prop · GH0338 · 1994-01-01 00:00:00 — gods upp till , är Posten Lättgods det dominerande företaget medan man har en mycket liten andel av det tyngre godset. Lättgodstransporter har under ett flertal år varit den snabbast växande delen av den svenska godstransportmarknaden. Denna uppgång bröts på grund av den svaga konjunkturen. Lättgodsmarknaden, likväl som transportbranschen i övrigt, kännetecknas av hård konkurrens. Branschen har präglats av otillfredsställande lönsamhet. har detta accentuerats ytterligare. Transportbranschen är beroende av den ekonomiska utvecklingen. Tillväxt i ekonomin medför oftast ökningar i volymer. Posten Lättgods är endast verksam på den svenska marknaden. Den inhemska efterfrågan bedöms vara fortsatt svag. De internationella pakettjänsterna utförs inom Posten Utrikes. En av delmarknader är betalningsförmedling. Postgirorörelsen startade och tillkom för att underlätta betal- ningsrörelsen och främja sådana betalningsmetoder som är ägnade att minska användandet av kontanta medel. ser Postgirot som sin affärsidé att över hela landet och internationellt erbjuda girotjänster i eget kontosystem och därtill hörande finansiella tjänster för företag, organisationer, föreningar och privatpersoner. uppgick de totala intäkterna i Postgirot till ca . 430 miljoner betalningar förmed- lades via Postgirot, varav 125 miljoner () var kontantbetalningar i postkassorna. Postgirot har haft ett ökat antal förmedlade betalningar under en rad år. Ökningen är emellertid måttlig. Konkurrensen om betalningar mellan Postgirot å ena sidan och bankerna/Bankgirot å den andra är hård. Detta trots att Postgirot i praktiken haft ensamrätt till statens betalningar i och med förordningen (1974: 591) om skyldighet för statlig myndighet att anlita eller Postgirot. Undantag från denna skyldighet har emellertid medgetts vissa myndigheter. Det stora flertalet av statens utbetalningar till allmänheten sker därför med annan betalningsförmedlare än Postgirot. Konkurrensen kommer att hårdna ytterligare till följd av att konkurrens kommer att tillåtas även vad gäller statens alla in- och utbetalningar. I en marknadssituation med fri konkurrens om alla statliga betalningar blir Postgirot ett bland flera betalningsinstitut. Postgirot föreslås därför få begränsat utvidgade verksamhetsförutsättningar som stöd för betalningsförmedlingen. Den fortsatta utvecklingen torde gå mot ett ökat användande av direktöverföringar mellan konton, bl.a. så kallade autogirolösningar, för att minska hanteringskostnaderna i betalningsförmedlingen. 7.4 Utrikes brev- och paketbefordran affärsområde utrikes (Posten Utrikes) etablerades som eget affärsområde . uppgick intäkterna till ca . Posten Utrikes ansvarar för försäljning och distribution av brev och paket med destination utanför gränser liksom för tullhantering och distribution av all ankommande brev- och paketpost. Posten Utrikes förfogar över egna sorteringsterminaler i men köper vissa försäljnings-, transport- och utdelningstjänster av Posten Brev, Posten Lättgods och och Kassa. Utomlands utförs transporterna av utländska flygbolag, speditörer samt inte minst andra länders postverk. Posten Utrikes verkar på en marknad med hård konkurrens. Konkurrenter är både internationella kurir- och expressföretag samt svenska företag som ASG och . En alltmer utbredd remailingverksamhet hotar den lönsamma brevexporten. Detta innebär att konkurrenterna kommersiellt kan utnyttja brister i det internationella avräkningssystemet mellan postverken. Lönsamheten inom den internationella transportmarknaden är generellt mycket låg. Företagsförvärv och allianser gör att konkurrens- situationen ändras kontinuerligt. På grund av den överetablering som skett bl.a. inom EG kan man räkna med stora strukturrationaliseringar och att endast några få aktörer kommer att överleva på både expressmarknaden och inom den traditionella spedi- tionsverksamheten. Omstruktureringen av den internationella frakt- och kurirmarknaden väntas fortsätta i en snabbare takt än som sker . kurirverksamhet har integrerats med expressföretaget i ett med fyra andra postverk gemensamt ägt bolag, GD Express World , där svenska äger och postverken gemensamt . Detta samarbete öppnar möjligheterna att utveckla Posten Utrikes paketutbud för tidsgaranterade produkter och expressprodukter. Postkontorsnätets verksamhet är samlad i affärsområdet bank och kassa (och Kassa). Postkontoren förmedlar samlade sortiment till privatpersoner och mindre företag samt erbjuder banktjänster för privatpersoner. Intäkterna uppgick till ca . och Kassas huvudsakliga uppdragsgivare är Posten Brev (av intäkterna), Postgirot (), Posten Lättgods (), Posten Utrikes () och Nordbanken (). sjönk antalet transaktioner i post- kontorsnätet . var minskningen lika stor. har antalet transaktioner i kassorna minskat med en tredjedel. Bakgrunden till minskningen av kassatjänster är den ökade automationen med bl.a. direktöverföring mellan konton. och Kassa genomför mot bakgrund av denna utveckling en omfattande rationalisering och effektivisering av verksamheten som beskrivits budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. Enligt åtgärdsprogrammet, som benämns Nät 92, kommer antalet serviceställen att bestå, men i många fall drivas i annan skepnad, exempelvis som s.k. närpostkontor med begränsad service såsom paketutlämning eller på entreprenad av butiker. Transaktionsutvecklingen i kontorsnätet förväntas fortsätta att gå tillbaka till följd av konkurrenssituationen inom affärsområdena Posten Brev, Posten Lättgods, Postgirot och Posten Utrikes, i kombination med ökat utnyttjande av elektronisk kommunikation och automatiserade betal- ningar. Alternativ till de banktjänster som utförs på postkontoren växer successivt fram, exempelvis möjlighet att utföra överföringar av pengar mellan konton på telefon. Mot bakgrund av detta bedöms även behovet av traditionella banktjänster komma att minska. 8 En förändrad verksamhetsform för 8.1 Överföring av verksamhet till ett statligt ägt aktiebolag Skälen för regeringens förslag: driver statlig affärsverksamhet i särskild form, den s.k. affärsverksformen, som tillskapades genom budgetreform. Detta innebär bl.a. att verkets ekonomiska omslutning inte redovisas över statsbudgeten. Verket är emellertid en integrerad del av den statliga verksamheten och fungerar som förvaltare av statlig egendom. Enligt regeringsformens bestämmelser får statens medel inte användas på annat sätt än har bestämt och statens medel står till regeringens förfogande. Som en följd av detta skall investeringar och finansieringen av dessa även inom affärsverken ytterst beslutas av . För affärsverken gäller vidare särskilda bestämmelser om förvärv och försäljning av fast egendom samt om förvärv, försäljning och bildande av bolag. Regeringen har i det redogjort för ut- vecklingen på postmarknaden. Sammanfattningsvis är det faktorer som den tekniska utvecklingen, efterfrågeförändringar och liberalisering som i samverkan har inneburit en förändrad marknadssitua- tion. Genom teknisk utveckling och efterfrågeförändringar har antalet företag liksom utbudet av nya tjänster ökat, vilket har lett till en alltmer diversifierad marknad. Med nya postbefordringsföretag på marknaden följer större valfrihet för användarna. Den successivt förändrade marknadssituationen ställer krav på en utveckling av verksamhetsform. Erfarenheten visar att de begräns- ningar som finns i affärsverksformen i fråga om t.ex. förvärv och försäljning av fast egendom, försäkringar och upplåning medför komplikationer. Affärsverksformen begränsar vidare möjligheterna till ändamålsenliga former för samarbete och samägande i konsortier och allianser. Genom att bilda aktiebolag inom ramen för Postverkskoncernen har man kunnat lösa en del praktiska problem. Denna blandform av affärsverk och aktiebolag är emellertid olycklig och har visat sig svår att styra. En enhetlig associationsform är både bättre och mer flexibel. En förnyelse och utveckling av verksamhetsform är således påkallad, dels av den nya marknadssitua- tionen inom postservice och betalningsförmedling, dels av behovet av en ändamålsenlig och effektiv styrning av verksamheten. Aktiebolagsformen är en lämplig associationsform för konkurrensutsatt verksamhet. konkurrenter på samtliga delmarknader bedriver som regel sin verksamhet i aktiebolagsform. Det är enligt regeringens mening angeläget att nu ges samma verksamhetsform som andra företag på postbefordrings- och betalnings- marknaden, dvs. Det nya bolaget kommer att vara helägt av staten. 8.1.1 Överföringen av verksamhet m.m. I enlighet med det föreslagna bemyndigandet blir det en uppgift för regeringen att genomföra bolagiseringen av och därvid bl.a. fastställa kapitalstruktur samt aktiekapitalets storlek i det nya aktiebolaget. Regeringen vill här informera om hur bolagiseringen är avsedd att genomföras. har genomfört fyra stora omorganisationer. Den nu gällande genomfördes . De successiva organisationsändringarna har skett för att öka marknadsorientering och kundorientering. Organisationsutvecklingen är således en kontinuerlig process. Den nu gällande organisationen kommer i sina huvuddrag att gälla även i samband med bolagiseringen. Detta innebär precis som en organisation med fem affärsområden, Posten Brev, Posten Lättgods, Posten Utrikes, och Kassa samt Postgirot. För att underlätta en successiv bolagisering av de olika verksamheterna har redan registrerat sex bolag, ett för vart och ett av moderbolaget och de fem affärsområdena. I syfte att renodla moderbolaget så långt som möjligt inrättas också ett holdingbolag, , i samband med bolagisering. Till holdingbolaget förs verksamheter som är koncerngemensamma: Postfastigheter, Postens Inköpscentral, Posten Systemservice, HK-Service, och . Bolagiseringen av sker genom att staten i ett första steg överlåter verksamhet, tillgångar och skulder till , varvid köpeskillingen erläggs genom att utfärdar en skuldförbindelse på beloppet. Därefter följer en nyemission i . Staten skall erlägga likvid för de nyemitterade aktierna genom kvittning mot den fordran staten har på genom den ovan nämnda skuldförbindelsen. I ett andra steg överlåts verksamheten i affärsområdena m.fl. till dotterbolag . och Kassa, Postgirot och kommer att ombildas till dotterbolag . Brev, Posten Lättgods och Posten Utrikes kommer inledningsvis att driva sina verksamheter som affärsområden inom moderbolaget . Senast vid utgången av kommer åtminstone brev- och paketverksamheten inom att drivas i dotterbolag. Detta kommer att regleras i det särskilda avtal som staten kommer att sluta med . Under affärsområdesbolagen och kommer befintliga dotter- bolag att inordnas. Posten AB:s kapitalstruktur har betydelse för bolagets utvecklingsmöjligheter. Kapitalstrukturen bör ge en tillräcklig bas för bolagets verksamhet. Den nya Postkoncernens balansräkning består till huvuddelen av inlåning i Postgirorörelsen. Post- girorörelsen bör vid soliditetsberäkningar betraktas som en bank. Det går mot bakgrund av detta inte att jämföra Postkoncernens soliditet med svenska industri- och transportföretag. Affärsområdesbolagen utom Postgirot kommer alla att ha en soliditet om för ombildande till aktiebolag. Postgirots soliditet kommer att uppgå till . Vid en sammanvägning av rimliga soliditetsnivåer i respektive affärsområde bör soliditeten på koncernnivå vara . för bolagiseringen kommer Postkoncernens soliditet att uppgå till . föreslås överta alla pensionsförpliktelser. Den ingående balansen i Postkoncernen beräknas uppgå till ca , varav det egna kapitalet beräknas uppgå till ca . Avsikten är att överlåtelsen av verksamhet, tillgångar och skulder skall regleras i ett avtal mellan staten och . Detta överlåtelseavtal skall bl.a. reglera vilka tillgångar och skulder samt rättigheter och åtaganden som överförs. Mot bakgrund av den dominerande ställning som har inom postverksamheten är det regeringens uppfattning att bör kunna upprätthålla rikstäckande postservice till enhet- liga avgifter för enstaka försändelser utan sär- skild ersättning. Detta skall regleras i avtal mellan staten och . Kravet på rikstäckande service finns också med i bolagsordningen för . Avsikten är att det särskilda avtalet mellan staten och även skall omfatta andra förhållanden som inte regleras i överlåtelseavtalet. Hit hör frågan om pristak för avgifter för brevbefordran (avsnitt 10.2) och vissa frågor som rör informationsplikt vid ändringar i postnummer (avsnitt 10.5). och det särskilda avtalet avses tecknas före bolagiseringen av . Det särskilda avtalet föreslås löpa t.o.m. . 8.1.2 Statsmakternas styrning, kontroll samt insyn i ett statligt ägt aktiebolag Ombildningen av från affärsverk till aktiebolag innebär förändringar i första hand när det gäller statsmakternas styrning, kontroll och insyn. Ombildningen av till aktiebolag förutsätter styrning i andra former än de som används för ett affärsverk. Förutom genom lagstiftning kan styrningen av ett bolag ske genom bestämmelser i bolagsordningen, genom röstning på bolagsstämman och genom den av stämman valda styrelsen. Ett bolags verksamhet kan också begränsas eller ges viss inriktning genom avtal. Inom statsförvaltningen utövas kontroll av flera organ, t.ex. av revisorer, ombudsmän (), Justitiekanslern () och Riksrevi- sionsverket (RRV). När Postverket bolagiseras upphör kontrollen av JO och JK. Kontroll utövas fortsättningsvis av de av bolagsstämman valda revisorerna. revisorer kan emellertid även fortsättningsvis utöva kontroll. Vidare gäller för de statliga aktiebolag som finns införda i förordningen (1993:958) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser, att RRV på eget eller regeringens uppdrag kan utföra granskning utöver den sedvanliga gransk- ningen som skall utföras enligt aktiebolagslagen. kommer med tillämpning av bestämmelserna i förslaget till postlag i egenskap av tillsynsmyndighet avseende brevbefordran att kunna utöva viss kontroll över bolaget. Eftersom staten kommer att äga samtliga aktier i kommer redovisning av verksamheten att lämnas till genom de årliga redo- görelserna för de statliga företagen. Avsikten är vidare att en av auktoriserade revisorer skall utses som en av revisorerna i och dess dotterbolag. Enligt regeringens mening bör så långt det är möjligt verka under samma förutsättningar som vanliga aktiebolag. Det blir därmed en uppgift för Posten att utforma mål och strategier för verksamheten. Regeringen vill i detta sammanhang också informera om arkivfrågornas behandling i anslutning till att ombildas till aktiebolag. Enligt arkiv- lagen (1990:782) skall en myndighet, som upphör, överlämna sitt arkiv till en arkivmyndighet, om inte verksamheten överförs till en annan myndighet. När verksamhet som tidigare bedrivits i en statlig myndighet överförts till ett aktiebolag kan arkivmyndigheten enligt vad regeringen inhämtat låna ut de delar av arkivet som det nya bolaget behöver ha tillgång till. Det ankommer på att utforma föreskrifter och villkor för lån och deposition hos bolag av handlingar. Tillgången för allmänheten till de allmänna handlingar som härrör från tiden före bolagiseringen och som inte omfattas av sekretess enligt bestämmelser i sekretesslagen (1980:100) säkerställs genom att ansvaret för dessa handlingar förs över till . Enligt vad regeringen inhämtat pågår ett samråd mellan och avseende arkivfrågor inför bolagise- ringen av . Härutöver bör nämnas en fråga som rör de fastigheter som förvaltar för statens räkning. Det femtontal fastigheter som representerar framträdande kulturvärden kommer att ges skydd som byggnadsminnen innan de överlåts till det nya bolaget. har som statlig myndighet tillhandahållit statistikuppgifter beträffande postverksamheten i landet. Även efter verkets ombildning till aktiebolag kvarstår behovet från samhällets sida av statistik över detta område. Det bör ankomma på tillsynsmyndigheten att närmare precisera kraven på postbefordringsföretagen så att samhällets behov kan tillgodoses. Från kulturpolitisk synpunkt finns det också skäl att notera den påverkan som genom sina adresseringskrav kan utöva på valet av ortnamn i landet. Staten kan emellertid via sin ägarroll eller på annat sätt garantera att inte utövar detta inflytande på ett sätt som strider mot god ortnamnssed. 8.2 Den nya Postkoncernen Som framgår av beskrivningen under 8.1.1 är avsikten att det skall bildas en koncern med som moderbolag och affärsområden som helägda dotterbolag. Därutöver kommer det att finnas ytterligare bolag inom ramen för koncernen, bl.a. de existerande , m.fl. I moderbolaget skall ingå koncernstaber samt finansförvaltning för koncernen. kommer dock, i enlighet med vad som anförts finansplan (prop. 1992/93:100 bil. 1, bet. 1992/93:FiU20, rskr. 1992/93:189), inte att omfatta Postgirots medels- förvaltning. Verksamheten i affärsområdet skall vara meddelandehantering. Posten Brev skall också svara för den rikstäckande brevbefordran. Under Posten Brev finns ett antal bolag som stödjer verksamheten. Verksamheten i affärsområdet skall omfatta paket- och lättgodsdistribution. Även här finns ett antal bolag som stödjer verksamheten. Verksamheten i affärsområdet och Kassa skall omfatta dels postverksamhet, dvs. förmedling av brev och paket, dels förmedling av finansiella tjänster såsom postgirobetalningar, insättning och uttag från bankkonto, förmedling av lån m.m. Verksamheten i skall omfatta den verksamhet som bedrivs i affärsområdet . Verksamheten i affärsområdet skall omfatta distribution av internationella brev-, lättgods- och expressförsändelser. I affärsområdet skall också ingå delägarskap i Global Delivery Express Worldwide som förmedlar expressgods över hela världen. [Organisationsbild monteras in här av TRYCKERIET!] 8.2.1 Mål och huvudinriktning för har som affärsverk bedrivit sin verksam- het med såväl hög servicenivå som god lönsamhet. En successivt ökad kund- och affärsinriktning gör att har goda förutsättningar att klara en mera marknadsmässig organisation på en avreglerad marknad. Av detta följer att de förändringar som föreslås på postområdet innebär en precisering och renodling av statsmakternas politiska ansvar för post- och kassaservicen respektive ansvaret för att skapa spelregler som möjliggör och stimulerar konkurrens inom postområdet. Detta skapar förutsättningar för att renodla statens roll som ägare av i förhållande till de intressen som statsmakterna i övrigt har att bevaka inom postområdet. Utgångspunkten för staten som ägare är att erhålla avkastning på det egna kapitalet. Det primära ekonomiska målet för verksamheten i är därmed att ge en räntabilitet på eget kapital och utdelning till ägaren. Det är även viktigt att företagets effektivitet och finansiella styrka utvecklas gynnsamt. Ekonomiska nyckeltal för att följa upp detta är bl.a. räntabilitet på sysselsatt kapital och soliditet. har marknaden för de tjänster erbjuder utvecklats mot ökad konkurrens. För att möta denna konkurrens har utvecklats mot en ökad grad av affärsmässighet och effektivitet. Konkurrens på traditionell brevbefordran i kombination med den snabba och dynamiska utvecklingen på den elektro- niska marknaden samt konkurrensen på paket- och betalningsmarknaden kommer att innebära fortsatt skärpta konkurrensförhållanden. Det är mot denna bakgrund nödvändigt att effektiviteten förbättras ytterligare och att ges möjlighet att tekniskt möta den ökande konkurrensen från den elektroniska sektorn. Det kan konstateras att Postens resultat efter finansiella poster *1996 enligt affärsplan bedöms inledningsvis uppgå till för att uppgå till ca . Ur ett långsiktigt ägarperspektiv måste emellertid samti- digt konstateras, att denna resultatnivå behöver förbättras för att ägaren skall uppnå en tillfredställande ekonomisk avkastning på den för- mögenhetsmassa, som har att förvalta. Målsättningen från ägarens sida bör vara att på skall kunna arbeta med helt affärsmässiga villkor och förutsättningar och därvid också uppvisa en marknadsmässig avkastning jämförbar med större svenska välskötta företag i motsvarande branscher. Detta bör kunna uppnås genom en fortsatt rationalisering av verksamheten och en anpassning av såväl tjänsteutbud som priser. Huvudinriktning för bör, liksom för , vara att erbjuda rikstäckande post- och kassaservice. Bolaget bör direkt eller genom dotter- eller intressebolag bedriva denna verksam- het. Annan verksamhet än kärnverksamheten kan be- drivas endast under förutsättning att denna kompletterar huvudinriktningen och att den bidrar till att stärka koncernens lönsamhet. Ytterligare en förutsättning är att detta sker under ett rimligt risktagande. Med ett rimligt risktagande avses att denna verksamhet inte får bedrivas på bekostnad av kärnverksamheten. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser utom har tillstyrkt förslaget. , som inkommit med yttrande över förslaget att ombilda Postgirot till bankaktiebolag, har avstyrkt förslaget. föreslår att något förbehåll om regeringens medgivande till ändringar inte tas in i bolagsordningen. anser det angeläget från konkurrenssynpunkt att begränsningarna i verksamheten inte görs alltför långtgående och detaljerade. har förståelse för att postgiroverksamhetens bolagisering medför behov av att föra in Postgirot under ett regelsystem som syftar till att garantera stabilitet och säkerhet i verksamheten. Enligt föreningen bör Postgirot dock ej ges status som bank. I stället bör en särskild lag om post- giroaktiebolagets verksamhet utfärdas. Den lösningen förordas även av . Skälen för regeringens förslag: Bankrörelse definieras i bankrörelselagen som verksamhet i vilken ingår inlåning från allmänheten på sådan räkning som bank allmänt använder. Eftersom Postverkets girokonton har flera likheter med bankernas inlåningskonton infördes i bankrörelselagen ett undantag i 1 kap. 2 § tredje stycket enligt vilket för sin postgirorörelse får hålla konton för allmänheten. Av betydelse i denna fråga är att departementschefen i förarbetena (prop. 1986/87:100 bil. 1) anförde bl.a. följande. För att vidmakthålla konkurrenskraften är det väsentligt att den statliga bankverksamheten koncentreras i en bank, PKbanken. Det förslag som i det följande kommer att läggas fram angående av likvida medel m.m. får således inte leda till att en bankverksamhet utvecklas inom . Postgirots ställning att endast vara ett betalningsförmedlande institut måste behållas. Målsättningen att genom samarbete kunna erbjuda ökad service åt kunderna måste också stå kvar. De skäl som tidigare fanns för att förhindra att en bankverksamhet utvecklades inom är forfarande till viss del giltiga och den ursprungliga inriktningen på betalningsförmedling bör därför behållas och utvecklas. När Postverket bolagiseras övergår verksamheten från myndighetsform till aktiebolagsform. Detta medför viktiga förändringar. Affärsverken är myndigheter och därmed endast företrädare för staten. Ett affärsverk äger inga tillgångar utan förvaltar dem endast för statens räkning, och det är staten som svarar för de skyldigheter som uppkommer i verksamheten. Ett aktiebolag däremot är en självständig juridisk person skild från statsförvaltningen. Det är bolaget som har tillgångar och skulder, och det finns t.ex. inte något rättsligt hinder mot att ett statligt ägt aktiebolag försätts i konkurs. Bolagiseringen medför därför behov av att Postgirots verksamhet förs in under ett regelsystem som syftar till att garantera stabilitet och säkerhet i verksamheten. Postgirot står inte under tillsyn. De likheter som finns mellan Postgirots verksamhet och den verksamhet som bedrivs av institut som står under inspektionens tillsyn motiverar emellertid att även Postgirot ställs under sådan tillsyn. Detta gäller särskilt vid en ombildning av Postgirot till aktiebolag, när en tillsyn inte endast avser hur verksamheten bedrivs utan även är motiverad bl.a. för att bedöma bolagets kapitalstyrka och relationerna till moderbolaget och systerbolagen.