prop · GH03124 · 1994-01-01 00:00:00 — Den föreslagna lagen om Allmänna arvsfonden föreslås träda i kraft . Äldre föreskrifter skall gälla i fråga om beslut om stöd och arvsavståenden som har meddelats före ikraftträdandet. Enligt allmänna förvalt- ningsrättsliga principer gäller att ärenden som har upptagits men inte slutförts före den nya lagens i kraftträdande i fortsättningen skall handläggas enligt de nya reglerna. Beslut om stöd före den nya lagens ikraftträdande omfattas dock inte av de nya bestämmelserna om återbetalning. Äldre föreskrifter gäller om anmälan gjorts till rätten före ikraftträdandet om att fonden är ensam arvinge eller uni- versell testamentstagare. Likaså gäller, på grund av den föreslagna preskriptionstiden enligt 27 § tredje stycket, äldre bestämmelser för ansökan om arvsavstående som gjorts före ikraftträdandet av den nya lagen. 7.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Ändringen avser en hänvisning till den 7.3 Förslaget till lag om ändring i (1949:381) Ändringen avser en hänvisning till den nya arvsfondslagen. Sammanfattning av arvsfondsutrednings förslag Allmänna arvsfonden (SOU Allmänna arvsfonden är en självständig och självägande förmögenhetsmassa vars ändamål är bestämt i lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden och som byggs upp med medel som enligt bl.a. tillfaller fonden. Arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond, skild från statskapitalet. Kollegiet bevakar fondens rätt till den egendom som tillfaller fonden bl.a. genom arv, gåva eller testamente. Fondens ändamål är att främja vård och fostran av barn och ungdom samt omsorg om handikappade. Utdelning av medel ur fonden beslutas huvudsakligen av regeringen efter ansökan hos . Viss medelsutdelning har regeringen delegerat till Barn- och under som handlägger vissa ärenden som är att hänföra till fostran av ungdom. Regeringen har även delegerat rätten att dela ut fondmedel för pro- jektverksamhet till bl.a. Social- departementet, , och . har det delats ut . Fondens medel har huvudsakligen använts för stöd till frivilliga och ideella insatser. Stöd har lämnats till nyskapande och utvecklande projekt inom verksamheter som främjar vård och fostran av barn och ungdom samt omsorg om handikappade. Stöd har också lämnats till vissa kostnader med anknytning till ungdomsverksamhet och handikapporganisationernas fritids- och rekreaktionsanläggningar, inventarier samt vissa utbildnings- och informations- aktiviteter. Mottagare av stöd är främst föreningar, stiftelser och organisationer som bedriver ideell verksamhet. Enligt praxis beviljas inte stöd till privatpersoner. Stöd beviljas kommuner och andra offentliga organ, om det inte åligger stat eller kommun att bekosta den åtgärd som stödet är avsett för. I viss utsträckning lämnas dock stöd även för sådan åtgärd, förutsatt att stödet utvecklar eller förnyar den offentliga verksamheten eller i anslutning till denna utvecklar frivilliga eller ideella insatser. Arvsfondslagen reglerar bevakningen av att medel kommer in till fonden, fondförvaltningen och utdelningen av fondens medel. Sedan lagen trädde i kraft har den varit föremål för en översyn . Översynen resulterade i att fondens ända- mål utvidgades till att omfatta omsorg om handikappade och att regeringen fick möjlighet att delegera rätten att besluta om stöd ur fonden till annan myndighet. Barn- och fördelar viss andel av fondens medel för att främja fostran av ungdom. har frågor om fondens ändamålsbestämmelse varit föremål för riksdagsbehandling. har bl.a. avslagit motionsyrkanden om att utvidga fondens ändamål till att omfatta också äldre personer samt yrkanden om att fondmedel borde återföras till arvlåtarens kommun. Med hänvisning till bestämmelsen i lagen, att medel ur fonden inte får lämnas för åtgärder som det åligger stat eller kommun att bekosta, har socialutskottet (bet. 1989/90:SoU29) uttalat att det av regeringens redovisning för utdelning av fondmedel inte gått att helt klarlägga om utdelningen skett i överensstämmelse med ändamålsbestämmelsen. Utskottet har vidare uttalat att fondens medel huvud- sakligen skall användas för stöd till frivilliga och ideella insatser. Vid /90 biföll en hemställan av utskottet att en översyn borde göras av ändamålsbestämmelsen (rskr. 1989/90:318). Mot bakgrund av riksdagsbehandlingen har utredningen enligt sina direktiv haft i uppdrag att pröva om ändamålsbestämmelsen och tillämpningen av denna svarar mot såväl dagens situation som framtida behov hos olika målgrupper. Uppdraget i den delen har innefattat att utifrån rådande praxis pröva om lagstiftningen kan förtydligas och om medlens användnings- områden kan få en tydligare struktur. Utredningen har också haft i uppdrag att se över beslutanderätten vid utdelning av stöd ur fonden och överväga om fler ärendegrupper än kan delegeras från regeringen till lämplig myndighet. I uppdraget har även ingått att analysera behovet av att följa upp och sprida erfarenheter av de projekt som startas med stöd av arvsfondsmedel samt att överväga hur presumtiva sökanden bör informeras om Allmänna arvsfonden. Utredningen har i övrigt haft frihet att behandla även andra frågor om fondens verksamhet som föranletts av utrednings- uppdraget. Vårt arbete har lett fram till en helt ny arvsfondslag, som arbetats om språkligt. Lagen inleds med bestämmelser som beskriver Allmänna arvsfondens egendom (1-4 §§) följda av bestämmelser om fondens ändamål (5 och 6 §§) och beslutanderätten om stöd ur fonden (7 §). Därefter följer bestämmelser om förfarandet vid ansökan, redovisning av mottagna medel och återbetalning av medel som betalats ut felaktigt eller på grund av oriktiga uppgifter (8-12 §§). Övriga avsnitt innehåller bestämmelser om fondens förvaltning (13-16 §§), god man (17-19 §§), försäljning av fondens egendom (20 §), arvsavstående (21-24 §§), överklagande (25 §) och regeringens redovisning till för hur fondens medel fördelats (26 §). Huvuddragen i våra förslag är följande. En översyn av Allmänna arvsfondens ändamålsbestämmelse har varit utredningens huvuduppgift. De målgrupper som kan få stöd ur fonden är barn, ungdomar och handikappade. Vår genomgång av situationen för dessa målgrupper visar att behovet av att utveckla och stödja insatser till förmån för dessa grupper alltjämt är stort. Även om mycket görs för dem inom den offentliga verksamheten kan deras behov inte tillgodoses fullt ut. Vår slutsats är att fondens ändamål också i fortsättningen bör omfatta endast målgrupperna barn, ungdomar och handi- kappade. Vi föreslår att fonden får till ändamål att utveckla och stödja verksamhet till förmån för barn, ungdomar och handikappa- de. Fondmedlen skall användas i mottagarens verksamhet. Med verksamhet avses i detta sammanhang ideell och offentlig verksamhet. Ändamåls- bestämmelsen anpassas därmed till gällande utdelningspraxis. Genom denna utformning ges de myndigheter som beslutar om stöd ur fonden möjlighet att följa samhällsutvecklingen och lämna stöd till projekt och utvecklingsområden som inte kan förutses. I en tilläggsbestämmelse begränsas fondmedlens användningsområde till i första hand ideell verksamhet. Om det finns särskilda skäl får dock stöd inom ramen för fondens ändamål lämnas till offentlig verksamhet. Bestämmelsen innebär såväl en inskränkning av nuvarande lagstiftning såvitt avser frivillig offentlig verksamhet som en jämkning av förbudet att stöd inte får lämnas till åtgärder som skall bekostas av stat eller kommun. Därmed jämställs all offentlig verksamhet. Exempel på ett särskilt skäl kan vara att ett kommunalt organ i samverkan med en ideell organisation vill förnya eller utveckla en verksamhet till förmån för någon av fondens målgrupper. I tilläggsbestämmelsen anges också att stöd inte får lämnas till privatpersoner, vilket är en utdelningsprincip som tillämpats . Flertalet ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden bereds inom och beslut fattas av regeringen. ansvarar för ärenden rörande stöd ur fonden för främjande av fostran av ungdom. Regeringen har emellertid till Barn- och inom en viss ekonomisk ram delegerat rätten att besluta om stöd i ärenden som är att hänföra till fostran av ungdom. Är ett ärende av principiell vikt eller rör det stöd , skall ärendet avgöras av regeringen. För vissa projekt har beslutanderätten delegerats till bl.a. , Statens handikapp- råd och . Vår analys av nuvarande ordning för beslut om stöd ur fonden har lett till slutsatsen att den övergripande beslutanderätten bör ligga kvar hos regeringen, som har god överblick över hela det fält inom vilket stöd kan komma i fråga. Däremot bör beslutanderätten i alla arvsfondsärenden som typiskt sett inte kräver regeringens medverkan delegeras till en annan myndighet. Vi föreslår sålunda att en arvsfonds- delegation inrättas som blir en ny myndighet knuten till med som huvudman. Ansökningar om stöd ur fonden skall ställas till och beredas inom delegationen. Inom de medelsramar som regeringen bestämmer skall delegationen enligt regeringens riktlinjer besluta om stöd ur fonden. Arvsfondsdelegationen bör kollektivt behandla vissa gemensamma frågor och principer som utveckling av praxis, redovisning för och granskning av hur medlen använts, informations- och uppföljningsrutiner samt interna rutiner. Delegationens beslut om stöd bör däremot fattas sektorsvis. Därför bör särskilda beslutsenheter för målgrupperna barn, ungdomar och handikappade inrättas inom delegationen. Den föreslagna ordningen medför organisatoriska fördelar och ökar förutsättningarna för enhetlig prövning av arvsfondsärendena. Regeringen kommer också att avlastas ett stort antal Ansökan, redovisning och I den nya lagen ges fasta regler för ansökningsförfarandet och mottagarnas redovisning av hur fondens medel använts. För bl.a. de fall mottagna medel inte använts för avsett ändamål eller erhållits på grund av oriktiga uppgifter föreslås att beslut skall kunna fattas om återbetalningsskyldighet. Om det föreligger särskilda skäl får dock skyldigheten att betala tillbaks medlen helt eller delvis efterskänkas. Den myndighet som regeringen bestämmer föreslås få rätt att granska hur arvsfondsmedlen använts. När dödsfall inträffar och det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden, eller när fonden är universell testamentstagare skall god man utses av en tingsrätt. Kammarkollegiet föreslås ta över uppgiften att utse god man. I samband med att fonden avstår från arv som består av egendom av bl.a. kulturhistorisk betydelse, föreslår vi att fonden också skall kunna avstå ett belopp av det arv som tillfallit fonden att användas till sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. Det skall föreligga synnerliga skäl för att beloppet skall kunna avstås. Synnerliga skäl kan t.ex. vara att det saknas ekonomiska eller personella resurser hos en tänkbar förvaltare av egendomen att helt genom egna insatser bevara egendom som har stort kulturhistoriskt värde och som betyder mycket för den bygd där den finns. Exempel på omedelbara åtgärder för egen- domens bevarande kan vara takläggning, flyttning av egendomen, konservering eller restaurering av egendomen. Kontantbelopp skall dock inte få avstås för egendomens fortlöpande underhåll och drift. Den som vill att fonden skall avstå sin rätt till arv föreslås ge in ansökan till Kammarkollegiet i stället för som till . Kammarkollegiet får uppdra åt att utreda frågan om arvsavståendet. Ansökningstiden föreslås bli begränsad till efter dödsfallet eller från det att arvet tillfallit fonden genom preskription. Beslut om avstående av arv fattas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av Kammarkollegiet. Utan tillstånd får beslut inte fattas om att till någon avstå egendom till ett värde som överstiger . Vi föreslår att beslut om arvsavstående liksom nu bör fattas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Däremot anser vi att ett beslut om avstående av arv inte längre skall villkoras av ett tillstånd från . Det är, anser vi, inte rimligt att det vid arvsavstående av kulturhistoriskt värdefull egendom m.m. med eventuellt tillhörande kontantbelopp skall utgå arvsskatt till staten, varför vi föreslår att sådana förvärv inte skall belastas med arvsskatt. Information, utvärdering och Vi föreslår att man tar initiativ till en tydlig och målgruppsanpassad information om fonden. Vi anser vidare att medelsmottagarna i den mån det är möjligt, utvärderar sina insatser. Härigenom blir det möjligt att samordnat följa vad olika projekt får för effekter . Den föreslagna arvsfondsdelegationen bör utveckla metoder för utvärdering och effektmätning utifrån övergripande mål och syften. Däremot anser vi att myndigheten inte skall ta på sig uppgiften att vara den som generellt följer upp och vidarebefordrar projektresultat och utvecklingsarbeten. Delegationen bör emellertid följa upp specialsatsningarnas resultat och effekter samt sprida erfarenheterna till dem som berörs. Om ett testamente eller en gåva till förmån för fonden har förenats med villkor beslutar regeringen om egendomen skall tas emot. Vi föreslår att Kammarkollegiet i stället för regeringen bör pröva om egendomen skall tas emot. Vi anser vidare att stödets skatterättsliga karaktär bör lagregleras och föreslår att stödet undantas från skatteplikt. Regeringen har lämnat en årlig redovisning för fördelningen av arvsfondsmedel. Härigenom har allmänheten fått tillgång till information om hur arvsfondens medel använts. Vi föreslår att regeringens redovisningsskyldighet gentemot lagregleras. Med hänsyn till arvsfondsärendenas karaktär har vi ansett att beslut som meddelas enligt lagen inte får Förslaget om inrättandet av en arvsfondsdelegation medför en minskning av arbetsbelastningen hos regeringen och Barn- och . Härigenom frigörs resurser som kan tas i anspråk för den föreslagna arvsfondsdelegationen. En samordning av handläggningen av sådana arvsfondsärenden som rör fördelning av stöd ur fonden m.m. till en myndighet sammantaget med ett reglerat ansöknings- förfarande innebär i sig vissa effektivi- tetsvinster, vilket gör det möjligt att inom ramen för nuvarande resurser öka informations- och uppföljningsinsatserna. Vårt förslag att Kammarkollegiet och inte regeringen skall pröva om egendom som är förenad med villkor skall tas emot samt att Kammarkollegiets beslut om arvsavstående inte längre skall kunna överklagas till regeringen medför att arbetsmängden i minskar. Däremot ökar Kammarkollegiets arbetsuppgifter. Förslaget om att uppgiften att förordna god man för fonden flyttas från tingsrätterna till Kammar- kollegiet innebär också en ökad arbetsbelastning för kollegiet. Förslagen torde dock inte kräva ökade resurser för kollegiets del. Mot bakgrund av det anförda kan lagförslaget finansieras inom ramen för befintliga medel. Lag om Allmänna arvsfonden 1 § Allmänna arvsfonden består av egendom som tillfallit fonden genom arv, gåva, testamente, förmånstagarförordnande i försäkringsavtal eller rättens förordnande. Vad som sägs om egendom som har tillfallit fonden genom arv gäller också egendom som tillfallit fonden enligt 1 kap 11 § lagen (1937:81) om internationella rättsförhållanden rörande 2 § Av de medel som under ett räkenskapsår har tillfallit fonden skall en tiondel läggas till fonden vid årets utgång. Återstoden och årets avkastning skall vara tillgänglig för utdelning från och med nästföljande år, men får också läggas till fonden. 3 § Om ett testamente eller en gåva till förmån för fonden har förenats med villkor, beslutar Kammarkollegiet om egendomen skall tas emot. 4 § Testamente till någon annan än fonden får godkännas av Kammarkollegiet om det inte finns någon anledning till . Ett testamente, som kan antas vara ett riktigt uttryck för arvlåtarens yttersta vilja, får godkännas även om det finns anledning till . 5 § Allmänna arvsfonden har till ändamål att utveckla och stödja verksamhet till förmån för barn, ungdomar och 6 § För ändamål som anges i 5 § skall stöd lämnas till ideell verksamhet. Om det finns särskilda skäl får stöd lämnas även till offentlig verksamhet. Stöd får inte lämnas till enskilda 7 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar om stöd ur Ansökan, redovisning och 8 § Ansökan om stöd ur fonden görs skriftligen hos regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Ansökan skall innehålla de uppgifter som behövs för att bedöma sökandens förutsättningar att få stöd ur fonden. Ansökan skall vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller dennes 9 § Den som tagit emot stöd ur fonden skall inom föreskriven tid skriftligen redovisa hur medlen använts. Om redovisning inte kommer in, skall mottagaren av stödet delges ett föreläggande om att ge in en sådan. Föreläggandet skall innehålla en upplysning om att stödet skall betalas tillbaka enligt 10 § tredje stycket om föreläggandet inte följs. 10 § Medel som inte förbrukats inom angiven tid eller för det ändamål som avsetts med ansökan skall betalas tillbaka. Om någon lämnat oriktiga uppgifter eller på annat sätt förorsakat att stöd ur fonden lämnats felaktigt eller med för högt belopp och om han skäligen borde ha insett detta skall han betala tillbaka det som betalats ut för mycket. Om den som tagit emot stöd inte följer ett föreläggande enligt 9 § andra stycket skall medlen betalas tillbaka. Om det finns särskilda skäl får återbetalningsskyldigheten helt eller delvis efterskänkas. 11 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer prövar frågan om återbetalning av stöd ur fonden. 12 § Den myndighet som regeringen bestämmer får granska hur stöd ur arvsfonden används. Myndigheten har rätt att vid granskningen 1. på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för granskningen, och 2. få tillträde till områden och lokaler, dock inte bostäder eller andra privata utrymmen. får begära handräckning av kronofogdemyndigheten för att genomföra de åtgärder som avses i andra stycket 1-2. 13 § Allmänna arvsfondens egendom skall, utan sammanblandning med andra medel, förvaltas av Kammarkollegiet. 14 § Allmänna arvsfondens rätt till egendom enligt 1 § bevakas av Kammarkollegiet. Kollegiet för Allmänna arvsfondens talan i mål och ärenden som rör fonden. 15 § Medel som tillfaller fonden skall överlämnas till Kammarkollegiet. Redovisning, som efter utredning av ett dödsbo eller annars skall lämnas för förvaltning av egendom som tillkommer fonden, tas emot och granskas av 16 § Kammarkollegiets kostnader för fondens förvaltning och kollegiets övriga uppgifter enligt denna lag skall betalas ur fonden med belopp som regeringen 17 § Om det då ett dödsfall inträffar inte finns någon annan arvinge än fonden eller om fonden är testamentstagare skall den som har boet i sin vård anmäla detta till Kammarkollegiet. Kammarkollegiet skall förordna en god man att företräda fonden vid boutredningen. Har egendom tillfallit fonden genom gåva skall en god man förordnas att ta hand om egendomen och sälja den. God man behöver inte förordnas 1. om den avlidne var änka eller änkling och det finns släktingar efter den först avlidne maken, som har kvar någon rätt till arv vid efterlevande makens död, 2. om fonden uteslutits från arv genom testamente och det inte kan antas att det finns någon anledning till , . om boet har större skulder än tillgångar och det inte behövs en god man för att ta vård om egendomen, samt 4. om egendom som tillfallit fonden som legat eller gåva utgörs av pengar. Kammarkollegiet skall övervaka att den gode mannen fullgör sina uppgifter. Om den gode mannen inte är lämplig för uppdraget, skall Kammarkollegiet entlediga honom. 18 § Om god man gäller vad som är föreskrivet om sysslomän i 18 kap. handelsbalken. 19 § Om det i ett dödsbo finns egendom som förvaltas av god man enligt 11 kap. 3 § och som tillfallit fonden, är den gode mannen skyldig att fullgöra sina uppgifter enligt 20 § första Försäljning av fondens egendom 20 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar om försäljning av fast egendom eller tomträtt som har tillfallit fonden. Annan lös egendom än tomträtt skall den gode mannen sälja på offentlig auktion, om inte Kammarkollegiet medger annat. Fordringar får säljas endast om de inte kan drivas in. För att driva in en fordran som har tillfallit fonden får den gode mannen väcka och föra talan utan medgivande av Kammarkollegiet. Om särskilda föreskrifter har lämnats genom ett testamente, skall de tillämpas. 21 § Arv eller försäkringsbelopp, som tillfallit fonden, får helt eller delvis avstås till någon annan, om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Även i annat fall får arv eller försäkringsbelopp avstås till arvlåtarens släkting eller annan person som stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. 22 § Arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, får avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns synnerliga skäl får ett belopp av det arv som tillfallit fonden avstås till den som tar emot egendomen enligt första stycket för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. 23 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar om avstående av arv eller försäkringsbelopp. 24 § Om någon vill att arv eller försäkringsbelopp som tillfallit fonden skall avstås helt eller delvis, skall han ge in sin ansökan till Kammarkollegiet. Kollegiet får uppdra åt i det län där den döde senast haft sitt hemvist att utreda frågan. Efter utredning skall skicka tillbaka handlingarna i ärendet till kollegiet tillsammans med eget yttrande. Om kollegiet inte får besluta i ärendet skall kollegiet sända in handlingarna till regeringen tillsammans med eget yttrande. En ansökan skall göras senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. Om en ansökan kommit in för sent skall den avvisas. 25 § Beslut enligt denna lag får inte 26 § Regeringen skall varje budgetår före januari månads slut lämna en redovisning till för hur medel från Allmänna arvsfonden fördelats under föregående räkenskapsår samt ange den kommande inriktningen av stödet. Denna lag träder i kraft . Genom lagen upphävs lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om 1. beslut om stöd och arvsavstående som har meddelats före ikraftträdandet, 2. anmälan som gjorts till rätten enligt 7 § lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden före ikraftträdandet, samt 3. ansökan om arvsavstående som gjorts före ikraftträdandet. Lag om ändring i kommunalskattelagen Härigenom föreskrivs att 19 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Till skattepliktig Till inkomst enligt denna skattepliktig lag räknas icke: inkomst enligt vad som vid bodel- denna lag räknas ning tillfallit make icke: eller sambo eller vad som vid vad som förvärvats bodelning genom arv, tillfallit make testamente fördel av eller sambo eller oskift bo eller vad som förvärvats gåva; genom arv, vinst i svenskt testamente fördel lotteri eller vinst av oskift bo eller vid vinstdragning på gåva; här i riket medel som lämnats utfärdade premie- som stöd ur obligationer och ej Allmänna heller sådan vinst i arvsfonden; utländskt lotteri vinst i svenskt eller vid vinstdrag- lotteri eller vinst ning på utländska vid vinstdragning premieobligationer, på här i riket som uppgår till utfärdade premie- högst 100 obligationer och ej kronor;............ heller sådan vinst i utländskt lotteri eller vid vinstdragning på utländska premieobligationer, som uppgår till högst ;............ Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom föreskrivs att 1 § andra stycket lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt skall ha följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse