prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Inom ramen för de direktiv rådet utfärdar skallkommissionen föra förhandlingama i samråd med en särskild kommitté sområdet tillsätter för art bittäda kommissionen i dess uppgift. Om inte annat följer av kommissionensbefogenheter på det akmella förhandlingsområdet, skall avtelen ingås av rådet genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Rådetskall beslute Prop. 1994/95:19 enhälligt, om avtelet omfattar ett område därdet krävs enhällighet för art interna regler skall kunna antes, samt om det ärfråga om sådana avtel som ingås med stöd av artikel 238 i . Hörande av Europaparlamentetm.m. Medundanteg för sådana avtel som mgås med stöd av artikel 113.3 i ,skall rådet höra innan det ingår ert avtel. Europaparlamentetssamtycke krävs alltid för ingåendet av avtel som avses i artikel 238, andra avtel som skapar en särskild instimtionellram genom art samarbetsförfaranden iruättes, avtel som har betydandebudgetmässiga följder för gemenskapen samt avtel som medför ändrmg av enrättsakt som har antegits enligt medbestemmandeförfarandet i artikel 189b. När rådet mgår ett avtel får det bemyndigakommissionen att godkänna ändringar för gemenskapens räknmg, om dessaändringar enligt avtelet skall antes genomett förenklat förfarande eller av ett organ som inrättas genom avtelet. Rådetfår förena ett sådant bemyndigande med särskilda villkor. Ingående av avtal somförutsätter fördragsändringar Om rådet avser att ingå ett avtelsom föratsätter ändrmgar i ,skall ändringama antes enligt förfarandet om fördragsändringar(artikel N) i Maasttichtfördraget. Rådet,kommissionen eller en medlemsstet får mhämte domstolens ytttande över huravidaert tilltenkt avtel är förerUigt med bestemmelserna i . Omdomstolen i sitt yttrande firmer an så inte är fallet, får avtelet endast ttäda i kraft i erUighet med artikel N iMaastrichtfördraget. De avtel som ingåtts i den ordning som anges iartikel 228 skall vara bmdande för gemenskapens instimtioner och förmedlemsstetema. I avsnirt 35 om EG:srättsordning behandlas avtelens stellmng och verkan inom EG-rätten. 9.3 anslutning till vissa avtal, m.m. 9.3.1 Konventioner som äroskUJaktigt förbundna med förverkligandet av mål Enligt artikel 3 i anslumingsaktenförbinder sig de nya medlemsstetema bl.a. an anslute sig till de konventioner och instrament som är oskilj aktigt förbundna med förverkligandet av Maasttichtfördragels mål. jl5 har oberoende av anslumingen redan ingårt följande kon- ventioner och insttument: Prop.1994/95:19 - om skydd för de mänskligarättighetema och de grandläggande friheterna (SÖ 1952:35). - Europeiskakonventionen till förhmdrande av tortyr och omänsklig eller förnedrandebehandling eller besttaffiiing (SÖ 1988:37). - angående flyktmgars rättsligastellning (SÖ 1961:33, 1966:27 och 1970:62) samtprotokollet angående flyktmgars rättsliga stelhiing (SÖ 1967:45). - Konventionenersättende äldre konventioner rörande narkotUca (SÖ 1964:59) samtprotokollet rörande ändringar i nämnda konvention (SÖ 1972:41). - Konventionen ompsykottopa ämnen (SÖ 1972:42). - Konventionen om bekämpande av illegal handel mednarkotika och psykotropa ämnen (SÖ 1991:41). 9.3.2 Gemenskapens avtal blirbindande för Artikel 5 i anslutningsaktenbehandlar sådana överenskommelser eller avtelsom någon av de fre gemenskaperna (EG, Euratom och EKSG) har mgån med ett ellerflera ttedje länder, med en mternationell orgamsation eller med enmedborgare i ttedje land. Sådana avtel är bindande för de nya medlemsländema påde villkor som anges i de grandläggande fördragen och i anslutningsakten. Vissa avtel måste anpassas vid en svenskanslummg. I sådana faU skall ändringari avtelen göras genom överenskommelser med motparten och bifogas avtelen i formav tilläggsprotokoll. I artikelama 128-129 i anslut-mngsakten föratsesatt tilläggsprotokoll kan komma att behövas för ert antel där uppräknade avtel.I förekommande fall kommer kommissionen att föra förhandlmgar därom i erUighetmed gemenskapsförfarandena. 9.3.3 förbinder sigatt tiUträda s.k. blandade avtal m.m. och att ansluta sig tUl vissa intema överenskommelser Emigtartikel 5.2 förbmder sig de nya medlemsländema att på de villkor som anges i anslumingsfördraget tillträda s.k.blandade avtel, dvs. överenskommelser och avtel som de nuvarandemedlemsstetema, eller vissa av dem,tillsammans med någon av gemenskaperna har ingått med ttedje land. För attSverige skall kunna tillträda de blandade avtelen måste förhandlingar äga ram.Dessa förhandlingar är av ttepartsnamr innefattendegemenskapen och dess nuvarande medlemssteter, kontrahe-rande tredjeländer samt de nya medlemsstetema. De nya medlemsländerna förbinder sig även atttillttäda de överens-konunelser som medlemsstetema har ingått och somhar samband med sådana överenskommelser eller avtel. De nya medlemsstetema anslutersig dessutom enligt artikel 5.3 till de jjg interna överenskommelser somingåtts av de nuvarande medlemsstetema för art genomföra dessa blandadeavtel. Normalt mgås två typer av Prop. 1994/95:19 intema överenskommelser: ertavseende beslutsformerna i rådet mom ramenför ett associationsavtel och ert avseende hur evenmella finansiella åteganden skall finansieras. De nya medlemsstetemablfr bundna av dessa avtel vid anslutningen, även om tilläggsprotokollen tillde bakonUiggande associationsavtelen inte är färdigförhandlade. En förteckningöver gemenskapemas avtel med ttedje land samt de överenskommelser och avtel somde nuvarande medlemsstetema tillsammans med någon av gemenskapema har mgårt medttedje land finns tillgänglig hosUfrikesdepartemenlets handelsavdelning. 9.3.4 Anpassningar m.m. måsteske avseende existerande avtal Vid en anslummg konuner Sverigefortfarande vara bundet av EES-avtelet, mendå som medlemsstet i umonen. Avtelet kommer att behöva justeras. EmigtartUcel 130 i anslutmngsfördraget skall med verkan fr.o.m. den 1januari 1995 frånttäda bl.a. och frihandelsavtel medEstiand, Lertland och Liteuen. När upphör art gälla för svenskdel, upphör också Sverigeautomatiskt att vara part i EFTA-ländemas frihandelsavtel med ,, , , , , och . De bilateralaavtel som har ingåtts i anslutning till frUiandels-avtelen upphör också automatiskt att gälla med undanteg för avtelet med . måste därför sägas upp liksom vissaandra avtel med EFTA-anknyming. I artikel 127i anslummgsakten åter sig att tillämpa multi-fiberavtelet och debilaterala avtel om textilier som gemenskapen slutit med tredje land. Gemenskapen åter sig att inleda förhandlingar om en ändamålsemig anpassning av de bilaterala avtelenmed hänsyn tUl de handelsmönster som råder mellan och respektivettedje land. En närmarebeskrivnmg av förhandlingsresultetet på dessa områden finns i avsnirt 23 om milunionen och den gemensamma handelspolitiken. för anslumhigen skallSveriges fiskeavtel med ttedje land (Estiand, Lertland, Liteuen, ochRyssland) admmistreras av gemenskapen(artikel 124 i anslumingsakten). rärtigheter och skyldigheter enligtdessa avtel skall vara oförändrade då bestemmelserna idessa avtel bibehålls provisoriskt. och i vartfall före utgången av giltighetstiden för i, -, fiskeavtel skall rådetmed kvalificerad majoritet på förslag av konunissionen för varje enskiltfall fatte ändamålsenliga beslut med sikte Prop. 1994/95:19 på art behålladet fiske som avtelen avser och därvid också beslute om förlängmng av vissaavtel för perioder på högst ert år. En närmarebeskrivnmg av förhandlingsresultetet på dette område lämnas i avsnitt 22 omjordbrak och fiske. 9.3.5 ansluts tiU vissarådsbeslut m.m. Artikel 4.1 i anslutningsaktenbehandlar beslut och avtel som förettädare för medlemsstetemas regeringar harfattet eller ingått vid sammanträden irådet. Genom anslutmngsakten ansluter sig till dessa beslut och avtel.Anslutningen sker sålunda , uten utfärdande eller deponering av något tillfrädesinstrament.Besluten har formen av intemationella avtel mellan medlemsstetema, eftersom degrandläggande fördragen inte ger tillräcklig rättslig grand i dessafall. förbmdersig dessutom art för anslutningen anslute sig till alla andra avtel som de nuvarande medlemsstetema har mgårt ochsom gäller umonens funktion eller som har samband med umonensverksamhet. Det finns följande tre avtel mom denna kategori: - Neapelkonventionenfrån avseende mllsamarbete. - avtel och protokoll om stedgaför europeiska skolor för gemenskapens funktionärer. - konvention om bildandet av . Tillträde till dessa konventioner sker mte automatiskt vid anslutningen Uten särskilda överenskommelser krävs efter anslummgen. 9.3.6 förbinder sigatt tiUträda enUgt artikel 220 i m.m. ErUigtartikel 4.2 i anslummgsakten förbinder sig de nya medlemsstetema atttillttäda de konventioner som avses i artikel 220 i eller de konventioner som är oskiljaktigt förbundna medförverkligandet av mål. De nya medlemsstetema förbmder sigockså att tillträda de protokoll omdomstolens tolkning av konventionerna som de nuvarande medlemsstetemahar undertecknat. För dette ändamål förbinderde sig art inleda förhandlmgar med de nuvarande medlemsstetema om nödvändiga anpassningar av dessa texter.Bland armat följande konventioner omfattes av artikel 4.2 ianslutningsakten: - Brysselkonvention om domstolsbehörighet och om verkstel lighet av domar på privaträttens område som kompletterades med ert protokoll om EG-domstolensbehörighet att tolka konventionen. TUl konventionen hör tre tillträdeskonventioner , 1982 och 1989 som ingick med anledmng av artgemenskapen utökades med nya medlemmar. - Romkonvention om tillämplig lag på konttaktsrättsliga förpliktelser med tillhörande två protokoll som bl.a. behandlar tolkningav konventionen. ventionen har justerats genom tvåtillrädeskonventioner - Luganokonvention omdomstolsbehörighet och om verkstel-landet av domar på privattättens område, somSverige redan tillttätt (SÖ 1992:45). Dessakonventioner behandlas i avsnitt 29 om rättsliga och inrikes frågor. 9.3.7 Övriga konventioner ochinstrument på rättsväsendets och inrikespolitikens område Som redan nämnts förbmder sig denya medlemsstetema erdigt artikel 3 ianslumingsakten bl.a. att anslute sig till de konventioner och instrament somvid tiden för anslumingen är öppna för undertecknande av de nuvarandemedlemsstetema på rättsväsendets och inrikespolitikens område som är oskiljaktigt förbundna med förverkligandet av Maasfrichtfördragetsmål. är endast konventionen förbestemmande av vilken stet som är ansvarig för att pröva en asylansökan(den s.k. Dublmkon-ventionen) öppen förundertecknande av de nuvarande medlemsstetema. Därtill kommer enministeröverenskommelse om upprättendet av Europolsnarkotikaenhet. De nyamedlemsstetema förbinder sig även art ante de konventioner eller instrament som rådet har uterbetet erdigtavdelmng VI i och sommedlemsstetema har rekommenderats att ante. En antel utkast till konventioner och mstrament är under uterbetendeerdigt avdelmng VI i . I enförklaring fogad till slutekten godter det som de nuvarandemedlemsstetema eller rådet för anslutrungen redan har enats om ochkommer följaktligen art delte i fortsatteförhandlingar rörande konventioner och instrament på rättsväsendetsområde bara med avseende på sådana frågor som återster art lösa. Emigt artikel3 förbinder sig de nya medlemsstetema slutiigen an införa administrativa ellerandra arrangemang som motsvarar dem som de nuvarande medlemsstetema eller rådethar antegit vid tiden för anslutningen föratt underlätte praktiskt samarbete mellan medlemssteternas instimtioner ochorgamsationer på rättsväsendets och inrikespolitikens område. En närmareredogörelse om rättsliga och iruikes frågor firms i avsnitt 29. 9.3.8 Närmare om SverigestiUträde tiU vissa avtal m.m. Som redovisats ovan har genomanslutningsfördraget förbundit sig art tillttäda sådana konventioner,avtel och andra instrament som de nuvarande medlemsländerna anslutit sig till eller ingårt, liksom s.k. blandande avtel som dessa ingåtttillsammans med någon av gemenska perna. I vissa fall - t.ex. när det gäller de nämnda s.k.Europaavte- len av blandad karakter - skall avtelen tillämpas fr.o.m. iio pågår momUttUcesdepartementet en genomgång av Prop. 1994/95:19 gemenskapens avtel, av de överenskommelser och avtel som de nuvarandemedlemsstetema tillsammans med någon av gemenskaperna har mgårt med tredje landsamt andra avtel som förbundit sig an tillttäda, frånttäda elleranpassa. Beslut omtillfräde till Europaavtelen samt andra avtel av liknande karakter torde fallainom regeringens kompetensområde. I de fall där ansluming till konventioner eller andra instrament är av sådanbeskaffenhet att de skall understellas avser regeringen återkommahärom när nödvändiga förhandlingar har ägt ram. 10 Konsekvensutredningarna Prop. För att belysa följderna av olikaformer av deltegande i den västeuropeiskamtegrationen tillsatte regeringen sex konsekvensutrednmgar. Isamband därmed beslutede regermgen tUlkalla en referensgrapp besteende avparlamenteriker med uppdrag att följa uttednmgamas arbete. Avsikten meddessa uttedningar var art EU-medlemskapets mnebörd skulle belysas så allsidigtoch så grundligt som möjligt förefolkomröstningen. Konsekvensuttedningama behandlade frågor om;samhällsekonomi, uttikes- och säkerhetspolitik, kommuner och landsting, välfärd och jämstelldhet, suveränitetoch demokrati samt miljö. Uttednmgamas betenkanden presenterades underperioden till den 10 febraari 1994. utgavs ensammanfattning i en särskild grönbok. De viktigaste slutsatserna sammanfattesnedan. Chefenför tillkallade en ufrednmg med uppdragart belysa de samhällsekonomiska konsekvenserna för av olika former avdeltegande i den västeuropeiska integrationen. Uttedningen skulle behandla bl.a. den ekonomiska tillväxten, arbetsmarknadspolitikenoch sysselsättrungen. Uttedningen har också belyst handels- ochjordbrakspolitiska konsekvenser samt följdema av ert svenskt deltegande i den ekononuska och monetera unionen (EMU). Den 28januari 1994 presenterades betenkandet och , En samhällsekonomiskkonsekvensanalys (SOU 1994:6). Därtill har ruo separate bUagor utgivits. Uttedningenanser art ett medlemskap i skiljer sig från EES-avtelet i två vUctiga avseenden: För det förste kan dentotela investeringsvolymen väntes öka som en följd av att export- ochhandelsberoende företeg vet art villkoren för deltegande i den.inre marknadenbin stebUa. För det andra kan det art bliskillnader i investermgamas inrikming så länge som företegen inte bettakterEES-avtelet som fiillt likvärdigt med ett medlemskap vad stebilitet ochlångsiktighet bettäffar. Uttedningen tervidare upp de stetsfinansiella kosmadema för en medlemskap. Dessa kommer enligtuttedningen visserligen art bli omfattende men den menar art de positivaeffekterna överväger. Utredningen påpekarart ert EU-medlemskap mte automatiskt kommer art lösa de problem somsvensk ekonomi har att hantera. Däremot tror den att möjlighetema att kommatill rätte med dem skulle underlättes av högreinvesteringar och gyrmsammare produktivitetsutveckling. 10.2 Utrikes- och säkerhetspolitik Chefen för två särskilda uttedare med uppdrag att belysaföljderna för i uttikespolitiskt 121 och säkerhetspolitiskt hänseendeav olika former av medverkan i den Utredarna skulle bl.a. belysa vUka Prop. åteganden gör som medlem iEU och hur våra möjligheter att tillvarate nationella inttessenpåverkas. uttedama sitt betenkande Historisktvägval, Följdema for i uttikes- och säkerhetspolitiskt hänseende av att bli,respektive mte bli medlem i Europeiska unionen (SOU1994:8). Ufrednmgenanser art intemationella inflytande och möjligheter art verka för måloch inttessen som ttaditionellt varit viktiga för svensk utrikespolitik kanväntes öka genom ert EU-medlemskap. Uttedmngen anser vidare art ert medlemskapsterker i ett säkerhetspolitiskt hänseende. EU-medlemskapet medförlångtgående förplUctelser av en art somSverige tidigare mte haft art överväga eller åte sig. Uttedningen anserdock inte art härmed ger upp konttollen över sin egen uttikespolitik. Chefenför tillkallade en särskild uttedare meduppdrag att analysera konsekvenserna för kommuner och landsting vid olikaformer av medverkan i den västeuropeiska mtegrationen. Den 12 januari 1994presenterades uuedmngens betenkande Kommunema, landstmgen och (SOU1994:2). Uttedningenresonerar om vilka verkningar ett EU-medlemskap kan få. Den slår fast attmöjlighetema i stor utsttäckning beror på hur kommuner och landsting själva vill umyttja och förvalte de möjligheter ettsvenskt medlemskap ger. En viktig faktor är här samverkan mellan den offendiga sektomoch det lokala näringslivet samt samverkan över kommun- och länsgränserna. Utredningen görbedömningen att EG-rätten får de tydligaste konsekvensema för kommuner och landsting inom områdena upphandlmg, stöd tillnäringslivet samt miljöpolitiken. Enligt uttednmgens uppfattnmg är emellertidde begränsrangar i kommunemas och landstingens självbe-stemmanderätt som följerav EG-rärten inte av den karakteren att de kan anses inskränka den kommunala självstyrelsen i någon avgörande grad. Mycketav regelverket är väl känt främst genom EES-avtelet. Chefen för i febraari 1993 en uttedmng med uppdrag an belysa konsekvenser för sociala välfärden och för jämstelldheten mellan kvinnor och män vid olika former av deltegande i den västeuropeiska integrationen. Utredmngen skulle bl.a. klarlägga vad i EG-samarbetet som direkt påverkar den svenska politiken och vad som även i fortsätmingen avgörs på nationellnivå. Av stor betydelse var hur föratsättningama för den ekonomiska utvecklingen i påverkas av olika former av deltegande i denvästeuropeiska integrationen. presenterades utredmngens betenkande EG, kvinnoma 122 och välfärden, Social välfärd ochjämstelldhet mellan kvinnor och män Prop. 1994/95:19 i ett europeisktperspektiv (SOU 1993:117). Uttedningen slår fast att frågor som rörpolitiken för social välfärd, socialtjänst, bamomsorg, äldreomsorg och villkorför mämiiskor med ftinktionsnedsätmingarsamt jämstelldheten mellan män och kvinnor i allt väsendigt beslutes pånationell nivå även vid ett EU-medlemskap. Uttedningensbedömnmg är att ert medlemskap ger de bäste ekonomiska föratsättningama för att bedriva en politik för social välfärdoch jämstelldhet. Dessutom är den viktigaste skillnaden art ertmedlemskap ger möjlighet art få inflytende över besluten. tillkalladei en uttedmng med uppdrag artnärmare belysa de praktiska konsekvensema för i fråga om överlåtelseav beslutsbefogenheter vid ert medlemskap samt konsekvenserna i dessahänseenden av art ste utanför ett sådant samarbete. Därjämte hade uttedningenatt belysa tillämpningen av den s.k. subsidiaritetsprmcipen. Uttedningenpresenterade den 10 febraari 1994 sirtbetenkande Suveränitet och demokrati (SOU 1994:12). Till betenkandet ärfogade ett antel bilagor. Uttedningenskiljer mellan formell och faktisk suveränitet. Den formella suveränitetengäller vilken formell frihet en stet har art fatte olika beslut. Den faktiskasuveräniteten har, däremot, an göra med en stets reella rörelse- ochhandlingsfrihet. Uttedningen menar att den formella suverämteten visserligen minskarvid ert medlemskap, men vilket uttedmngen bedömer som viktigare, den faktiskasuveräniteten ökar eftersom som medlem i EU aktivt kan påverka beslutsom inte bara skall gälla för vårt land uten också för övriga EU-länder. Sådana beslut kan också få verkan för länder somhar EES-lUcnande avtel med EG eller t.o.m. ster utenför EU. Den faktiskasuveräniteten blir påtegligt sämre vid ettEES-avtel då vi i dette läge endast skulle ha ert mdirekt inflytendeöver . Det avgörandevalet ster enligt uttednmgen mellan, å ena sidan, bibehållen fomell suveränitet och oförändrade demokratiformer tiUpriset av en kontinuerlig urholkningav våra faktiska möjligheter an själva fatte beslut i många centtalafrågor och, å andra sidan, förstärkt faktisk suveränitetgenom att som medlem delte i EU:s beslutsprocesser i dessa frågor men iförening med en försvagad formell suveränitet och förändrade demokratiskavillkor. Chefen för ochnamrresursdepartementet tillkallade i febraari 1993 en uttedning med uppdrag att belysamiljökonsekvenserna vid ett medlemskap respektive konsekvenserna av art ste utenför ert sådant 123 Den 7 febraari 1994presenterades uttednmgens betenkande Prop. 1994/95:19 EU, EES och miljön(SOU 1994:7) inklusive sex bilagor. EG-konsekvensutredmngenpå miljöområdet betonar att skillnaderna mellan ert utenförskap, ert EES-avteloch ert medlemskap är små när det gällermöjligheten art föra en självstendig miljöpolitUc. Det beror dels på artvissa frågor under alla omstendigheter avgörs på nationell nivå, dels på att vigenom vårt handelsutbyte och på annat sätt redan är sterkt beroende avutvecklmgen inom EU. Därtill kommer att EU:s gemensamma bestenunelser ibetydande utsttäckning har karaktären av minimiregler. Slutiigen har varje landmöjlighet att åberopa den s.k. miljögarantin på de områden där harmoniseraderegler gäller. Då det gäller möjligheterna att påverka EU:sgemensamma miljöpolitUc menar uttedningen att dessa är störst som medlemi EU. Ett utenförskap ger mga möjligheter att delte i EU:s beslutsprocess.EES-avtelet ger möjligheter att påverka momramen för medverkan i kommissionens expertgrapper som förberederutformningen av nya rättsakter men ger mga egentiiga möjligheter tilldeltegande i förhandlingama om nya miljöregler. Som medlem har däremotmöjlighet att delte fullt ut i utformningen av EU:s miljöpolitik. äremellertid ett litet land, och vi kommer bara att få ett fåtel röster iEU-rådet. Det innebär att vi är beroende av väl underbyggda förslag och måstesöka bygga allianser med likasinnade länder. Vi har i kompetens inommiljöområdet som gör att vi kan få större inflytende inom dette område än vadsom följer av vår röststyrka. och har visat att även småmedlemsländer kan utöva ett betydande inflytende över EU:s miljöpolitik. 11 Fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital Regeringens bedömning: EUomfattar ett område med närmare 350 miljoner invånare. Genomförandet avden mre marknaden har skapathemmamarknadsliknande förhållanden inom dette område som en helhet.Människor, företeg och instimtioner kan röra sig fritt eller eteblera sig frittoch utöva ekonomisk verksamhet inom området uten diskriminering.Gränskonttollerna har avskaffats utom förpersoner. Konkurtensbegränsningar på den iiue marknaden beivras genomöverstetiig konttoll, varigenom ocksåttansnationella företeg kan övervakas. Rättsregler har skapats som kanåberopas av enskilda och av företeg. Dessa regler säkersteller likabehandlmg och skapar föratsebara konkurrensför-utsätmmgar. haralltsedan gemenskapens tillkomst sttävat efter art undanröja den diskriminermgsom utenförskapet leder till eller hoterart leda till. Frihandelsavtelet av och EES-avtelet når dock mteända fram. Medlemskapet ger ert säkrare och mer långsiktigtdeltegande i den ime marknaden än vad EES gör. Det är först i och medert medlemskap som kan delte somfullvärdig medlem i EU:s beslutende organ, vilket har stor betydelse inte minstnär det gäller den inre marknadens framtida utveckling. De regler det härgäller berör till stor del bestemmelser om miljö, hälsa, säkerhet och konsumentskydddär avser verka för en hög skyddsnivå. Det är först i och med enmedlemskap som jordbrak och fiske omfattesav frihandeln. Det är först i och med ert medlemskap som de traditionellamllkonttollema avvecklas i samhandeln. Denna avveckling ger betydande samhällsekonomiska vmster och svenskaföreteg på lika fot med konkurrenterna i . Bevakningen av gränserna mellan och EU:s medlemsländer kommeratt ske i andra former än de nuvarande i syfte att förhindra illegal införselav narkotika, vapen m.m. Sverigeansluter sig i dette sammanhang till regleraa om indirekt beskattmng. Redan den ursprangliga lydelsen avRomfördraget anger att EG:s mål skall förverkligas genomen"gemensammarknad". Det innebär artmllar och kvantitetivarestriktioner och åtgärder med motsvarande verkan avvecklas i handeln mellanmedlemsstetema, art hmdren för den fria Prop.