prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Lotteriinspektionen tilldelas för den utökadeverksamheten förstärkta resurser Regeringen anser att samordningsfördelaruppnås genom att kontrollen över spelmarknaden koncentreras till en myndighet istället för som vara uppdelad på flera. Verksamheten bör därförbedrivas väsentligt effektivare och sammantaget till lägre totala kostnaderLodeti-inspektionens verksamhet skall vara avgiftsfinansierad. Regeringen har iLotteriförordningen (1994:1451) angivit vilken avgiftsnivå som skall gälla förolika typer av ärenden. Myndigheten kommer att fa i uppdrag att noga följaverksamhetens kostnader och rapportera till regeringen om de angivnaavgiftsnivåema inte är tillfyllest. tillLotteriinspektionen för budgetåren 1995/96 anvisar ett ramanslag på 26 124 000kr Stöd till kooperativ utveckling 1993/94 Utgift 4 389 000 Reservation 725 000 1994/95 Anslag 6 500 000 1995/96 Förslag 9 750 000 varav 6 500 000 beräknat för Frånanslaget betalas kostnader för stöd till kooperativ utveckling. Föreskrifter omdetta finns i förordningen (1993:569) om statsbidrag till kooperativutveckling. Statsbidrag kan enligt förordningen ges för dels kostnadsfriinformation och rådgivning till allmänheten om kooperativt företagande, delskooperativa projekt. Kooperativa rådet (I 1983 G) är regenngens organ förkontakt och dialog med kooperationen. Merparten av stödet går till de nu 20 kooperativautvecklingscentmmen som finns geografiskt spridda i landet. Utvecklingscentmmensprider information om de kooperativa företagsformema samt ger stöd och rådtill dem som vill starta kooperativa småföretag. Som villkor för statligt bidrag gäller attverksamheten skall finansieras också på annat sätt med minst lika mycket. Dettasker genom medlemsavgifter och konsultuppdrag. De etablerade kooperativaföretagen inom konsument- ochproducentkooperationen deltar oftast aktivt i verksam- Prop. 1994/95:100 hetenpå lokal nivå. Uppdragsdelen i de lokala kooperativa utveck- Bil. 14lingscentmms finansiering har växt i betydelse. utvärdenng av stödet till kooperativ utvecklingoch genom de iakttagelser som framkommit via Kooperativa rådet framgår att ettlivaktigt och väl fungerande lokalt kooperativt utvecklingscentmm är enfömtsättning för kooperativ småföretagsutveckling. Utöver stödet till kooperativ utveckling har vissamedel för särskilda kooperativa projekt inom det regionalpolitiska stödområdetunder ställts till förfogande ur anslagSärskilda regional politiska inftastmkturåtgärder Utvärdering av de projekt somhittills slutförts med hjälp av dessa medel pågår med hjälp av Statskontoret.Regeringen kan redan nu konstatera att åtskilliga nya småföretag och nyaarbetstillfällen skapats. Ett av de projekt som slutförts har haft till syfteatt undersöka möjlighetema att med modem informationsteknologi som bas utvecklanya kooperativa småföretag i glesbygd. Projektet har varit mycket framgångsriktoch har väckt ett mycket stort intresse för liknande projekt över hela landet.Regeringen avser därför att stödja ett stöne projekt där databaseradinformationsteknologi skall vara verktyget för ett nätverk av små kooperativaföretag. Intresse finns för samprojekt med såväl nordiska som andra europeiskaländer Delfinansiering torde enligt vad regeringen erfarit vara möjlig via eneller flera av EU:s fonder Antalet utvecklingscentmm har stadigt ökat varje årvilket innebär att det blir flera som måste dela på samma medel. Riksdagensbeslut med anledning av förta årets budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil.14, bet. 1993/94:NU15, rskr 1993/94:222) medförde en höjning av anslaget med 1 samma beslut gav regeringen tillkännasin åsikt om vikten av att de kooperativa företagen skall behandlas likvärdigtmed andra företagsformer Regeringen har med anledning av riksdagensuttalande beslutat tillkalla en särskild utredare med uppgift att delskartlägga hur det förhåller sig med behandlingen av olika företagsformer, delsföreslå de åtgärder som bedöms nödvändiga för att uppnå likvärdiga förutsättningarmellan kooperativa och andra företagsformer Uppdraget skall redovisas i febmari1996. Regeringen kommer att väsentligt utöka uppdragetför Kooperativa rådet, bl.a. i fråga om initiativrätt. Depositiva effektema av kooperativt småföretagande är som Riksrevi sionsverket tidigare funnit mycket tillfredsställande. Effektema bekräftas av andra erfarenheter och iakttagelser De positiva effektema har också i stor utsträckning märkts i den regionala utvecklingen, där t.ex. byar 52 kunnatöverleva tack vare nya arbetstillfällen som kooperativa företag har Enligt regeringens bedömning kan kooperativa företag med Prop. 1994/95:100hänsyn till företagsformens natur komma att bli mycket framgångsrika Bil. 14genom att använda databaserad informationsteknologi i stöne och mindre nätverk. Deriktlinjer som har lagts fast tidigare bör gälla även för /96.Metoder för att bättre kunna bedöma effektema av stödet kvalitativt bör ävenfortsättningsvis fa prövas på försök. Olika samarbetsprojekt mellanföretagsrådgivare av olika slag bör uppmuntras. tillStöd till kooperativ utveckling för /96 anvisar ett reservationsanslagpå Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m. 1993/94 Utgift 70 801 000 1994/95 Anslag 80 000 000 1995/96 Förslag 60 000 000 varav40 000 000 beräknat för Anslagetdisponeras för statsbidrag till -handikappanpassning av allmännasamlingslokaler samt folkparksteatrar -riksorganisationerna förallmänna samlingslokaler Föreningar,aktiebolag eller stiftelser som är fristående från kommuner kan fa statligtstöd för ny- och ombyggnad samt för köp av allmänna samlingslokaler, enligtförordningen (1989:288) om stöd till allmänna samlingslokaler (ändrad senast1993:1273). Stödet lämnas i form av bidrag eller som eftergift av äldrestatslån. Stöd kan även ges till handikappanpassning avfolkparksteatrar som uppförts eller byggts om med stöd av bygglov som beviljatsföre . Bidrag lämnas till skäliga kostnader för åtgärdema, docksammanlagt högst enligt förordning (1987:317) om bidrag tillhandikappanpassning av folkparksteatrar (ändrad senast 1993:571), Stödet enligt de båda förordningama handläggs inomBoverket av en särskild samlingslokaldelegation. För varje budgetår fastställer en ram förbeslut om statligt stöd till allmänna samlingslokaler samt en ram för beslut ombidrag för handikappanpassning av folkparksteatrar Bidrag förhandikappanpassning av allmänna samlingslokaler som söks utan samband med andraåtgärder fårlämnas utan rambegränsning. Ramen för beslut om bidrag till Prop, 1994/95:100allmänna samlingslokaler under /95 uppgår till 45 Bil,Ramen för beslut om bidrag för handikappanpassning avfolkparksteatrar uppgår till Av sysselsättningsskäl har under innevarande budgetårföreslagits att ytterligare skall anslås avarbetsmarknadspolitiska medel för om-, till- och nybyggnad samt reparation avallmänna samlingslokaler (Prop, 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU01, rskr 145). /94 har beviljats till ny- och ombyggnad samtköp av allmänna samlingslokaler, och till 286 olika projektför stöd till handikappanpassning. Både ansökningar och beviljade bidrag ökadei antal under budgetåret, främst beroende på en informationsinsats som Boverketgenomförde . Ytteriigare har beviljats tillhandikappanpassning av fyra folkparksteatrar inom av en ram på 0,8 miljonerkronor Totaltutbetalades under budgetåret av anslaget. Genom det extra anslaget om 100 miljoner kronor1993/94 till sysselsättningsskapande åtgärder (prop. 1992/93:150, bet.l992/93:FiU30, rskr 1992:93:447 och bet. 1993:94:AU21, rskr 1993/94:148) harytteriigare 116 samlingslokalprojekt beviljats bidrag. Hos fanns den 125bidragsansökningar avseende köp, ny-, till- och ombyggnad samt standardhöj andereparationer till en sammanlagd projektkostnad av ca i1994 års penningvärde. Kötiden från förhandsbesked till igångsättningsbeslut ärf n. fem år föreslår såväl oförändrade ramar förbeslut som ett oförändrat anslag för nästa budgetår. Ifebmari 1994 överlämnade sitt betänkande Mycket undersamma tak (SÖU 1994:132) till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats (Ds1994:131). Flertalet remissinstanser är allmänt positiva tillutredningens förslag. Statskontoret och () är dockkritiska och pekar bl.a. på att utredningens analyser och slutsatser inte ärfullständiga. Deomkring 3 400 föreningsägda allmänna samlingslokalerna i landet har centralbetydelse för föreningslivet, den sociala samvaron människor 64 emellan, för bam-ochungdomsverksamhet, kultur-och nöjesliv liksom Prop. 1994/95:100 folkbildningen, särskilt på landsbygden och i mindre orter Bil.14 av de allmänna samlingslokalema äri behov av tillbyggnad eller uppmstning. Det återstår cirka I 250 lokaler sombehöver handikappanpassas enligt . Statligt stöd till allmänna samlingslokaler harfunnits . Stödet till allmänna samlingslokaler har utretts vid ettflertal tillfällen. Den senaste gången stöne förändringar av detta anslaggenomfördes var 1989. Det primära syftet med det statliga stödet bör äveni fortsättningen vara att skapa sådana samlingslokaler för föreningslivet somär ändamålsenliga och som upplåts opartiskt, i skälig omfattning samt påskäliga villkor De allmänna samlingslokalemas unika upplåtelseskyldighetskiljer dessa lokaler från alla andra lokaler som kan användas avföreningslivet. Den investering som gjorts av staten, kommunema ochenskilda genom frivilliga insatser innebär en betydanderesurs för samhället. Det finns därför anledning att ta vara på lokalemasamtidigt som de anpassas till dagens behov. Det finns också bland debefintliga byggnadema kulturhistoriska kvaliteter som bör tillvaratas. Av en rapport från framgåratt behovet av helt nya samlingslokaler inte är lika stort som . Dethar heller inte tillräckligt tydligt kunnat styrkas avSamlingslokalutredningen. Det statsfinansiella läget motiverar också enförändring av stödet. Inriktningen av stödåtgärderna bör förskjutas till att tavara på de nuvarande allmänna samlingslokalema, främst genom att msta upp ochatt öka tillgängligheten bl.a. genom handikappanpassning. Stöd bör inte längre kunna beviljas för köp ellernybyggnad av samlingslokaler I de fall där det inte finns någon annanändamålsenlig lokal för föreningslivet att tillgå och det bedöms vara avsynnerligen stort värde för det lokala föreningslivet på orten bör dockBoverket kunna medge undantag. Vid prövningen skall hänsyn tas till om detfinns ekonomiska fömtsättningar att driva och förvalta lokalen och om det finnsbehov av lokalen. Behovet av lokalen bör framgå av en kommunallokalförsörjningsplan. Beslutsramen för statsbidrag till allmännasamlingslokaler föreslås med hänvisning till det statsfinansiella läget minskatill totalt . Regeringen bedömer att detinför /96 är möjligt att minska anslaget till allmännasamlingslokalema till Det finns många allmänna samlingslokaler som kantillmätas ett stort kulturhistoriskt värde. bör därför i samråd medRiksantikvarieämbetet utarbeta vägledning riktad till samlingslokalförvaltama, om de hänsynsregler som skall beaktas vid uppmstning m.m. enligtPlan- och Bygglagen (1987:10) eller i övngt. Bidrag till handikappanpassning av folkparksteatrarbör i fortsättningen kunna ges enligt samma regler som för handikappanpassningav allmänna samlingslokaler inom ramen för beviljat anslag. Enligtnuvarande förordning finns möjligheter att bevilja bidrag till 55 utgift för att betalaskulder i vissa fall och till eftergift av äldre statslån 5 1994/95. I samL Nr IOO. i enlighet med kungörelsen(1957:367). Det finns något behov Prop. 1994/95:100 av dessa bidrag. Sådana bör därför inte betalas ut. Bidraget till riksorganisationema för allmännasamlingslokaler för att täcka kostnadema för att biträdasamlingslokaldelegationen inom med handläggning av byggärenden, bestårfrämst av lönekostnader Det föreslås bli oförändrat med förperioden. Av bidraget avser sådant tekniskt/ekonomiskt utrednings-och utvecklingsarbete som utförs gemensamt av riksorganisationema. och dess Samlingslokaldelegation bör fa enaktivare roll när det gäller tillämpningen av förordningen (1989:288) om stödtill allmänna samlingslokaler har fatt i uppdrag att före utgången av1995 redovisa ett förslag till uppföljningssystem för stödet till allmänna samlingslokalerAvsikten är att det skall ske i samverkan med riksorganisationema för allmännasamlingslokaler skall redovisa en rapport omarbetsläget. 1. medger att beslut om bidrag till allmännasamlingslokaler för /96 far meddelas inom en ram om 20 000 000kr, 2.medger att beslut om bidragtill handikappanpassning av allmänna samlingslokaler och folkparksteatrar somsöks fristående från andra åtgärder far meddelas utan avräkning mot ramen, 3.till Bidrag till allmännasamlingslokaler m.m. för /96 anvisar ett förslagsanslag på Utveckling av ideell verksamhet 1993/94 Utgift 6 702 000 Reservation 11097 630 1994/95 Anslag 22 800 000 1995/96 Förslag 23 700 000 Uranslaget kan bidrag ges till ideella föreningar, ekonomiska föreningar ochstiftelser som bedriver utvecklingsarbete i den tredje sektom. Bidrag kan gestill organisationer för att utveckla formema för lokal ideell verksamhet liksomför att lämna information och rådgivning i dessa frågor Föreskrifter om stödet finns i förordningen(1993:568, ändrad senast 1994:550) om statsbidrag till ideell verksamhet. I enlighet med beslut har 2miljoner kronor överförts till anslaget för Stöd till kooperativ utveckling. Regeringens överväganden Prop. NärmareI 400 organisationer har sökt bidrag för utveckling av ideell verksamhet. Desökta beloppen omfattar sammantaget mer än Det finnssåledes ett mycket stort intresse inom föreningslivet att engagera sig iutvecklingen av den ideella sektom. Regenngen har beviljat stöd utvecklingsprojekt. Regeringen har ur anslaget lämnat bidrag till enbred studiekampanj. Ny Väg, som genomförs av den samlade folkbildningen.Kampanjen kommer att genomföras och har som mål att stimulera tillnytänkande, utveckling och fömyelse såväl i tätorter som på landsbygd. Istudiekampanjen deltar även Utbildningsradion. Detär angeläget att nya former för lokalt utvecklingsarbete prövas, både blandetablerade folkrörelser och nya typer av organisationer där medborgama genomhandling vill vara med och påverka samhällsutvecklingen. Därför bör denfortsatta inriktningen av stödet vara just att stimulera utveckling ochfömyelse av lokala verksamheter Det bör kunna rikta sig både till pilotprojektoch till organisationer som lämnar information och rådgivning till andrautvecklingsprojekt. 1 det här sammanhanget är det viktigt att uppmuntralokala initiativ som vill stärka medborgamas möjligheter att påverka både dennationella och europeiska politiken. Erfarenhetema från de projekt som har fatt stödskall tas tillvara och utvärderas. För- och nackdelar med den arbetsmetod somprojekten valt skall analyseras och beskrivas. Expansionsmöjligheter och analysav eventuella hinder för ett ökat ideellt engagemang skall också belysas genomutvärderingen. Nya erfarenheter, idéer och kunskaper om utveckling av ideellverksamhet kan härigenom spridas till olika sektorer i samhället. kommer anslaget att minskasmed , varav 7 miljoner /96. tillUtveckling av ideell verksamhet anvisar ett reservationsanslag på Bidrag till kvinnoorganisationemas centralaverksamhet 1993/94 Utgift 3 501 000 Reservation 66 900 1994/95 Anslag 3 432 000 1995/96 Förslag 5 148 000 varav3 432 000 beräknat för Från anslaget fördelas bidrag till kvinnoorganisationemas centrala Prop. verksamhet.Medlen disponeras av efter särskilda Bil. beslut av regeringen enligt de riktlinjer som anges i proposition 1981/82:155om stöd till kvinnoorganisationemas centrala verksamhet. Föreskrifterom bidragen finns i förordningen (1982:865) om statsbidrag tillkvinnoorganisationemas centrala verksamhet (omtryckt 1987:1053, ändradsenast 1992:661). Statsbidraget består av ett gmndbidrag och förorganisationer med fler än 3 000 medlemmar ett röriigt bidrag. Bidraget anvisas /93 som ettreservationsanslag och fördelas i mån av tillgång på medel i sänder Underåret har 19 organisationer ansökt om statsbidrag. Av dessa har 17 tidigare fattorganisationsstöd. Av de två organisationer som sökt stöd ,bedömde regeringen att en av dem uppfyllde kraven enligt förordningen. Underinnevarande budgetår har 18 kvinnoorganisationer dänned beviljats stöd. Den ekonomiska basen för att bedriva ett effektivtopinionsbildande arbete när det gäller att stärka kvinnors ställning isamhället och att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män har försvagatsför nära hälften av kvinnoorganisationema. , som liggertill gmnd för beräkningen av statsbidraget, minskade antalet medlemmar ikvinnoorganisationema med sammanlagt drygt 10 000. Bilden är emellertid inteentydig. Två av fem politiska kvinnoförbund svarar för nära två tredjedelar avbortfallet, medan ett tredje av dessa kvinnoförbund ökat sitt medlemsantalkraftigt. Bland de mindre kvinnoorganisationema har medlemsantalet minskat isex organisationer och ökat i fem, medan tre behåller samma nivå som . Flera av kvinnoorganisationemas lokalföreningararbetar med projekt och nätverksgmpper, dvs. även med kvinnor som inte ärmedlemmar De står för mycket av den fömyelse av formema för lokaltföreningsarbete som efterfrågas. Detövergripande målet bör även vara att genom stödet tillkvinnoorganisationema medverka till att stärka kvinnomas ställning i samhälleti syfte att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Under /95 har regeringen vidfördelningen av statsbidraget valt att använda det tillgängliga utrymmet föratt något höja gmndbeloppet, eftersom organisationsstödet är viktigt frånjämställdhetssynpunkt för att engagera nya gmpper av kvinnor och att utveckla Enligtregeringens mening bör stödet till kvinnoorganisationema vara Prop. 1994/95:100oförändrat. I fortsättningen bör stöd också kunna ges för utveckling och Bil.14 fömyelse. Det kan gälla projekt som syftar till att engagera nya gmpper avkvinnor, inte minst unga och att stödja de lokala organisationema i att finnanya former för verksamheten. Det kan också handla om att finna strategier föratt stärka den egna organisationens ekonomiska oberoende. En fjärdedel avstödet bör därför avse stöd till sådana konkretautvecklingsprojekt och verksamheter Regeringen kommer att kalla kvinnoorganisationematill en överläggning med anledning av den förändradeinriktningen av anslaget och för att diskutera kvinnoorganisationemas fortsattaarbete för att stärka kvinnomas ställning i samhället och att arbeta förjämställdhet mellan kvinnor och män. till Bidrag till kvinnoorganisationemas centrala verksamhet för budgetåret1995/96 anvisar ett reservationsanslag på 1993/94 Utgift 511173 000 Reservation 11945 1994/95 Anslag 512 173 000 1995/96 Förslag 894 694 000 varav502 173 beräknat för Anslagetanvänds för bidrag till () för den verksamhet sombedrivs av förbundet och till förbundet anslutna organisationer Från anslagetlämnas också bidrag till vissa utanför RF stående organisationer och tillmotionsverksamhet för studerande vid kårortema. För anslagets användning gälleri huvudsak de av riksdag beslutade riktlinjema för organisationsstödtill idrotten (prop. 1970:79, bet. 1970:SU122, rskr 1970:291, prop. 1992/93:100bil. 8, bet. 1992/93:KrU 14, rskr 1992/93:254). Från anslaget lämnas vidarebidrag till riksanläggningar för den samlade idrottsrörelsens behov samt bidragtill mindre föreningsanläggningar för idrott och friluftsliv. Dämtöver lämnasbidrag till lokal ungdomsverksamhet på idrottens område (prop. 1989/90:100 bil.13, s. 80, bet. l989/90:KrUl5, rskr 1989/90:161) och bidrag till RF som stödför den forskning och utveckling m.m. som bedrivs av förbundet. Svenskidrottsrörelse organiseras i över 27 000 idrottsföreningar och 17 000korpklubbar Idrotten är en stor och vital folkrörelse, främst enungdomsrörelse. Bland högstadieungdom är av pojkama av flickoma med i en eller flera idrottsföreningar Prop.1994/95:100 Tillsammansbedrivs verksamhet som fömtom det idrottsliga utvecklar Bil. hundratusentals ungdomar i samarbete, ledarskap och demokratiska spelreglerIdrottens inbyggda framstegstro är i ekonomiskt svåra tider en motvikttill den pessimism som lätt spnder sig bland befolkningen menar () fastställdeverksamhetsinriktning 1994-96. De fyra huvudpunktema i dennainriktning är individen i idrotten, anläggningstillgänglighet, idrottensfinansiering och intemationellt agerande. Individen i idrotten skall utvecklas så att allasom deltar i verksamheten far vara med och bestämma om och ta ansvar för sinverksamhet. För att forma morgondagens idrott krävs att alla far chansen attbidra med sina synpunkter I det arbetet är jämställdhetsarbete, ungdomarsinflytande i beslutande församlingar, idrotten som ett gränsöverskridande fommför möten mellan nationer, raser och nationaliteter viktigt. Idrotten villfortsätta sitt program för elitidrottamas utveckling som man villutveckla folkhälsoarbetet genom en omfattande motionsverksamhet för alla åldrarVidare betonas att de ideella ledama är idrottsrörelsens motorer och att godafömtsättningar och en utveckling av ledamas kompetens är avgörande föridrottens framtida utveckling. Det stora antalet allmänt tillgängliga anläggningarär en viktig orsak till svensk idrotts positiva utveckling på såväl bredd- somelitnivå. En fortsatt utveckling mot ökad foreningsdnft av offentligaanläggningar medför ett ökat behov av kompetensutveckling för idrottsrörelsensledare menar RF. Idrottsrörelsens viktigaste finansieringskälla ärenligt RF värdet av medlemmarnas egna insatser genom ideellt arbete. Utöverdetta pekar man på att spel och lotterier traditionellt har varit en viktiginkomstkälla. RF betonar att ett stabilt samhällsstöd, från stat och kommun,garanterat idrottsrörelsen en gmndläggande ekonomisk trygghet. Det statligalokala aktivitetsstödet är av avgörande betydelse för idrottens breda bam- ochungdomsverksamhet. På området idrottens intemationella agerande villRF sträva efter att stärka idrottens konkunensförmåga och genom särskilda insatserförstärka den svenska representationen i intemationella beslutande församlingarMed gmnden i ett samlat idrotts-Europa där idrotten utvecklas på sina egnavillkor och på demokratiska gmnder avser RF att aktivt delta i arbetet attpåverka idrottens fömtsättningar inom EU. Samarbetet med nya demokratiskanationer i föreslås främst riktas till och de andra ländemai . RF avser att stå som värd för en europeisk konferens påtema kvinnor och idrott. Vidare vill man gå vidare i samarbete medidrottsrörelsen i södra för att efter apartheids fall bidra med svensktkunnande i den nya och positiva uppbyggnadsfasen. Idrottsrörelsen har flera gemensamma uppgifter VidRIM beslutades att tillsätta utredningar som inför nästa skall genomföra en översyn och lägga förslag till förändringar inom områdena program, organisation och ftnansiering. Idetta sammanhang behandlas bl.a. idrottens mål och inriktning, förslag Prop.1994/95:100 till idrottens organisationsmodell samt dessutom en översyn avkriteriema Bil. 14 för fördelningen av det statliga bidraget till lokalungdomsverksamhet. Utvärderingen av de mål som fastställdes av iidrottens jämställdhetsplan kommer att ske vid . Majoriteten av de 63 specialförbunden är starktberoende av det statliga bidraget för sin verksamhet. Svensk idrotts bredaverksamhet är viktig för såväl breddidrotten som elitverksamheten. Det ärspecialförbund som har ansvaret för elitidrottsutvecklingen inom respektiveidrott. En viktig del i detta arbete är riksidrottsgymnasiema. RF pekar på vikten av att samla landets resurserför idrottsforskning och deltar i styrelsen för och bidrar till Centmm föridrottsforskning. har riksidrottsstyrelsen anslagit 5 miljonerkronor för detta ändamål. Tillsammans med bedrivsprojekt till stöd för svensk elitidrotts utveckling inom ramen för Centmm förprestationsutveckling. Vikten av ett fortsatt kraftfullt anti-dopningsarbete betonas. RF begär medel för att utveckla riksanläggningenBosön som den svenska idrottsrörelsens centralanläggning för träning, tävling,utbildning och utveckling.