prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — Iinledningen av 1995 har det åter blossat upp oro på de finansiella marknaderna.Den amerikanska dollam har försvagats kraftigt gentemot den japanska yenen ochD-marken. har D-markens styrka tillsammans med politisk oro i någraländer inom EU medfört att spänningarna inom har ökat, trots de mycketvida fluktuationsbanden. Riktkursema för de spanska och portugisiska valutornahar justerats. Utvecklingen har lett till höjningar av styrräntorna i vissaländer i syfte att försvara växelkursema. De reala effektema av uppgången iräntoma och de stora växelkursfluktuationema har varit begränsade. Omoron på de finansiella marknadema blir bestående kan emellertid negativaeffekter på den reala ekonomin inte uteslutas. 2.2 Den svenska ekonomin Prop. Bilaga1 Den svenska ekonomin genomgick den djupastelågkonjunkturen . Den samlade produktionen minskade iföljd med sammanlagt . Det ledde till en flerdubbling avarbetslösheten som den offentliga sektoms finansiella sparandeförvandlades från ett överskott på av BNP 1990 till ettrekordstort underskott motsvarande av BNP . Detta har isin tur lett till en snabb ökning av den offentliga skuldsättningen.Statsskulden uppgick till eller 84,8procent av BNR Under1994 började ekonomin återhämta sig och BNP ökade med 2,2 procent.Spridningseffekterna från den gynnsamma exportutvecklingen till andra delar avekonomin blev allt mer påtagliga, vilket främst tog sig uttryck i en kraftiginvesteringsexpansion inom näringslivet. Denekonomiska återhämtningen har också medfört en förbätfring av situationen påarbetsmarknaden. Till en början innebar den ökande efterfrågan på arbetskraftfrämst att medelarbetstiden ökade. Efter hand har dock också antaletsysselsatta stigit. Den öppna arbetslösheten har under inledningen av 1995varit lägre än under motsvarande perlod 1994. harsysselsättningen ökat med 83 000 personer. Utvecklingen har också inneburit attunderskotten i de offentliga finansema har minskat. Riksgäldskontoretsbedömning av det statliga lånebehovet för innevarande budgetår har successivtreviderats ned och ligger nu på ca , vilket är ca 40miljarder kronor lägre än beräknat i budgetpropositionen. Återhämtningenför den svenska ekonomin har skett parallellt med en turbulent utveckling på definansiella marknadema. Sedan vårvintem 1994 har obligationsräntoma ökatkraftigt både i och andra länder. Ränteuppgången har inte bara gällt denominella räntoma. De marknads-noterade realräntorna har också stigit. Trotsbetydande budgetförstärkningar och en stramare penningpolitik ligger desvenska obligationsräntoma kvar på en hög nivå som kronan är svag.Detta tyder på att det har varit svårt för att etablera förtroende påde finansiella marknadema för att inflationen kommer att förbli låg, samt föratt vidtagna åtgärder för att konsolidera de offentliga finansema ärtillräckliga. Utvecklingenpå de svenska finansiella marknadema har utlösts av en rad händelser iomvärlden, som politisk osäkerhet i och samt den finansiellaturbulensen i och den därpå följande försvagningen av dollam. Jämför manuppgången i obligationsräntor i olika länder är det dock tydligt attuppgången varit störst i länder med svaga statsfinanser och ofördelaktiginflationshistorik. Prisutvecklingenhar blivit ungefär som fömtsågs i budgetpropositionen. Höjdaindirekta skatter samt relativt stora prisökningar i producentledet har fåttett mycket begränsat genomslag på prisema i konsumentledet. Detta har sin gmndi den svaga inhemska efterfrågan, men torde också vara en följd avEU-medlemskapet. inflationsutvecklingenkommer emellertid att i hög grad bestämmas av hur Prop. 1994/95:150 lönernautvecklas mot bakgmnd av föreliggande obalanser mellan Bilaga 1 ekonominsolika delar. Kapacitetsutnyttjandet inom industrinsteg emellertid inte i samma utsträckning. Detta speglar den betydandeflexibilitet i produktionen som industrin uppvisat under den innevarandeuppgången. Investeringsplanerna är mycket omfattande. För1995 beräknas industtiin-vesteringama öka med . Detta möjliggör enfortsatt betydande expansion av produktion och sysselsättning inom indusfrin. Densvenska bytesbalansen uppvisar nu överskott. Överskottet i den privata sektomsfinansiella sparande överstiger således det offentliga underskottet. ärdärigenom ett kapitalexporterande land. Exportvolymen steg under 1993 och 1994med sammantaget , främst genom kraftigt ökande marknadsandelar.Därtill kommer att världsmarknadspriserna på vissa viktiga svenskaexportområden inom basnäringama har ökat kraftigt ,överskottet i bytesbalansen har dock dämpats av att även importen ökadekraftigt , trots den konkurrensfördel som producenter påhemmamarknaden fått gentemot utlandet. Sedanbedömningen i budgetpropositionen har indikationema avseende den realekonomiskautvecklingen i flera avseenden varit positiva. Sådana indikationer har bl.a.kommit från barometer och SCB:s investeringsenkät. Teckenpå en stabil utveckling av den privata konsumtionen har kunnat utläsas idetaljhandelsstatistiken samt i SCB:s enkät om hushållens inköpsplaner. Motdetta står den ökande turbulensen på de finansiella marknadema med högreräntenivåer och svagare kronkurs än vad som förväntades i budgetpropositionen. Dennya informationen i positiv och negativ riktning bedöms ta ut varandra när detgäller BNP-tillväxten 1995 och 1996. Detta innebär att BNP fortfarandeförväntas öka med och med nästa år.Däremot har ekonomins tudelning blivit ytterligare markerad av den finansiellaoron, vilket riskerar att öka balansproblemen i ekonomin på . Bedömningenav den privata konsumtionen är behäftad med stor osäkerhet. Det höga räntelägetverkar dämpande på utvecklingen. Därtill kommer att den nödvändigakonsolideringen av statsfinansema iimebär att hushållens inkomster utvecklasmycket svagt . SpecieUt gäller detta 1995 då inkomstema realtminskar med . fömtses inkomstema i stället öka något. Detär dock froligt att hushållen till viss del kommer att möta den svagainkomstutvecklingen med ett minskat sparande. Hushållens skuldanpassning harvarit kraftig som prisema på bl.a. fastigheter ochaktier stabiliserats eller stigit. Därmed har hushållens finansiellaförmögenhet åter ökat och behovet av fortsatt skuldanpassning torde ha avtagit.Det förbättrade arbetsmarknadsläget och den ökande sysselsättningen är ocksåviktiga positiva faktorer. Risken att drabbas av arbetslöshet torde uppfattassom allt mindre, vilket främjar konsumtionen. Sammantagetförväntas den privata konsumtionen minska samt öka med 1,0procent 1996. Bruttoinvesteringarna inäringslivet ökar nu kraftigt. steg de med medanexpansionen inom industrin uppgick till . Den snabbaproduktionstillväxten innebär att kapacitetsutnyttjandet ökar, vilket ikombination med den goda lönsamheten medför mycket gynnsamma fömtsättningar förytterligare investeringsökningar i industrin. Detta är också tydligt iStatistiska centralbyråns investeringsenkät där investeringsplanema successivtreviderats upp . fömtses industrins investeringsökningbli och 1996 uppgå till . Tendensen är också attinvesteringama allt mer sker i helt nya produktionsanläggningar och därmed påett tydligt sätt innebär en ökad produktionskapacitet. Också i det övriganäringslivet väntas investeringsexpansionen fortsätta, om än i långsammare taktän i industrin. Den svaga efterfrågan på stora delar av hemmamarknaden verkarfortsatt dämpande. De totala bmttoinvesteringama bedöms stiga med drygt 11procent trots ett kraftigt fall i bostadsbyggandet. dämpasökningstakten i näringslivets investeringar, men fömtses då ett ökatbostadsbyggande. Sammantaget växer de totala bmttoinvesteringama med knappt 10procent. Såväl det höga ränteläget som den svaga kronkursen innebär dock attinvesteringsutvecklingen är osäker. 1994/95:150 Bilaga 1 Tabell 2.2 Försörjningsbalans och nyckeltal -0,5 -1,0 -0,2 -0,8 -1,1 -1,0 -0,4 -0,3 -0,1 -2,2 -0,9 Ränta, femäriga statsobligationer ' Förändring i procent av föregående års BNR I procent av BNP. ' I procent av arbetskraften. Tabell2.3 Den offentliga sektorns finanser Procent avBNP, löpande priser 1994/95:150 Bilaga 1 Finansiellt sparande Primärt finansiellt sparande' Offentlig nettoskuld Konsoliderad offentlig bruttoskuld -13,4 -14,0 -10,4 -9,6 60,6 69,6 -9,0 -7,2 61,2 66,4 -5,2 -2,8 61,4 65,0 -3,5 -1,2 -0,9 -0,2 ' Finansiellt sparande exkl. kapitalinkomster ochränteutgifter Kalkylerna som redovisas i tabellen avseralternativet med medelhög tillväxt i den reviderade nationalbudgeten. Ettfortsatt mycket gynnsamt konkiurensläge tillsammans med den intemationellakonjunktumppgången innebär att exporten fortsätter att stiga relativt snabbt.De kraftiga investeringama innebär en betydande kapacitetetsutbyggnad, vilketmöjliggör en sådan utveckling. Exportens ökningstakt beräknas dock minska frånknappt 1996. innebär detta att densvenska exporten växer i takt med omvärldens efterfrågan. Importen ökade 1994 inästan samma takt som exporten. Med tanke på att svenska producenter somkonkurterar på hemmamarknaden har fått en stärkt konkurtenskraft är denna utvecklinganmärkningsvärd. Till en del kan förklaringen ligga i en snabb lagemppbyggnadav importvaror . beräknas importen öka iungefär samma takt som efterfrågan i ekonomin. Detta innebär att deimportkonkurrerande företagen inte ökar sin andel av hemmamarknaden.Bytesbalansöverskottet stiger successivt och beräknas 1996 uppgå till drygt 4,0procent av BNP, vilket är mycket högt i ett historiskt och intemationelltperspektiv. Arbetsmarknadslägethar successivt förbätfrats sedan inledningen av 1994. Minskningen avarbetslösheten har dock hållits tillbaka av en ökande medelarbetstid och ett pånytt stigande arbetskraftsutbud. Återhämtningen i ekonomin, satsningarna påsysselsättningsskapande åtgärder samt en återgång av medelarbetstiden mot mernormala nivåer väntas medföra en sammanlagd sysselsättningsökning med 175 000personer . Detta ligger i linje med Arbetsmarknadsstyrelsensprognos att sysselsättningen kommer att öka med 180 000 personer fråninledningen av 1995 till slutet av 1996. Utbudet av arbetskraft väntas öka närsysselsättningsmöjligheterna förbättras, vilket bromsar nedgången avarbetslösheten. Arbetslösheten beräknas minska från 1994 till 6,1procent 1996. Lönema beräknas stiga år 1996. Höjdaindirekta skatter och sänkta subventioner ger ett betydande bidrag tillKPl-ökningen. Genomslaget på KPI torde dock komma att begränsas något då detrelativt svaga efterfrågeläget sannolikt innebär att företageninte fullt ut kan övervältra kostnadema på konsumentema. Nästa Prop.1994/95:150 årsänks mervärdesskatten på livsmedel från till . Vidfullt genomslag på konsumentprisema ger detta en prissänkning på livsmedel och dämpar KPI . Sammantagetberäknas KPI-ökningen uppgå till Nettoprisindex väntas öka med drygt Underskotteti den offentliga sektoms finansiella sparande minskade från toppnivån 13,4procent av BNP 1993 till av BNP 1994 eller ca 158 miljarderkronor. Det är ca bättte än vad som beräknades ibudgetpropositionen. leder uppgången i ekonomintillsammans med successiva genomslag av de omfattande budgetförstärkningamatill att den offentliga sektoms sparandeunderskott 1996 beräknas uppgå till ca90 miljarder kronor motsvarande av BNP. Då de årligaunderskotten i staten alltjämnt är betydande fortsätter statsskulden att ökaoch uppskattas överstiga av BNP för att däreftersjunka. Den offentliga sektoms skuld definierad enligt EU:s konvergensvillkorberäknas då uppgå till motsvarande av BNR Tabell 2.4 Finansiellt sparande Miljarder kronor, löpande priser 1993 1994 1995 1996 Offentlig sektor -193 -158 -146 -90 Hushåll 87 94 81 75 Företag 75 70 108 83 Bytesbalans -31 7 42 69 dag med fullständig säkerhet bedöma effektema av regeringens ekonomiskapolitik fram t.o.m. är inte möjligt. Däremot är det möjligt att utifrånvissa teoretiska antaganden göra kalkyler över den ekonomiska utvecklingen. reviderade nationalbudgeten (bilaga 1.1) redovisas tre scenarier för denekonomiska utvecklingen fram . 1 denna finansplan redovisasutvecklingen vid altemativet med medelhög tillväxt. Denpotentiella BNP-tillväxten bedöms uppgå till . Under åren1995 till 2000 antas den faktiska tillväxten bli något högre så att gapetmellan faktisk och potentiell produktion sluts strax före sekelskiftet.Inflationen uppgår till och bytesbalansen uppvisarstora överskott . Därmed stärks förtroendet för den svenskaekonomin. Detta förväntas bl.a. ta sig uttryck i en fallande räntemarginalgentemot , en appreciering av den svenska kronan, ett minskathushållssparande och en fortsatt utbyggnad avnäringslivets produktionskapacitet så att inflationsdrivande flaskhalsar Prop. 1994/95:150 kan undvikas. Sysselsättningenbedöms i detta scenario stiga med ca 300 000 personer mellan 1994 och år 2000.Trots detta reduceras den öppna arbetslösheten med endast 88 000 personer. Attnedgången inte blir kraftigare beror främst på att deltagandet i arbetskraftenökar när arbetsmarknadsläget förbätfras. Det bör understrykas att dessa siffroravser modellberäkningar som bygger på altemativet med medelhög tillväxt. Vid enstarkare tillväxt blir utvecklingen bättre. Deoffentliga finansema stärks under återstoden av decenniet. Det finansiellasparandet i den offentliga sektom uppgår till av BNP . Jämförtmed har då utgiftema som andel av BNP minskat med drygt 9procentenheter, medan inkomstema som andel av BNP ökat med knappt 1 procentenhet.I nominella tal ökar utgiftema exkl. utgiftsräntor och exkl. direkta utgifterför arbetsmarknadsstöd med i genomsnitt perår. Statsskulden uppgår till av BNP . Även om skulden minskatsedan år 1996, är skuldsättningen vid slutet av perioden fortfarande hög. Dealtemativa scenariema för utvecklingen fram visar att denoffentliga sektoms finanser är känsliga framför allt för tillväxten ocharbetslösheten. 1 altemativet med låg tillväxt uppvisar de offentliga finansemaett underskott på av BNP , bl.a. som en följd av högreutgifter. Arbetslösheten är den huvudsakliga förklaringen till de högreutgiftema, även om den högre räntenivån i detta ahemativ också bidrar tillrelativt sämre offentliga finanser. På gmnd av dels löptiden, dels det faktumatt statsskulden bara delvis är inhemskt placerad och dels den offentligasektoms omfattande räntebärande tillgångar blir effekten dock begränsad och färfiillt genomslag på räntekostnaderna först efter . Om i ställettillväxten under återstoden av decenniet skulle bli högre än i altemativet medmedelhög tillväxt, innebär detta en markant förbättring av de offentligafinansema. Detär regeringens ambition att inrikta politiken på att det högretillväxtaltemativet uppnås. Fömtsättningama att nå en högre tillväxtbana än deni medelaltemativet redovisade, och därmed en lägre arbetslöshet, bedöms somgoda. 3 Den ekonomiska politiken 3.1 En politik för uthållig tillväxt Enuthållig ekonomisk tillväxt är en gmndläggande fömtsättning för att minskaarbetslösheten, sanera statsfinansema och stabilisera statsskulden. Den svenskaekonomins och det svenska näringslivets allt starkare integration med omvärldenskapar nya betingelser för ekonomisk utveckling och konkurrensförmåga. Nationenblir allt mer beroende av gränsöverskridande företag och av deras beslut omproduktion och lokalisering. Möjlighetema att utforma regler och begränsaskadliga aktiviteterblir allt mer beroende av mellanstatligt samarbete och Prop.1994/95:150 mellanstatliga överenskommelser. Samhällenas stabilitet ocharbetskraftens Bilaga 1 kompetens blir allt viktigare. Den statligatillväxtpolitiken måste utvecklas så att den inrymmer och beaktar dessa nyadimensioner. Tillväxtenkan ge negativa effekter på välfärden om den kommer till stånd med metoder somsliter på natur och människor. Kostnadema för att reparera miljöskadoma ökar,och miljöskulden hotar att växa. gränser måste finnas för att skyddamiljön i vid bemärkelse, och för att bryta miljöskuldens ökning. Ekonomiskastyrmedel bör användas i störte utsfräckning Inom miljöpolitiken.Kretsloppssamhället ger såväl miljövinster som möjlighet till nya företag ochnya jobb. En parlamentarisk utredning undersöker möjlighetema till en ökadmiljörelatering av skattesystemet. Miljöproblemenär i hög grad intemationella. 1 det europeiska samarbetet, liksom i övrigtintemationellt samarbete, bör ambitionsnivån höjas inom det miljöpolitiskaområdet. Producentema bör ta ett ökat miljöansvar för varor och tjänster. Allamåste som konsumenter i störte utsträckning beakta miljöaspekter i vardagen.Arbetet med kommunala handlingsprogram, s.k. lokala , kan bli ett stödför de enskilda som medborgare och som konsumenter. Under1950- och 1960-talen steg den samlade produktionen i snabbt. Dentillgängliga arbetskraften ökade genom att kvinnoma fick förbättrademöjligheter till eget förvärvsarbete, genom arbetskraftsinvandring, och genomen aktiv arbetsmarknadspolitik som vårdade och stärkte arbetsutbudet. Dengenomsnittliga produktiviteten ökade också kraftigt genom mekanisering och ökadkapitalintensitet, genom att arbetskraft fördes över från jordbmk och andralågproduktiva näringsgrenar till industrin, och genom att industrin genomgicken omfattande stmkturomvandling. Sedanbörjan av har de ekonomiska drivkraftema bakom denna snabba tillväxtförsvagats. har inte längre några dolda arbetskraftsreserver ijordbmket eller i en låg förvärvsfrekvens. har vidare i likhet med deflesta andra västliga industriländer gått över i en utvecklingsfas somkännetecknas av en starkare sysselsättningsökning inom olikatjänsteverksamheter än inom industrin. Därmed tenderar också den genomsnittligaproduktivitetsökningen i samhället att avta. uppgickBNP-tillväxten till , vilket var lägre än i OECD-området somhelhet. Den långsiktigt svaga tillväxten har sin huvudsakliga gmnd i en lågproduktivitetstillväxt. Ibörjan av var tillväxten i kraftigt negativ i samband medatt ekonomin drabbades av den djupaste lågkonjunkturen . Underåren 1991-1993 minskade BNP med , som den totalaproduktionen inom OECD-området steg med . Nedgångens djup ärresultatet av flera samverkande faktorer. Överhettningen i den svenska ekonominunder slutet av 1980-taiet ledde till en urholkning av näringslivetskonkurrenskraft. Efter den snabba kreditexpansionen under andra hälften av1980-talet sjönk fastighetspriserna och stora kreditförluster drabbade banker och finansinstitut.Hushållssparandet ökade dramatiskt och investeringama föll Prop. 1994/95:150till en historiskt låg nivå; något som inte är förenligt med en stabilt hög Bilaga 1 tillväxt. Världsekonomin utvecklades dessutom svagt under början av1990-talet efter 1980-talets långa högkonjunktur. Förutsättningamaär emellertid nu goda för en relativt stark tillväxt underåterstoden av decermiet. Det finns ett betydande utrymme kvar upp till den potentiella BNP-nivån som ökade investeringar ,förbättrar industrins produktionskapacitet. Det finns också en god tillgång påutbildad och erfaren arbetskraft. Isyfte att få till stånd en stabil och uthållig tillväxt och en ökadsysselsättning är den ekonomiska politiken inriktad på att förbättrafömtsättningama för en stark investerings- och produktivitetstillväxt samt lågapris- och lönekostnadsökningar. Näringspolitiken är inriktad på att stödja ochunderlätta för små och medelstora företag. Enstark och uthållig tillväxt i produktion och sysselsättning fömtsätter att denuppgång som inletts inte bryts på gmnd av inflationsdrivandebristsituationer, flaskhalsar och överhettningseffekter. Politiken är därföräven inriktad på att främja flexibilitet, expansion och fömyelse. Stora kravmåste ställas på arbetsmarknadens funktionssätt vad gäller lönebildning,kompetenshöjning och arbetskraftens rörlighet. En ökad rörlighet underlättarför arbetskraften att övergå till expansiva yrken och branscher utan att denominella löneökningama tilltar. 1ett modemt, högproduktivt och kunskapsintensivt samhälle samverkar offentligoch privat verksamhet för att tillsammans lägga gmnden för privatliv ochproduktion. Välfärdssystemen - de gemensamt finansierade försäkringarna,bidragssystemen och tjänstema - är den fasta bas som tillsammans med de bredautbildningssatsningama gör det möjligt att forma stabila institutioner, fredligasamhällsförhållanden och goda samförståndslösningar. Därmed skapas också denödvändiga fömtsättningama för en stark och uthållig tillväxt. Efterkrigstidensstarka ekonomiska uppgång gjorde det möjligt att inleda en utbyggnad avvälfärdssystemen på bred front. Utbyggnaden gav i sig starka positiva dynamiskaeffekter, inte minst genom att arbetslinjen tillämpades i de olika systemen.Den inhemska efterfrågan stärktes genom att utsatta gmpper fick en förbättradlevnadsstandard, genom att nya gmpper kunde försörja sig på eget arbete, ochgenom ett omfattande bostadsbyggande. Produktionsförmågan stärktes ochutvecklades genom ett kraftigt ökat arbetsutbud, genom kraftiga förbättringarav varje ny ungdomskulls utbildningsnivå, och genom framväxten av starka ochsamarbetsinriktade arbetsmarknadsorganisationer. Under loppet av någradecennier bytte ansikte. Denkraftiga utbyggnaden av välfärden gjordes möjlig av sysselsättningsökning ochtillväxt. Allt fler i arbete medförde en växande skattebas och ökade inkomsterför stat och kommuner. På motsvarande sätt har den minskade sysselsättningenunder 1990-talets första år krympt skattebasen, som kostnadema förarbetslösheten har höjts. Denuppgift som nu står inför handlar inte enbart om en tillfälligbudgetsanering, utan också om att mer varaktigt anpassa de offentligaåtagandena till en uthållig nivå på de offentliga inkomstema. Prop.1994/95:150 pågår en omfattande översyn på bred front av desvenska Bilaga 1 välfärdssystemen. Inget åtagande kan undantas från dennödvändiga granskningen och omprövningen. Riksdag och regering står inför uppgiften att modemisera och stabilisera välfärdssystemen. Detövergripande målet för reformarbetet är således att förbättra systemenseffektivitet, träffsäkerhet och rättvisa samt att stärka drivkraftemaför arbete och egen aktivitet. Samspelet mellan de olika delama avvälfärdssystemen ägnas särskild uppmärksamhet. De offentliga finansema utgör enofrånkomlig restriktion. Påpensionsområdet träffades en uppgörelse mellan partier under våren1994. Avsikten är att förbättra sambandet mellan inbetalda avgifter ocherhållna förmåner, respektive mellan nivån på förmånema och den allmännaekonomiska utvecklingen i samhället. En parlamentariskt sammansattgenomförandegmpp arbetar vidare med frågoma. Beslutet om en begränsadprisuppräkning av utgående pensioner dämpar kostnadsutvecklingen så längestatens budget har ett stort underskott. ?&förtidspensioneringens område har kostnadema ökat genom att flerbeviljats förtidspension. Av såväl sociala som samhällsekonomiska skäl är detnödvändigt att den stabilisering och nedgång som inträffade befästsFörtidspension bör utgå endast vid arbetsoförmåga på gmnd av medicinska skäloch bör beviljas först när alla möjligheter att fä den försäkrade åter i arbeteuttömts. Råsjukförsäkringens område träffades en bred uppgörelse som en del av 1992 årskrisuppgörelse mellan den dåvarande regeringen och oppositionen. En karensdaghar införts och arbetsgivarna har övertagit ansvaret för sjukersättningen underde första . De har därmed fatt ökade drivkrafter att följa upp ochsöka åtgärda en hög korttidsfi-varo. Dämtöver förslår regeringen nu att ersättningsnivånsänks till . Vhfamiljestödets område föreslås också att ersättningsnivån sänks till 75procent. Barnbidragen sänks till och bam. En utfasning avde särskilda flerbamstilläggen i bambidragssystemet har inletts. ?äarbetslöshetsförsäkringensområde föreslås också att ersättningsnivån sänks till . Regeringentillsätter en utredning med uppgift att se överarbetslöshetsförsäkringens utformning. Inomområdet offentligt finansierade tjänster svarar kommuner och landsting för enmycket stor del av utbudet, antingen i egen regi eller genom entreprenad.Tjänsteutbudet avser i huvudsak skola, stöd och omsorg för bam, gamla ochhandikappade, rådgivning, samt hälso- och sjukvård. Tjänstema finansieras medegna skatteintäkter, avgifter och statsbidrag.