prop · GH031 · 1994-01-01 00:00:00 — Omprövning kan ske av varje fråga som kan ha betydelse för beskattningen eller annat ekonomiskt mellanhavande. Omprövning kan ske så fort skattemyndigheten fattat ett grundläggande beslut. Om något grundläggande beslut om taxering inte fattats får taxering ske genom omprövning. Av sista stycket framgår att skattemyndigheten får underlåta att på eget initiativ ompröva ett beslut om omprövningen skulle avse endast ett mindre belopp. Det finns inte någon motsvarande möjlighet för skattemyndigheten att underlåta omprövning i de fall fastighetsägaren har begärt att en omprövning skall företas. regler om rättskraft tillämpas i huvudsak analogvis även på förvaltningsområdet. Eftersom skattemyndigheterna nu får befogenhet och skyldighet att ompröva sina egna beslut om fastighetstaxering görs i paragrafen en erinran om att domstols dom vinner s.k. negativ rättskraft och att omprövning således inte kan ske av en fråga som domstol avgjort. Omprövning skall inte heller ske sedan en fråga efter överklagande har överlämnats till domstol för prövning (litis pendens). Detta är huvudregeln i förvaltningsprocessen och behöver inte sägas särskilt. Rättskraften gäller endast den rättsföljd det varit frågan om i målet. Bestämmelsen hindrar omprövning av t.ex. en fråga om huruvida en fastighet skall ha lägre taxeringsvärde på grund av höga radonvärden om detta prövats av domstol. Däremot är skattemyndigheten oförhindrad att ompröva frågor som visserligen har samband med den av domstolen prövade men som ändå inte avser samma sak. Domstolens dom kan naturligtvis ändå ha avgörande betydelse för utgången i omprövningsären- det. Nytillkommande omständigheter (facta superveniens) kan medföra att omprövning får ske. Omständigheten skall inte ha kunnat åberopas i målet utan måste vara ny och inte bara ha blivit känd för parterna efter domen. I 11 § har införts en särskild regel för att möjliggöra omprövning på begäran av fastighetsägare av en fråga som har prövats av domstol genom lagakraftvunnet beslut, om beslutet avviker från rättstillämpningen i ett regeringsrättsavgörande som meddelats därefter. Paragrafen reglerar omprövning på begäran av fastighetsägaren. Fastighetsägarens begäran skall framställas skriftligt. Angående undertecknande se 10 §. Begäran skall för att tas upp till prövning i princip ha kommit in till skattemyndigheten efter utgången av taxeringsåret. I annat fall skall begäran avvisas. Ett avvisningsbeslut kan överklagas. Länsrättens beslut i anledning av överklagande av skattemyndighetens beslut att avvisa en begäran om omprövning såsom för sent inkommen får inte överklagas (22 kap. 2 §, jfr 30 § FL). omprövningsbeslut kan fattas efter utgången av femårsperioden. Det finns ingen tidsgräns inom vilken beslut i anledning av den skattskyldiges begäran om omprövning skall fattas. Att omprövningsbeslut skall behandlas så snabbt som möjligt ligger i sakens natur även om detta inte kommit till direkt uttryck i lagtexten. Andra stycket innehåller en ventil för de fall då fastighetsägaren inte före femårsperiodens utgång fått kännedom om ett taxeringsbeslut till hans nackdel. Fastighetsägaren har då möjlighet att komma in med en begäran om omprövning från den dag han fick kännedom om beslutet. Med fastighetsägare bör här avses den eller de som var ägare till fastigheten när beslutet fattades. Enligt tredje stycket skall det förhållandet att fastighetsägaren har gett in en begäran om omprövning inom omprövningsfristen till fel skatte- myndighet eller till en förvaltningsdomstol inte hindra att omprövning görs även om begäran överlämnats till beslutsmyndigheten först efter omprövningsperiodens utgång. Bestämmelsen gör det möjligt för skattemyndigheten att förelägga fastig- hetsägaren eller hans ombud att underteckna en begäran om omprövning vid påföljd att omprövning annars inte görs. Av allmänna principer följer att nya omständigheter inte omfattas av ett avgörandes rättskraft. Inträffar nya omständigheter efter ett domstols- avgörande prekluderas inte dessa. Ny rättspraxis torde inte anses utgöra sådana nya omständigheter som inte omfattas av rättskraften. Är en fråga avgjord genom ett lagakraftvunnet beslut kan därför inte någon ytterligare prövning ske även om avgörandet strider mot senare tillkomna prejudikat. Bestämmelsen avser att möjliggöra att ett lagakraftvunnet domstolsbeslut kan omprövas, om fastighetsägarens begäran kommer in inom femårsperioden och beslutet avviker från rättstillämpningen i ett regeringsrättsavgörande som medde- lats därefter. Bestämmelserna i 12 - 20 §§ behandlar skattemyndighetens möjlighet och skyldighet att på eget initiativ ompröva taxeringsbeslut. I 12 § regleras omprövning till fastighetsägarens fördel t.o.m. det femte året efter taxeringsåret. Följdändringsbeslut till fördel kan enligt andra stycket fattas även efter femårsperioden. Någon ytterligare tidsgräns föreskrivs inte. Det är naturligtvis angeläget att beslut om följdändring till fastighetsägarens fördel fattas . Det föreligger inte något krav att beslutet som föranleder förändringen skall ha vunnit laga kraft. Ändras det beslut som föranlett följdändringen får ett nytt följdändringsbeslut fattas. Följdändring enligt andra stycket måste vara en omedelbar konsekvens av taxeringsbeslutet eller domstolsbeslutet. Paragrafen avser omprövningsbeslut som fattas på skattemyndighetens initiativ och reglerar inom vilken tid omprövningsbeslut till fastighetsägarens nackdel får meddelas utan att förutsättningar för eftertaxering föreligger. Beslut får enligt huvudregeln i första stycket inte meddelas efter utgången av året efter taxeringsåret. Om fastighetsägaren inte gett in allmän fastighetsdeklaration i rätt tid ges särskilda regler i andra stycket. Ett beslut till nackdel får då alltid meddelas från den dag då deklarationen kom in till skatte- myndigheten men senast från utgången av taxeringsåret. Med deklaration avses en i behörig ordning upprättad deklaration. Deklarationen skall således vara upprättad på fastställt formulär och undertecknad av fastighetsägaren eller legal ställföreträdare för denne. Omprövningsbeslut till nackdel för fastighetsägaren i andra fall än som sägs i 13 § är definitionsmässigt eftertaxeringsbeslut. Eftertaxeringsgrunderna i paragrafen motsvarar eftertaxeringsgrunderna i 4 kap. 16 § TL. Eftertaxering får också ske vid rättelse av felräkning, misskrivning eller annat uppenbart förbiseende eller när en ändring i ett taxeringsbeslut föranletts av beslut som avses i 12 § andra stycket. Beslutet om eftertaxering skall i dessa fall ha karaktär av följdändring till ett beslut enligt 12 § andra stycket. Beträffande vad Kammarrätten i och Länsrätten i anfört i sina remissyttranden i denna fråga anser jag att om en fastighet genom uppenbart förbiseende inte blivit taxerad eller undantagits från skatteplikt trots att så inte hade bort ske utgör detta grund för eftertaxering enligt 16 § punkt 1 i förslaget. För den händelse sådana felaktigheter inte beror på ett uppenbart förbiseende och inte heller på oriktig uppgift eller underlåtenhet från fastighetsägaren bör de inte utgöra grund för eftertaxering. Enligt första stycket får eftertaxering som avser annat än följdändring ske endast om den avser belopp av någon betydelse. Vid denna bedömning kan man inte enbart se till höjningen av taxeringsvärdet i sig utan till den ökning av fastighets- och eventuellt förmögenhetsskatt en höjning av taxeringsvärdet leder till. Som riktmärke vid inkomsttaxeringen vid bedömandet av huruvida ett belopp skall anses vara av någon betydelse anges att beloppet normalt bör röra sig om ca taxerad inkomst. Detta får anses motsvara skatt med åtminstone i dagens penningvärde. Vid eftertaxering avseende olika frågor bör det sammanlagda beloppet utgöra grund för bedömningen. Härvid måste även beaktas att ett beslut om fastighetstaxering normalt ligger till grund för uttag av skatt . Eftertaxering bör därför kunna ske även om beloppen varje enskilt år inte uppgår till sådana belopp att eftertaxering för ett enstaka år skulle ha varit möjlig. Det åligger skattemyndigheten att ex officio undanröja ett efter- taxeringsbeslut om förutsättningar för eftertaxering är för handen. Om t.ex. skattemyndigheten fattar ett eftertaxeringsbeslut som avser olika poster och länsrätten efter överklagande av fastighetsägaren meddelar en dom som innebär att en post inte skall eftertaxeras skall skattemyndigheten undanröja hela eftertaxeringen om beloppskravet är uppfyllt för de ej överklagade posterna. är normalt oförhindrad att fatta flera beslut i samma fråga. Beträffande beslut om eftertaxering gäller dock ett undantag. får inte efter att eftertaxering har skett fatta ännu ett beslut om eftertaxering avseende samma fråga. Däremot är skattemyndigheten oförhindrad att fatta ett omprövningsbeslut till fastighetsägarens fördel. Av bestämmelsen framgår att ett beslut om eftertaxering normalt skall meddelas före utgången av det femte året efter taxeringsåret. Avvikelser från femårsfristen regleras i 19 - 20 §§. Enligt första stycket får beslut om följdändring till nackdel för den skattskyldige fattas även efter femårsperioden. I sådana fall skall följdändringsbeslutet fattas från det att det beslut som för- anleder följdändringen meddelades. Beslut om eftertaxering på grund av oriktig uppgift i omprövningsärende eller mål om taxering får meddelas även efter femårsperioden men senast från utgången av den månad då skattemyndighetens eller domstolens beslut i ärendet eller målet vunnit laga kraft. I TL finns en regel som inskränker möjligheten till eftertaxering om den skattskyldige avlidit. Någon motsvarande bestämmelse bör inte finnas vid fastighetstaxering eftersom taxeringen är knuten till fastigheten och inte till den eller dem som äger fastigheten. Ett beslut om taxeringsåtgärder kommer i fråga endast i de fall domstol ändrat ett taxeringsbeslut. Domstolen skall inte räkna ut det nya taxeringsvärde m.m. som kan bli följden av att det överklagade beslutet ändras utan endast besluta i den fråga som är föremål för prövning. skall därefter besluta om de taxeringsåtgärder som blir följden av ställningstagandet i sak. Beslutet om taxeringsåtgärder är ett taxeringsbeslut och kan överklagas som ett sådant I paragrafen sägs att skattemyndighetens taxeringsbeslut får överklagas hos länsrätten. Detta gäller det grundläggande beslutet, omprövningsbeslut och beslut om taxeringsåtgärder. Vidare anges att en fastighetsägare får överklaga ett beslut att avvisa en begäran om omprövning av taxeringsbeslut. Ett överklagande av ett beslut om fastighetstaxering skall inte avse det taxeringsvärde som beslutet mynnat ut i utan skattemyndighetens ställningstagande i någon eller några av de delfrågor som har betydelse för bestämmande av taxeringsvärdet, beskattningen eller något annat ekonomiskt mellanhavande, såsom att bidrag eller stöd på grund av beslutet skulle utgå med för lågt belopp. Beslut att förelägga vid vite får inte överklagas. Fastighetsägarens överklagande skall ha kommit in till den skattemyndighet som fattat beslutet efter taxeringsåret. För överklaganden som avser beslut som har meddelats efter femte året efter taxeringsåret och som fastighetsägaren har fått del av efter utgången av oktober månad ges en särskild bestämmelse i första stycket andra meningen. Beslut som meddelas så sent skall därför delges fastighetsägaren. Enligt andra stycket gäller att fastighetsägaren får överklaga ett beslut även om det inte har gått honom emot. Paragrafen motsvarar i stort vad som gäller enligt 24 § FL. En skillnad är att överklaganden som getts in i rätt tid men till annan skattemyndighet än den som fattat beslutet eller till annan för- valtningsdomstol än den som har att pröva överklagandet inte skall avvisas även om det nått beslutsmyndigheten . Att överklagandet skall ges in till beslutsmyndigheten framgår av 23 § FL. Enligt första stycket skall skattemyndigheten, sedan den funnit att överklagandet inte skall avvisas som för sent inkommet eller därför att frågan redan har överlämnats för domstolsprövning eller prövats av domstol, ompröva sitt beslut. I fråga om vem inom skattemyndigheten som skall ompröva beslutet gäller bestämmelserna i 20 kap. 3 §. Att omprövning skall ske får inte medföra att skattemyndigheten underlåter att företa den utredning som behövs för att få ett gott beslutsunderlag. Andra stycket och tredje stycket första meningen motsvarar 28 § FL. I tredje stycket ges dessutom en bestämmelse som avser att motverka att länsrätten belastas med uppgiften att pröva rena "restposter" och otvistiga frågor. Den gäller fall där det finns anledning att anta att fastighetsägarens yrkanden kan i allt väsentligt ha bifallits, eller en utförlig beslutsmotivering kan ha rett ut en tidigare oklarhet. I sådana fall bör skattemyndigheten när beslutet sänds ut till fastighetsägaren bereda honom tillfälle att återkalla överklagandet. En blankett som förenklar för fastig- hetsägaren bör bifogas. Om överklagandet återkallas, skall skattemyndigheten skriva av ärendet. I paragrafen anges att skattemyndigheten, efter sin omprövning, skall överlämna överklagandet till länsrätten tillsammans med handlingarna i målet om inte överklagandet avvisas eller avskrivs. Enligt andra meningen i paragrafen får ett överklagande som har kommit in i rätt tid i vissa fall överlämnas till länsrätten utan omprövning. De situationer som avses är t.ex. när skattemyndigheten inte har lyckats komplettera överklagandet (fullmakt eller underskrift saknas eller inget yrkande kan utläsas) så att omprövning kan ske. Bestämmelsen i första stycket innebär att ett överklagande från RSV skall ha kommit in inom den tid som skattemyndigheten har på sig att ändra beslutet eller efter den tiden men senast efter det att beslutet meddelades. Överklagandet skall ges in till beslutsmyndigheten som med tillämpning av 24 § FL prövar om överklagandet har kommit in i rätt tid. Någon omprövningsskyldighet motsvarande den som gäller vid fastighetsägares överklagande enligt 5 § föreskrivs inte. Däremot kan uppenbara felaktigheter rättas med stöd av 27 § FL. Om det är fråga om ett omprövningsbeslut som rör eftertaxering och yrkas ändring till fastighetsägarens nackdel, framgår av paragrafens andra stycke att tiden för överklagande är från det att beslutet meddelades. I sammanhanget bör noteras att om undersökning företagits som skulle kunna leda till ett beslut om eftertaxering och skattemyndigheten därefter beslutar att inte eftertaxera, föreligger skyldighet enligt 21 § FL att underrätta fastighetsägaren om detta beslut. Ändringarna i paragrafen är endast av redaktionell art. Enligt paragrafen får länsrättens beslut avseende en skattemyndighets beslut att avvisa en för sent inkommen begäran om omprövning, beslut i fråga som avses i 20 kap. 6 § samt beslut om besiktning enligt 18 kap. 30 § inte överklagas. Här hänvisas till reglerna i 6 kap. 11 - 24 §§ TL. Dessa paragrafer reglerar överklagande av länsrättens och kammarrättens beslut vid inkomsttaxeringen samt handläggningen vid domstol i dessa ärenden. Reglerna blir tillämpliga även vid fastighetstaxeringen och vad som i taxeringslagen sägs om skattskyldig skall här gälla fastighetsägare. Ändringarna i första stycket är av redaktionell art resp. följdändringar. I andra stycket stadgas att ny ägares omprövnings- och överklaganderätt endast avser senaste allmänna fastighetstaxering eller ny taxering av taxeringsenheten som därefter skett genom särskild fas- tighetstaxering. Ändringarna är följdändringar och ändringar av redaktionell art. Ändringarna är av redaktionell art resp. följdändringar. I och med att det införs en möjlighet att påföra förseningsavgift vid den särskilda fastighetstaxeringen bör här liksom vid den allmänna fastighetstaxeringen ett föreläggande inte förenas med vite om underlåtenhet att fullgöra föreläggandet kan medföra att förseningsavgift påförs. Genom bestämmelserna i paragrafen införs en möjlighet att påföra förseningsavgift även vid särskild fastighetstaxering motsvarande de regler som i 18 kap. 42 § föreslås gälla vid allmän fastighetstaxering. I paragrafens andra stycke hänvisas direkt till bestämmelserna i 18 kap. 43 - 46 §§ avseende bl.a. eftergift och debitering av förseningsavgift. 28-30 och 32 kap. Ändringarna är följdändringar. Jag hemställer att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 2. lag om ändring i lagen (1993: ) om ändring i uppbördslagen (1953:272), 3. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 4. lag om ändring i lagen (1941:413) om arvsskatt och gåvoskatt. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslut att genom proposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetstaxeringslagen (1979:1152)1 dels att 17 kap. 4-14, 16, 18, 20-22 och 24-25 §§, 20 kap. 2, 4 och 21-23 §§, 22 kap. 7 §, 23 kap., 24 kap. 2-7 §§, 25 kap. 1-5 och 7 §§, 27 kap., 28 kap. 2 och 5-12 §§, 29 kap. 2 och 3 §§, 31 kap. samt 32 kap. 2 § skall upphöra att gälla, dels att nuvarande 17 kap. 15 § skall betecknas 17 kap. 4 §, 17 kap. 17 § skall betecknas 17 kap. 5 §, 17 kap. 19 § skall betecknas 17 kap. 1 §, 17 kap. 23 § skall betecknas 17 kap. 6 §, 20 kap. 5 § skall betecknas 20 kap. 3 a §, 20 kap. 11 § skall betecknas 20 kap. 2 §, 20 kap. 12 § skall betecknas 20 kap. 4 §, 20 kap. 13 § skall betecknas 20 kap. 5 §, 20 kap. 14 § skall betecknas 20 kap. 5 a § och 20 kap. 15 § skall betecknas 20 kap. 6 §, dels att 17 kap. nya 1 §, 2 och 3 §§ och nya 4-6 §§, 18 kap. 1, 6-10, 12, 14, 15, 22-26, 28-30, 32, 38 och 41 §§, 19 kap. 1-3 och 5-8 §§, 20 kap. 1 §, nya 2 §, 3 §, nya 3 a §, nya 4 §, nya 5 a §, nya 6 §, 7-10 §§, nya 11-15 §§, 16-20 §§, 21 kap. 1-7 §§, 22 kap. 1-3 §§, 24 kap. 1 §, 25 kap. 6 §, 26 kap. 2 och 3 §§, 28 kap. 1, 3 och 4 §§, 29 kap. 1 §, 30 kap. 1 § och 32 kap. 1 § samt rubrikerna närmast före 20 kap. 1 §, 21 kap. 1 §, 22 kap. 1 §, 24 kap. 1 §, 28 kap. 1 §, 29 kap. 1 §, 30 kap. 1 § och 32 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser 18 kap. 9 a och 42*46 §§ och 26 kap. 4 § samt nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 17 kap. 1 § (19 §) leder och ansvarar för skatteförvaltningens verksamhet enligt denna lag. leder och ansvarar för verksamheten i länet. Det allmännas talan i ärenden enligt denna lag förs av skattemyndigheten. 2 §2 Län indelas i fas- Beslut i tighetstaxerings- taxeringsärende distrikt. För hyres- fattas av skatte- husenheter får myndigheten i det särskild län där fastigheten distriktsindelning är belägen. En skattemyndighet får får uppdra åt en utan hinder av vad annan som sägs i första skattemyndighet att stycket hänföras fatta beslut i dess till annat fas- ställe i ett visst tighetstaxe- ärende eller en ringsdistrikt om det viss grupp av ären- erfordras med hänsyn den. Ett sådant till behovet av uppdrag får ges lokalkännedom i endast om den andra nämnden eller eljest myndigheten medger för taxeringsarbete. det och om det kan Alla ske utan avsevärd taxeringsenheter, olägenhet för fas- som bildas av samma tighetsägaren. fastighet, hänförs till samma fastighetstaxerings- distrikt. 3 § Bestämmelser om och val för till skattenämnd taxering av finns i 2 kap. 1, 3 småhusenheter och 5*7 §§ och omfattar kommun 7 kap. 5*8 §§ taxe- eller del av kommun. ringslagen (:324) Fastighetstaxeringsdistrikt för taxering av lantbruks-, hyres- hus- och industrienheter om- fattar kommun, del av kommun eller flera kommuner. Kommun eller del av kommun får ingå i två eller flera fas- tighetstaxerings- distrikt. K o n s u l e n t e r m. m. 4 § (15 §)3 förordar senast den får förordna det andra antal personer med året före det år, då sakkunskap i fråga allmän fastighets- om taxering äger rum, fastighetsvärdering erforderligt antal (konsulenter för personer med fastighetstaxering) sakkunskap i fråga som behövs för att om biträda skatte- fastighetsvärdering myndigheten vid den (konsulenter för allmänna fastig- fastighetstaxering) hetstaxeringen. att biträda fas- tighetstaxeringsnämnd vid den allmänna Konsulenten får fastighetstaxe- inte vara ledamot ringen. av den skattenämnd Konsulent får ej som han biträder. vara ledamot av fastighetstaxeringsnämnd som han biträder. Kommunstyrelsen får förordna tjänsteman hos kommunen som skattemyndigheten godkänner att granska deklarationer och andra handlingar. Godkännandet får när som helst återkallas. Mot skattemyndighetens beslut enligt denna paragraf får talan en föras. 5 § (17 §)4 Konsulent för En konsulent för fastighetstaxering fastighetstaxering skall enligt skall enligt skattemyndighetens skattemyndighe-tens bestämmande medverka bestämmande vid förbere- medverka vid förbe- delsearbetet inför redelsearbetet den allmänna inför den allmänna fastighetstaxeringen. Han skall vid Han skall vid taxeringen granska taxeringen granska de deklarationer och de deklarationer andra handlingar som och andra handlingar som ändamål överlämnar skattemyndigheten till honom. för sådant ändamål Konsulenten skall överlämnar till efter erforderlig honom samt vid utredning avge behov biträda skriftliga utlå- skattemyndigheten tanden till ledning vid utredning av vid taxeringen. Han taxeringsfrågor som skall, i den kräver särskild omfattning nämndens sakkunskap. ordförande finner påkallat, i nämnden föredra ärenden i vilka han har avgivit utlåtande. 6 § (23 §) Kostnad för Kostnad för sakkunnig eller tolk konsulent eller betalas av tolk betalas av statsmedel med statsmedel med belopp som bestäms belopp som bestäms av regeringen eller av regeringen eller myndighet som av en myndighet som regeringen bestäm- regeringen be- mer. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 18 kap. 1 §5 Till ledning vid Till ledning vid allmän fas- allmän fastighet- tig-etstaxering staxering skall skall ägaren utan ägaren utan före- anmaning lämna läggande lämna deklaration (allmän deklaration (allmän fas- fastighetsdeklaration) tighetsdeklaration) för varje för varje fastighet. Deklaration skall Deklaration skall dock inte lämnas för dock inte lämnas staten tillhörig för försvarsfastig- försvarsfastighet het som tillhör som enligt 3 kap. 2 staten och som § är undantagen från enligt 3 kap. 2 § skatteplikt eller är undantagen från för fastighet som skatteplikt eller vid föregående års för fastighet som taxering inte åsatts vid föregående års högre taxeringsvärde taxering inte än . åsatts högre taxeringsvärde än . Deklaration skall inte heller lämnas för fastighet för allmänna kommunika- tionsändamål eller för dis- tributionsbyggnad, värmecentral eller reningsanläggning som enligt 3 kap. 2 § är undantagen från skatteplikt eller för byggnad på annans mark då byggnadens värde understiger . Finns på sådan kommunikationsfastighet som har nämnts husbyggnad som används för annat än kommunikationsändamål skall dock deklaration lämnas. Efter anmaning är Efter föreläggande också den som inte är också den som på grund av första inte på grund av stycket har första stycket har deklarationsskyldighet, deklarationsskyldighet, skyldig att avge skyldig att lämna fastighetsdeklaration. 6 § Fastighetsägare bör utöver uppgifter enligt 4 § lämna de upplysningar som är av betydelse för taxering av fastigheten. Efter anmaning är Efter föreläggande fastighetsägare är en fastighets- skyldig att till ägare skyldig att ledning vid fastig- till ledning vid hetens taxering fastighetens lämna upplysningar taxering lämna också om andra för- upplysningar också hållanden än dem, om andra förhållan- som anges i deklara- den än dem som tionsformuläret. anges i deklara- Upplysningarna skall tionsformuläret. lämnas skriftligen Upplysningarna om annat inte har skall lämnas sagts i anmaningen. skriftligen om annat inte har sagts i föreläggan- det.