utföra krigsmateriel ur riket erläggsav exportörer, som inte har tillverkningstillsfend. Förbudgeferet 1994/95 har KMI undantogits från regleraa ikapitolförsörjningsförordningen (1992:406) om räntekonto med kredit iRiksgäldskontoret och om lån för investeringar i anläggningstillgångar förförvaltningsändamål. Vidare gäller att KMI inte skall tillämpa förordningen(1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframstollning.