prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — Importprognosen fömtsätter att de senasteårens relativprishöjning för importen i någon mån återspeglas i förändradehandelsmönsten beräknas emellertid importen stiga något snabbare änden s.k. unportvägda efterfrågan. Bytesbalansen visade föna året ett överskott för förstagången . Överskottet väntas stiga kraftigt från 1994till ca , vilket motsvarar av BNP Det främstabidraget till överskottet kommer från handelsbalansen som 1996 väntas ge ettöverskott på ca , motsvarande av BNP. Utvecklingen av handelsbalansenberor såväl på en gynnsam volym - som prisutveckling för exporten relativtimporten. 1994/95:150 Bilaga 1.1 -1,2 -0,9 -1,9 -1,0 -1,0 Sjöfartsnetto Övriga transporter Resevaluta Övriga tjänster -22,8 -0,1 -14,2 -15,8 -16,2 -17,1 -13,2 -2,4 -2,8 -3,2 -2,1 Avkastning pä kapital därav räntenetto direktinvesteringar portfbljaktier -57,1 -66,0 9,7 -0,8 -69,8 -69,5 0,0 -0,4 -46,0 -61,4 16,0 -0,5 -37,3 -59,5 24,1 -1,9 -34,6 -56,9 24,5 -2,2 -15,2 -13,9 -14,0 -27,3 -22,7 -50,6 -3,5 -2,2 Anm.: Bytesbalansen är enligt definition. Anm.: På grund av avrundning summerar inte alltid delamatill totalen. Källor: , ochFinansdepartementet. Att bytesbalansen successivt förstärks beror också tillviss del på ett minskat underskott i avkastningen på kapital. Denna post bestårav räntebetalningar till och från utiandet samt av avkastningen från direktinvesteringaroch portföljaktien av stigande underskott vändeutvecklingen . Förbättringen väntas fortsätta under prognosperiodentill följd av dels stigande avkastning på svenska direktinvesteringar iutlandet, dels minskat underskott i räntenettot. Stigande överskott ibytesbalansen bedöms resultera i en minskning av denräntebärande nettoskulden till utlandet och därmed minskade räntebetalninganFörbättringen i räntenettot begränsas dock av att den genomsnittligaräntesatsen på utlandsskulden stigen Frånoch med påverkas också bytesbalansen av transfereringar tilloch från EU. Nettobelastningen på bytesbalansen av avgiften till EU ochåterflödet till beräknas uppgå till ca 1995 och ca9 miljarder kronor 1996. 11 1994/95. Näringslivets produktion Prop. Bilaga 1.1 Näringslivets produktion steg med drygt 4 %1994. Till följd av en kraftig exporttillväxt var merparten av uppgången 1994industriledd. Industriproduktionen ökade med vilket medförde ettsnabbt stigande kapacitetsutnyttjande. Inom de industrirelaterade delama avtjänstesektom steg produktionen också avsevärt . läbell 4.1 NäringsUvets produktion Jordbruk, fiske och skogsbruk -2,9 -3,3 El, gas, värme och vattenverk -1,9 -1,2 -4,5 -6,6 -4,5 -3,6 -1,0 -2,1 Källor: , ochFinansdepartementet. Produktionen i näringslivet beräknas öka med såväl1995 som 1996. En tilltagande europeisk tillväxt samt en investeringsledduppgång i den inhemska efterfrågan förväntas innebära en fortsatt starkefterfrågan på industriprodukten begränsas dock i viss mån av dethöga kapacitetsutnyttjandet. Den tilltagande aktiviteten i industrisektornmedför en fortsatt expansion i de industrirelaterade tjänstebranschema. Är 1996bedöms också uppgången i den privata konsumtionen ge ett positivt bidrag tilltjänsteproduktionen. Byggandets utveckling vänder till följd av kraftigtökande byggnadsinvesteringar i näringslivet samt ökandeinfrastrukmrinvesteringat Också de stora ROT-satsningar som görs, bl.a. inombostadsområdet, bidrar till uppgången. Den exportledda konjunktumppgången i industrin spred sig1994 också till de hemmamarknadsorienterade industribranscherna. Den totalavolymökningen uppgick till . Enligt Konjunkturinstitutetskon-jimkturbarometer planerar företagen för en markant höjning avindustriproduktionen också . Tillväxttakten torde dock avta bl.a.till följd av kapacitetsbrister inom basindustrin. Bakom uppgången ligger enförstärkning av det europeiska konjunkturläget samt en ökad inhemsk efterfråganpå investeringsvaron förväntas också en viss importsubstitutionske till förmån för inhemska tillverkare till följd av det gynnsammakonkurrensläget. Det faktiska kapacitetsutnyttjandet uppgick till 89,2 %under Qärde kvartalet 1994. Utnyttjandegraden låg därmed endast en procentenhetlägre än den tidigare noterade toppnivån . ringsplaner innebär dock en fortsatt kraftig utbyggnad avproduktionska- Prop. 1994/95:150 paciteten . Dessutomkvarstår en viss potential till Bilaga 1.1 ökad utnyttjandegrad av befintligmaskinpark genom exempelvis införande av fler skift. barometer sjönk kapacitetsutnyttjandet under förstakvartalet trots en fortsatt stark produktionsutveckling. Mycket tyderdärför på att några generella flaskhalsproblem inte torde uppkomma underprognosperioden. IkbeU 4.2 Nyckeltal för industrin -3,3 Enhetsarbetskostnad, (ULC) -1,6 -5,5 -1,1 -1,8 14 ULC, SEK -0,1 -0,2 RelatiT ULC, SEK -2,7 -24,7 -1,0 -0,6 -0,3 ' Bruttoöverskottsandelen avser andelen avförädlingsvärdet till faktorpris. lönsamhetsutvecklingen avser industri exkl.petroleumraffmaderier och varv. Anm.: Konkurrentländernas ULC (Unit Labour Cost, dvs.arbetskostnad per producerad enhet) och växelkurser är viktade med , som tar hänsyn till konkurrensen med både export och hemmaproduktion påexportmarknaden. gentemot länder utanför OECD-området är inte inkluderad. Källor.OECD, och . Kronförsvagningen samt kraftigaproduktivitetsförbättringar har inneburit en starkt förbättrad konkurrenkraftmellan och 1994. avtar produktivitetstillväxtengenom att utrymmet för ytteriigare stora rationaliseringar bedöms varabegränsat. Tillgången på arbetskraft förväntas bli god under de närmaste åren.Det gynnsamma vinstläget och sysselsättningsökningen medför dock attindustrilönema beräknas stiga med 5 resp , vilket ärdrygt mer än ökningstakten i konkurrentiändema. Höjningen avarbetsgivaravgifterna samt det riktade anställningstödetinnebär att industrins lönekostnad stiger 1995 och med 5,1996. Industrins enhetsarbetskostnad ökar därmed mer än i konkurrentiändema.Trots detta består i hög grad svensk industris gynnsamma konkurrenssituation. Diagram4.1 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i relativt 14 Prop.1994/95:150 1980-1996 Bilaga 1 1 130 120 110 100 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 Källor: , och Konjunktumppgångenhar iimeburit en kraftig lönsamhetsförbättring. steg industrinsvinstandel, mätt som driftsöverskottet bmtto som andel av förädlingsvärdet,till . Intemationella lönsamhetsjämförelser visar dock att denna nivå inteär anmärkningsvärd om man beaktar svensk industris höga andel kapitalintensivindustri. Som en följd av den intemationellt starkt integreradekapitalmarknaden är det troligt att vinstandelen kommer att ligga i närheten avdenna nivå även mera långsiktigt. Insatsvarukostnaden ökar kraftigti år när världsmarknadspriset på framförallt basindustriprodukter höjsavsevärt. Den snabbt stigande efterfrågan i och väntasleda till betydande prishöjningar . Det bidrar till attde rörliga kostnadema ökar . Lönsamheten i industrinförbättras dock ytterligare genom fortsatta prishöjningar inom framför alltbasindustrin. 1996 beräknas de rörliga kostnadema stiga närökningstakten för insatsprisema avtar. Den kraftiga kapacitetsutbyggnaden inomindustrin bedöms leda till att exportföretagen är relativt återhållsamma medprishöjningar I prognosen har antagits att kronan apprecierar med mättsom årsgenomsnitt . Det innebär minskande marginaler i exportsektornvilket medför att lönsamheten i industrin sjunker något . 4.2 Byggnadsverksamheten Prop. Byggproduktionen beräknas totalt öka med knappt 10 %mellan 1994 och 1996 efter att ha minskat . Teckenpä en konjunktumppgång kunde noteras . Vakansgraden påkommersiella fastigheter stabiliserades som prisema steg svagt. Iexpansiva delar av landet sjönk vakansgraden. Sammanlagt ökadebygginvesteringama i näringslivet . Antalet påbörjadelägenheter verkar också ha bottnat. Antalet påbörjade lägenheter uppgick till12 000 såväl 1993 som 1994 efter att ha minskat kraftigt under början av1990-talet. -7,7 -19,2 -11,5 -11,8 -13,3 -7,3 -31,0 -37,5 -18,2 -8,4 -7,9 -9,8 -4,6 Det höga resursutnyttjandet i delar av näringslivetberäknas medföra en kraftig ökning av näringslivets byggnadsinvesteringar underprognosperioden. Därtill har regeringen lagt fram ett stimulanspaket förbyggandet för att förhindra en permanent utslagning av byggkapacitet. Dentotala kostnadsramen på innehåller bl.a. bidrag tillombyggnation av bostader samt medel för uppmstning av offentiiga lokaler.Dessutom tillkommer närmare 2 miljarder som avser miljö-investeringat Underperioden påbörjas dessutom ett antal större avgifts-finansieradeinfrastrukturprojekt vilka drar upp byggandet ytterligare. De höga realräntornasamt den svaga utvecklingen av hushållens disponibla inkomster bedöms dockhålla tillbaka efterfrågan på nya bostader. förväntas vakansgradensjunka markant i takt med att arbetsmarknadsläget förbättras. Det lågaigångsättandet innebär att mycket få bostader färdigställsunder . Risken för en snar bostadsbrist inom vissa expansiva regioner ärdärför överhängande. För att stimulera nyproduktionen ämnar därför regeringenatt införa ett tidsbegränsat investeringsbidrag som avser tiden 20 april 1995till . Tillsammans med den ökande bostadsefterfrågan väntasdetta leda till att bostadsproduktionen vänder uppåt . Bilaga 1.1 Återhämtningen i ekonomin har iimeburit attarbetsmarknadsläget långsamt förbättrats. Sedan inledningen av 1994 har antaletsysselsatta stigit. Denna uppgång föregicks av ett stigande antal ledigaplatser. Att efterfrågan på arbetskraft fortsatt att öka återspeglas i antaletnya platser. fanns ca 10 000 fler lediga platser än för ett årsedan. Detta innebär en uppgång , dock från en mycket låg nivå. Antaletvarsel har minskat och återgått till de nivåer som rådde under andra hälften av1980-talet, dvs. till ca 3 000 . Minskningen av arbetslösheten tillföljd av den stigande sysselsättningen har dock hållits tillbaka av enökande medelarbetstid och ett stigande arbetskraftsutbud. Antalet öppet arbetslösauppgick till ca 330 000 personer , vilket är drygt 20 000 färreän . minskade antalet deltagande iarbetsmarknadspolitiska åtgärder med ca 15 000 personet Den markanta uppgången i medelarbetstiden berodde påfärre semesterdagar, en minskad frånvaro och ett ökat övertidsuttag. Både 1995och 1996 fömtses medelarbetstiden sjunka något. I takt med att ekonominförbättras väntas företagen dra ned på övertidsarbete och i större utsträckningnyanställa personal. Dessutom ökar normalt frånvaron i samband medkonjunktumppgångat Den stigande produktionen, satsningarna påsysselsättningsskapande åtgärder samt en återgång av medelarbetstiden tillnormala nivåer väntas medföra en sammanlagd sysselsättningsökning med ca 175000 personer . har sysselsättningen stigit främsti den privata tjänstesektom, men till viss del också inom industrin. Det ärfrämst i dessa branscher som expansionen fömtses ske också under prognosperioden.Uppgången inom den privata tjänstesektom beror delvis på omstruktureringar sominnebär att offentlig verksamhet har privatiserats men också på attindustriföretag lägger ut verksamhet på entreprenad istället för att genomföraden i egen regi. Det är främst uppdragsverksamheten, men också samfärdsel samtde industriinriktade delama av partihandeln, som expanderar . Denförväntade sysselsättningsökningen inom den privata tjänstesektorn, medsammanlagt 120 000 personer , innebär att den föregåendenedgången återhämtas. Inom industrin bedöms nuproduktivitetsutvecklingen avmattas, efter de föregående årens starka tillväxt.Den fortsatt kraftiga produktionsökningen väntas därmed ge utslag i ettbetydande nyanställningsbehov. beräknas antaletsysselsatta i industrin öka med över 80 000 personer, eller med . Dennauppgång ska dock ses mot bakgmnd av den minskning med som skeddemellan 1989 och 1993. I byggnadsverksamheten fömtses en viss expansion underprognosperioden till följd av ökat byggande inom näringsliv och offentiigsektor. väntas en uppgång av bostadsbyggandet delvis till följd avdet nu föreslagna investeringsbidraget. Inom den offentliga verksamheten väntassysselsättningen fortsätta att falla. 1\isental personer (i åldrarna ) Förändring från föregående år % av arbetskraften, nivå politiska åtgärder, nivå % av arbetskraften, nivå Anm.: I begreppet arbetsmarknadspolitiska åtgärder ovaningår ej åtgärdema jobbsökarak-tiviteter samt starta-eget-bidrag. Dessaberäknas omfatta ca 13 000 personer . Källor: () och . Den höga produktivitetstillväxten i näringslivet underekonomins nedgångsfas sammanhängde med omfattanderationaliseringar och sysselsättningsneddragningat Utvecklingen var särskiltmarkant i industrin. väntas näringslivetsproduktivitetstillväxt gå in i ett lugnare skede och begränsas till 1,0 - 1,5 %per år. En given produktionsökning ger därmed en större sysselsättning än underde föregående åren. Bristsituationer som skulle verka hämmande på produktions-och sysselsättningsexpansionen fömtses inte bli något generellt problem. konjunkturbarometer förväntas det inte uppstanågon brist på arbetskraft aimat än för särskilda yrkesgmpper inom vissabranscher, t.ex. gällande högutbildad teknisk personal. I vilken mån arbetslösheten påverkas av den beräknadeökningen av sysselsättningen med 175 000 personer , äravhängigt av hur känsligt i det underliggande utbudet är för förändringar iefterfrågan på arbetskraft. I prognosen beräknas utbudet öka med sammanlagt100 000 personer till följd av att fler personer aktivtsöker sig ut på arbetsmarknaden när arbetsmarknadsläget ljusnar. Expansionen avantalet reguljära utbildningsplatser verkar i dämpande riktning påutbudsökningen. Den öppna arbetslösheten beräknas minska med 75 000 personerfrån 1994 till 1996. utökas antalet personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder med ca 10 000 personet Den öppnaarbetslösheten beräknas därmed falla från 1994 till 6,1 procent1996. Ett oroande tecken är att trots att arbetsmarknadsläget har förbättrats kvarstår andelen långtidsarbetslösa på en medsvenska mått Prop. 1994/95:150 mätt hög nivå, . En hög andellångtidsarbetslösa riskerar att Bilaga 1.1 förhindra en flexibelt ftmgerandearbetsmarknad och lönebildning. De arbetsmarknadspolitiska åtgärdema, somberäknas uppgå till av arbetskraften, kommer dock i större utsträckningän tidigare att inriktas mot personer som riskerar en permanent utslagning frånarbetsmarknaden. Detta minskar risken för en inflationsdrivande lönebildning. Bilaga 1.1 skedde en markantnedväxling av löneutvecklingen, bl.a. till följd av det snabbt försämradearbetsmarknadsläget. Den öppna arbetslösheten steg från i slutet av1980-talet till 1993. Löneökningstakten, som började dämpas markantredan 1991, föll från 1990 till 1993. Den underiiggandeökningstakten var därtill sannolikt uppemot en procentenhet lägre,dvs. uppgick till , delvis till följd av effekter av förändringar iarbetskraftens sammansättning då sysselsättningen minskar. Jämfört med denna underliggande utveckling steglöneökningstakten något 1994, trots att arbetslösheten var mycket hög. Olikastatistikkällor ger dock en något olika bild. Enligt beräkningar utgående frånden totala lönesumman, relaterat till antalet arbetade timmar, steg timlönenmed 1994. Enligt den andra statistikkällan, den s.k. förtjänststatistiken,var ökningen lägre. En delförklaring kan vara attlöne-summeberäkningama också fångar upp sådant som extra utbetalningar avresultatbonus som skedde . Ovanligt stora löneutbetalningarför övertid och extraarbete har saimolikt gjorts inför höjningarna avegenavgiftema, den statliga inkomstskatten och av skattema i vissakommuner. Effekten av dessa faktorer på löneutvecklingen är emellertidsvår att uppskatta. Enligt den s.k. Edin-gmppens slutsatser kan de svenskaarbetskraftskostnaderna inte öka snabbare än i övriga om Sverigeska kunna ha en balanserad ekonomisk utveckling med samma prisstabilitet som idessa landet Detta leder fram till en norm för ökningstakten på per åt Lönema beräknas öka respektive 1995 och1996. SCB:s senaste inflationsenkät visar att löneförväntningama ligger ungefäri linje med denna prognos. Löneökningama väntas således överstiga den s.k.Edin-normen , trots att arbetslösheten väntas förbli hög. Detta kantolkas som att det kvarstår höga inflations- och löneökningsförväntningareller att arbetsmarknaden inte är tillräckligt flexibel. 1993 1994 1995 1996 Summa 3,3 3,5 3,5 4,0 Lönema i industrin beräknas stiga med ca 1,5procentenheter mer än genomsnittet för hela ekonomin, till följd av den snabbaexpansionen inom de exportrelaterade näringarna. Tudelningen i ekonomin med enmycket gynnsam vinstutveckling i de exportberoende branscherna riskerar attförsvaga arbetsgivarnas incitament till att hålla tillbaka löneutveck- Prop.1994/95:150 lingen.Detta förstärks av den rörliga växelkursen. Å andra sidan bedöms Bilaga 1.1 det inteuppstå lönedrivande bristsititationer vad gäller arbetskraften. attandelen företag med brist på vissa yrkeskategorier stigit successivt under1994 är andelen företag som, enligt barometer, uppgerdenna orsak som huvudsaklig restriktion för produktionsökningar historisktsett mycket låg. En risk finns för spridningseffekter av löneökningama iindustrin till övriga branscher Risken motverkas dock av den svaga konsumtionsefterfrågansom försvårar möjlighetema att kompensera löneökningar med prishöjningar i dehemmamarknadsorienterade näringarna. Tillgången på arbetskraft är dessutom godinom dessa branscher, fömtom vad gäller vissa delar av uppdragsverksamheten.Inom den offentliga sektom bedöms fortsatta besparingskrav, samt ett tydligaresamband mellan löne- och sysselsättningsutvecklingen inom verksamheter som harett tydligt givet nominellt utgiftsutrymme, medverka till en långsammareökningstakt av timlönerna än i ekonomin som helhet. arbetskraftens sammansättning, t.ex. attandelen yngre stiger när sysselsättningen ökar, kan marginellt hålla tillbakagenomsnittslönen. Å andra sidan motverkas detta genom att sysselsättningenstiger i branscher med relativt sett högre lönenivå. Att lönema i fömtses stiga med 1995skulle kunna tolkas som ett oroande tecken med tanke på att den finskaarbetslösheten fortfarande ligger på en mycket hög nivå. Detta skulle kunna tassom ett exempel på att lönebildningen är relativt okänslig för nivån på arbetslösheten.I Finlandharbl.a.disponibelinkomstemai konjunktumedgången fallit betydligt mer,vilket torde öka kraven på löneökningar i ekonomins återhämtningsfas.Tillväxttakten i den privata kotisumtionen och i de inhemska näringarna ärsamtidigt betydligt starkare i , något som enligt tidigare resonemangtorde leda till högre löneökningar Löneökningen i behöver därmed intebli lika snabb. Sammantaget fömtsätter denna prognos att de som stårutan reguljär sysselsättning kommer att ha en reell inverkan på lönebildningen.Om lönema skulle stiga mer än beräknat riskerar den ekonomiska återhämtningenatt avbrytas . Konsumentpriserna har utvecklatsungefär som förväntades i den preluninära nationalbudgeten . Fråndecember till mars ökade KPI som nettoprisindex ökade med0,. Utfallet visar att utrymmet för prishöjningar i konsumentiedet förnärvarande är relativt begränsat. Detta speglar sannolikt hushållens dämpadeefterfrågan. Utvecklingen av efterfrågan är en faktor som kommer att bestämmainflationen . Därtill kommer emellertid också faktorer somhur inflationsförväntningama och växelkursen utvecklas samt hur lönebildningenfungerat Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 1985 1987 1989 1991 1993 1995 Anm.: Vid beräkning av 12-mänaderstalen har en avräkninggjorts for skillnaden mellan december månads långtidsindex och korttidsindex.Källor: och . Lönekostnaderna inom näringslivet ökade med 3,. förbättrades produktiviteten med . Enhetsarbetskostnadenökade sålunda med , dvs. ungefär i samma takt som de genomsnittiigakonsumentprisema. väntas löneökningama tillta något, isynnerhet inom industrin. I kombination med en relativt oförändradproduktivitetstillväxt beräknas enhetsarbetskostnaden öka 1996.Bidraget till inflationen väntas sålunda förstarkas något. Industrins hemmamarknadspriser har ökat itilltagande takt. Prisökningstakten mätt på årsbasis har stigit från ibörjan av 1994 till i febmari. Detta är delvis en följd av attindustrins Inom vissa branscher liggerman mycket nära Prop. 1994/95:150 kapacitetstaket, vilket kan resultera i högrepriser, i synnerhet om altema- Bilaga 1.1 tivet till försäljning på deninhemska marknaden är försäljning i utlandet till ett högre pris i svenskakronot En betydande del av uppgången för de totala henomamarknadsprisemaförklaras dock av stigande insatsvam-priset Dessa är i många fall orsakade aven prisuppgång på världsmarknaden, exempelvis gäller detta priset påpappersmassa, metaller och kemikalier Industrins henunamarknadspriser påkonsumtionsvaror, som har den mest direkta kopplingen till utvecklingen av KPI,har inte stigit i motsvarande grad. Den årliga ökningstakten för dessaprodukter låg på . Uppgången i insatsvampriser påverkar ävenkonsumtionsvamprisema, men erfarenheten visar att prisema för dessa gmpper kanutvecklas olika . I den rådande situationen är det saimoliktatt prisuppgången på insatsvaror i vissa fall kommer att tas ut i form av högreexportpriser snarare än på inhemska konsumtionsvaror Genom den kraftiga ökningav industrins investeringar som sker bedöms inte heller kapacitetsproblemenutgöra någon betydande inflationsrisk . Ett tecken pådetta är att industrins kapacitetsutnyttjande i årsjönk enligt barometer Industrins bidrag till inflationenberäknas sålunda bli relativt oförändrat. Den svaga utvecklingen för den svenska kronan under börjanav 1995 är en omständighet som bidrar till att höja inflationstrycket iekonomin. som helhet antas en viss appreciering ske, menjämfört med den preliminära nationalbudgeten baseras nu prognosen på enbetydligt svagare krona under hela prognosperioden. väntas därmedimportprisema ge ett större bidrag till inflationen än tidigare beräknat. Ökningstaktenbedöms bli något högre än 1994. beräknas importprisökningama minska,till följd av den antagna appre-cieringen. Inflationsförväntningamas utveckling har under de senastemånaderna varierat bland olika gmpper i ekonomin. Enligt enkätundersökninghar inflationsförväntningarna stigit bland flertalet tillfrågade aktörer, isynnerhet bland arbetstagaroiganisationema. Förväntningarna om inflationen på 1ä ligger generellt mellan och . Högst ärinflationsförväntningama inom industrin. Detta bekräftas avkon-junkturbarometem enligt vilken inflationsförväntningama inom industrinstigit successivt och låg på sikt.Sannolikt speglar detta delvis den höga aktivitetsnivån inom industrin.Hushållens inflationsförväntningar har i stallet fallit under de senastemånaderna. Från att ha legat sjönk förväntningarnatill något . Bilden är sålunda inte helt entydig.Sammantaget förefaller emellertid inflationsförväntningama ha stigit någotunder vintem. 1äbeU7.1 Konsmnentpriser Prop. Årlig procentuell förändring Bilasa 1 1 KPI årsgenomsnitt KPI dec.-dec. NPI årsgenomsnitt NPI dec.-dec. Anm.: Vid beräkningen av 1994 och basbelopp haren avräkning skett för deprecieringensdirekta effekter. har dessutom gjorts en avräkning på avden återstående uppräkningsfaktom. Källor: , ,och . Under innevarande år bedöms KPI öka ochnästföljande år . Förklaringen till att ökningstakten minskar mellanåren är dels att unportprisema väntas stiga betydligt mer än ,dels att den sammantagna effekten av förändrade indirekta skatter och subventionerbedöms bli mindre 1996 än under innevarande år. Under antagande om fidlövervältring uppgår effekten av dessa åtgärder och till 1,0respektive Bland åtgärdema avseende 1995 kan nämnas indexeringav vissa punktskatter, slopandet av det s.k. ROT-avdraget, höjdaarbetsgivaravgiftei; höjd moms på porto och serveringstjänstei; höjda tullar,samt höjd patientavgift för läkemedel och tandvård. Dessutom infördes i januariett s.k. ROT-bidrag som emellertid avskaffas .