prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — (S 1991:07) tillsattes med uppgift att göra en allmän översyn avsocialtjänstlagen, innefattande en utvärdering av socialtjänstlagenstillämpning och med syfte att tydligare avgränsa och klargöra socialtjänstensuppgifter och ansvarsområden. Kommittén erhöll genom regeringsbeslut den 10juni 1993 tillägg fill sina direktiv för att även utreda och lägga fram förslagom författningsreglering av personregister inom socialtjänstensverksamhetsområde samt belysa hur kommunemas, privata vårdutövares och vissainstitutioners ansvar att lämna uppgifter till staten kan regleras. Kommittén har i delbetänkandet Rätten till biståndinom (SOU 1993:30), bl.a. lämnat förslag till en precisering avlagregleringen av rätten till bistånd i den del som avser den enskildesförsörjning. Betänkandet har remissbehandlats. Vidare har kommittén överlämnat sitthuvudbetänkande Ny socialtjänstlag (SOV 1994:139) till regeringen. Ihuvudbetänkandet redovisas en översyn av själva lagstiftningen och förslaglämnas till en helt ny socialtjänstlag. Kommittén lämnar också förslag somavser att stärka bamperspektivet inom . Även rolli den kommunala planeringsprocessen behandlas, liksom ansvarför insatser på grupp- och områdesnivå. Kommittén föreslår vissa förtydligandeni lagstiftningen. Även hur samhällets stöd till frivilligt socialt arbete kanstärkas behandlas i huvudbetänkandet. Betänkandet innehåller ytterligareförslag som påverkar framtida arbete. Huvudbetänkandet kommer att remissbehandlas undervåren. Regeringen har för avsikt att på gmndval av såväl huvudbetänkandet somdelbetänkandet förelägga en proposition med förslag till nysocialtjänstlag. Kommitténs uppdrag att utreda författningsregleringav personregister, frågor om dokumentation inom samt kompetens-och utbildningsfrågor inom återstår. Det återstående arbetetkommer att redovisas i särskilda betänkanden . Eftersomden ekonomiska krisen och den höga arbetslösheten är huvudorsaken tillhushållens försämringar är kampen mot arbetslösheten ett av de viktigasteinslagen i regeringens politik. Den beskrivna utvecklingen uttrycker tendenser isamhällsutvecklingen som vi med största kraft måste bekämpa.Samhällsutvecklingen , som bl.a. kännetecknas av högarbetslöshet, är den främsta orsaken till det ökade socialbidragsberoendet. Om allt fler människor i allt yngre åldrar ställsutanför arbetslivet och därmed inte ges möjlighet till egen försörjning, ökarrisken för en bestående marginalisering och ett permanent bidragsberoende. måste aktivt verka för attunderlätta för människor med en svag ställning på arbetsmarknaden att fä arbete, arbetsmark- nadspohtiskaåtgärder eller utbildning. Ungdomar, flyktingar, invandrare Prop.1994/95:100 och arbetshandikappade skall prioriteras i den statligaarbetsmark- Bil. Härvid vill vi betona vikten avsamverkan mellan länsarbetsnämndema och kommunema för att vidtasysselsättningsskapande åtgärder som kan omfatta även grupper. För att ge bättre underlag för regeringensbevakning av socialbidragsutvecklingen har fått i uppdrag attfölja och analysera utvecklingen av socialbidragsberoendet, bl.a. med avseendepå kostnader, orsaker, fördelning på olika grupper samt utveckling iolika grupper. Vidare skall styrelsen utvärdera effektema av olika metoder attarbeta med socialbidragsberoende hushåll. Som tidigare nämnts har socialtjänstkommitténöverlämnat sitt delbetänkande Rätten till bistånd inom (SOU1993:30) till regeringen. 1 betänkandet lämnas förslag till en precisering avlagregleringen av rätten till bistånd i den del som avser den enskildes försörjning.Kommittén föreslår att en miniminorm införs och även preciseras i lagstiftningen. Regeringenanser att har ett stort ansvar för att stödja och hjälpamänniskor som av olika skäl riskerar att vräkas. uppgift är delsatt förebygga att någon förlorar sin bostad, dels att biträda vederbörande, omvräkning skulle ske. 1 de fall där avhysning innebär att någon blir utan bostadskall samhället på olika sätt bistå den enskilde att försöka lösa det uppkomnaproblemet. bör söka fä till stånd samverkan med såvälallmännyttan som de privata fastighetsägarna för att förebygga att enskildaeller familjer vräks. har i rapporten bostadslösassituation i bl.a. redovisat resultatet av en riksomfattandekartläggning av bostadslösheten, de bostadslösas situation och av hurbostadslösheten är fördelad mellan olika orter och befolkningskategorier. I utredningen fastslås att isamverkan med bostadsföretagen måste öka sitt engagemang för hushåll med svagställning på bostadsmarknaden. Det är ocksä nödvändigt att utvecklasocialtjänstens metoder för arbetet med hemlösa, bl.a. genom att skapaboendeformer med bättre anpassad kravnivå vad gäller stöd och kontroll iboendet och som kan fungera som ett led i en långsiktig behandlingskedja. Detbehövs också mer anpassade insatser för särskilda grupper av hemlösa, bl.a.hemlösa med psykiska stömingar, hemlösa kvinnor och hemlösa med utomnordiskbakgrund. som beslutat attinrätta fr.o.m. kan också bidra till att hjälpa vissa starktskuldsatta hushåll att planera och lösa svåra ekonomiska situationer som kanvara en av orsakema till att man riskerar att förlora sin bostad. Regeringen utgår från att inomramen för sirt tillsynsansvar följer upp de brister som framkommit när detgäller arbete med hushåll som har en svag ställning påbostadsmarknaden, dvs hushållsom riskerar att vräkas och förlora sin bostad och personer som Prop.1994/95:100 avolika skäl är hemlösa och därför i stort behov av bi- Bil. Kommunemahar tagit över länsstyrelsernas hantering av LVM-ärendena(prop. 1993/94:97, bet. 1993/94 SoU 16). Tvångsvården måste ses som den allrayttersta länken i en rad av olika samhällsinsatser för personer medmissbruksproblem. Mycket talar för att kommunemas öppenvårdsinsatserinte kan möta behoven hos de mest utsatta missbmkargmppema. Om de kommunalainsatsema är otillräckliga finns det en risk för att allt fler utvecklar såallvarliga problem att endast tvångsvård återstår. Länsstyrelsenskall inom ramen för sin tillsynsfunktion följa utvecklingen inom missbmkarvårdenoch ge kommunema erforderligt stöd samt bevaka den enskildes rättssäkerhet. Det är viktigt att det råder balans mellan å enasidan den tunga institutionsvården och å andra sidan de rent kommunalainsatsema. Det specialdestinerade statsbidraget till missbmkarvården bör därförtillsvidare behållas och inriktas mot att stödja utvecklingen av kommunemasöppenvårdsinsatser. De tunga missbmkama kan ha behov av olika former av socialomvårdnad, social träning och kontroll. Detta är exempel på insatser som kanbehöva utvecklas. Även vissa tungt belastade ungdomar kan vara i behov avmellanvårdsformer som innehåller en mer stmkturerad verksamhet än vadsocialbyråema vanligen erbjuder. Statsbidraget redovisas under anslaget E 1. Ungdomamasinträde på arbets- och bostadsmarknaden måste underlättas. Av den totalasysselsättningsminskningen står ungdomsgruppen för hälften. På samma sätt ärdet med socialbidragsberoendet. Hälften av socialbidragstagama är under 25 år.Avhoppen från vissa linjer på gymnasieskolan är oacceptabelt många. För attförhindra att stora ungdoms-gmpper hamnar utanför arbetsmarknaden och andradelar av samhället krävs aktiva samordnade insatser. Individ- ochfamiljomsorgen bör ta intitativ till samarbete med andra myndigheter på dettaområde. Ätgärder för att minska ungdomars alkoholkonsumtionmåste prioriteras. Likaså måste det drogförebyggande arbetet bland bam och ungdomarförstärkas ute i kommunema. Regeringen har under anslaget E 4. Alkohol- ochdrogförebyggande åtgärder, föreslagit att 74 miljoner skall avsättas tillåtgärder för att minska alkoholkonsumtionen. Det förebyggande arbetet blandbam och ungdomar bör enligt regeringens mening prioriteras yttertigare. Lokalaalkoholpolitiska handlingsprogram bör utvecklas i kommunema. Dessa börinnehålla såväl allmänna som direkt riktade insatser för att förhindraalkoholmissbmk bland ungdomar. Olika ungdomsgmpper bör engageras i detta arbeteför att hitta nya okonventionella metoder i kampen mot det ökade ungdomsmissbmket. Dehögsta brottsnivåema och det största alkohol- och drogmissbruket Prop.1994/95:100 finns i de tre storstädema. De sociala myndighetema är enligtsvensk Bil. 6 sociallagstiftning skyldiga att i samarbete med den ungesfamilj försöka åtgärda problemen i den unges uppväxtmiljö. Regeringenanser att det är extra viktigt att alla inblandade parter, bådemyndigheter och allmänhet, mobiliseras i försöken att bryta den negativautveckling som vi sett , både när det gäller ungdomarsförändrade attityder till alkohol och droger och när det gäller ungdomsvåld.Det finns ett särskilt stort behov av ökad satsning på samarbete mellan polis,frivård, skola, föreningar, socialtjänst, arbetsmarknadsmyndigheter och framföralltungdomama själva för att försöka finna nya vägar och lösningar. Det förebyggande arbetet bland bam och ungdomarmåste med andra ord ske på bred front. Sambanden mellan arbetslöshet, våld ochmissbruk måste uppmärksammas. Av särskilt stor vikt är att insatser riktadetill bam och ungdomar i de mest utsatta storstadsområdena förstärks. Ungdomarslevnadsvillkor i storstadsområdena kommer särskih att belysas av denStorstadskommitté som regeringen kommer att tillsätta (se vidare under AnslagetA. Familjer och bam). Ätgärder för att stimulera metodutveckling ochannat fömyelsearbete inom kommunema krävs för att möta den ovan beskrivnautvecklingen. Medel för sådana åtgärder disponeras av ,, och länsstyrelsema. Regeringenföreslår att medel för dessa ändamål avsätts även för /96. Regeringen avser vidare att se över hur statligaoch kommunala åtgärder kan samordnas för att förbättra ungdomamas inträde isamhällslivet och därmed minska risken för marginalisering av vissaungdomsgrupper. Som ett led i detta arbete har fått iuppdrag att i samverkan med följa och dokumentera hurlångvarig arbetslöshet påverkar ungdomars sociala anpassning ochhälsotillstånd. kommer en första forskningsöversikt omungdomsarbetslöshet och framförallt vilka konsekvenser den kan ha för individoch samhälle att presenteras. Regeringen kommer då att ta ställning till behovetav åtgärder. Detär än viktigare att betona att ett bamperspektiv måste prägla arbetet inomalla de samhällsområden där bams och ungdomars intressen berörs. 1regeringsförklaringen poängteras detta: "Bams behov och rättigheter skallställas i första mmmet." Den höga arbetslösheten och de ekonomiska problemsom den för med sig för många familjer ökar nu riskema för att allt fler bamblir otrygga och far illa. I dessa tider av ekonomisk knapphet är detsamhällets skyldighet att se till att bamens behov och rättighetertillgodoses. Detta har också varit utgångspunkten för regeringensbesparingsarbete. Verksamheter riktade till bam har så långt som möjligtfredats. Bamomsorg, skola, fritid, socialtjänst och kultur fyller viktigafunktioner i samhällets strävan att ge en tryggoch bra uppväxt - särskilt för de mest utsatta Prop. 1994/95:100 bamen. arbete med utsatta bam och derasfamiljer karaktäriseras av både allvarliga brister och positiva exempelpå förbättringar. Bam som behöver hjälp har rätt att kräva högkompetens hos dem som är satta att utreda och föreslå åtgärder som kan påverkahela deras liv. har haft ett uppdragatt genomföra ett åtgärdsprogram för att höja kompetensen inom socialtjänstensindivid-och familjeomsorg när det gäller arbetet med bam som far illa och derasfamiljer. Inom Bam i fokus, som projekt kallats, harSocialstyrelsen genom en rad olika insatser medverkat till metodutveckling ochutbildning. Bam i fokus kommer att avslutas under våren 1995med en redogörelse för de slutsatser som drar utifrån deuredningar som genomförts och de metodutvecklingsprojekt som initierats underarbetets gång ute i landet. har vidare i regleringsbrev /94 fatt i uppdrag att i samverkan med andra berörda myndigheteroch huvudmän följa och dokumentera hur missbruk och psykisk sjukdom hosföräldrar påverkar bamets utveckling samt initiera utvecklingsarbete på området. Familjehemsvården har varitden mest använda vårdformen för de bam och unga som varit i behov av samhälletsomhändertagande. har fatt i uppdrag att utveckla och stärkafamiljehemsvården. Som ett led i uppdraget skall utarbetakvalitetsmått för utvärdering av familjehemsvården. skallredovisa sitt uppdrag . En gmpp bam som fordrar särskilt storuppmärksamhet är bam som lever i utsatta miljöer. Det kan vara att någon avföräldrama missbmkar eller på gmnd av psykisk sjukdom, utvecklingsstömingeller andra skäl inte räcker till. Det kan vara att hela familjen lever understor ekonomisk press på gmnd av arbetslöshet eller skuldsättning. Kommunemahar genom sociallagstiftningen ålagts ansvaret att särskilt följa utvecklingenhos bam som riskerar att utvecklas ogynnsamt och att hjälpa bam och familjersom har en utsatt situation. Att öka kunskapema och uppmuntra utveckling avmetoder i det sociala arbetet - att öka kompetensen hos dem som i praktiken haratt möta bam och familjer i kris och som har att bedöma behoven och verkställaåtgärder - är således ytterst kommunens ansvar. Med minskade resurser följerhögre krav på effektivitet, vilket gör det än viktigare för kommunema att tatillvara den kunskap som redan finns. Kommunema måste därför på bästa sättförvalta den kunskap som och länsstyrelsema akfivt tar framt.ex. inom ramen för olika uppdrag från regeringen. Det är inom socialtjänstensindivid- och familjeomsorg också viktigt att öka satsningen på altemativoch metodutveckling. Stödtill frivilligt socialt arbete Prop. Folkrörelseroch andra frivilliga organisationer har en viktig kompletterande roll inom detsociala arbetet. De kan erbjuda insatser av ett annat slag än vad denoffentliga sektom kan erbjuda. Organisationemas ideologi och särart utgörgrunden för deras engagemang inom det sociala arbetet. De bör därför utformaverksamheten utifrån den egna organisationens inriktning för att kompletterasamhällets insatser där detta behövs. Inom pågår ett utvecklingsarbeteom folkrörelser och organisationers roll i samhället. Bland annat skall ettforskningsprogram om denna sektor utarbetas. Statsbidrag kommer också fortsättningsvis att utgåtill folkrörelser och organisationer som verkar inom det sociala området, delsi form av centralt organisationsstöd, dels som särskilda projektmedel. Under anslag E 2. Bidrag till organisationerföreslås att medel avsätts till länkorganisationer och andra organisationer somarbetar med att stödja och hjälpa f d. missbmkare. Bidrag kan utgå till såvälklientorganisationer inom alkohol- och narkotikaområdet som tillorganisationer med kyrklig anknytning vilka bedriver verksamhet inriktade påsocialt utsatta grupper. Bidrag utgår även till organisationer som arbetarför utsatta bam och deras familjer samt till organisationer som motverkar våldmot kvinnor. Nykterhetsorganisationer och vissa andraorganisationer föreslås fä organisationsstöd för sin centrala verksamhet inomalkoholområdet. Medel som tidigare beräknats under anslaget F 4.Folkhälsoinstitutet överförs till ett särskilt anslag E 5. Bidrag tillnykterhetsrörelsens organisationer. () är ett folkrörelseförankrat organ som bedriver upplysning om verkningarav alkohol- och narkotikamissbruk i samhället. Även CAN erhåller statsbidragför sin verksamhet. Detyttersta ansvaret att garantera den sociala tryggheten för de mest utsattagmppema åvilar det offentliga. Utvecklingen har kännetecknatsav decentralisering av offentliga verksamheter, generella i stället för riktadestatsbidrag och ökande andel privat vård. I detta perspektiv färtillsynsfrågoma en mycket stor betydelse. Tillsynen omfattar såväl kommunemas socialtjänstoch olika insthutio-ner inom som enskilda vårdhem. Den statligatillsynen bedrivs av , som är den centrala tillsynsmyndighetenoch länsstyrelsema som har ett regionalt tillsynsansvar. Länsstyrelsema skallsom ett led i sitt tillsynsarbete lämna enhetliga underlag till den nationellauppföljningen rörande tillsynens inriktning, innehåll och resultat.Länstyrelsema och Socialstyrelsema har fått i uppdrag att i samråd utarbeta ettgemensamt system för uppföljning och redovisning av den sociala tillsynen. har det funnits en strävan attförskjuta tyngdpunkten i Prop. 1994/95:100 länsstyrelsemas arbete frånhandläggning av individuella ärenden till ett Bil. 6 tillsynsarbete som istörre utsträckning bygger på uppföljning och utvärdering av länetssocialtjänst. Länsstyrelserna skall emellertid ocksä bevaka den enskildesrättssäkerhet genom att informera och ge råd till allmänheten i frågor som rörsocialtjänsten samt att genom att biträda kommunema med råd i deras verksamhet. En utvecklingsgmpp inom har iuppdrag att i dialog med länsstyrelsema utveckla deras arbete, bl.a. innehålleti den regionala tillsynen och uppföljningen av verksamhet. Länsstyrelsema har också getts en mer aktiv rollnär det gäller olika utvecklingsinsatser inom länets kommuner, bl.a. genom attfördela utvecklingsmedel för att stimulera framväxten av adekvata öppenvårdsinsatserinom missbmkar- och ungdomsvården i kommuner där behov av utvecklingföreligger. Länsstyrelsema fär också inom alkoholområdet en viktig roll att isamverkan med Alkoholinspektionen stå för en intensifierad, samlad ocheffektiv tillsyn och kontroll av alkoholhanteringen. Den nya alkohollagen som beslutat innebärockså att kommunema övertar länsstyrelsemas hantering av serveringstillståndtill restauranger. Övertagandet kommer att ske successivt t.o.m. är 1997 föratt kommunema skall hinna bygga upp erforderlig kompetens för handläggning avdessa ärendeslag. skall länsstyrelsema genom enintensifierad tillsyn och under samverkan ge kommunema det stöd som erfordrastill dess kommunema byggt upp sin egen kompetens. För att ytterligare stärkatillsynen enligt den nya alkohollagen avser regeringen dessutom att initierautbildningsinsater riktade till länsstyrelsema för att underlätta derasövergång till nya tillsynsuppgifter. Socialtjänstlagenhar karaktären av målinriktad ramlag. Begränsade ekonomiska resurser ikommunema i kombination med nya principer för styming och ledning avverksamhetema har medfört ökade krav på lokal och central uppföljning,utvärdering och kvalitetssäkring av . En av uppgifter är att följa uppoch till regering och riksdag redovisa hur lagstiftningens mål uppfylls samtvilka problem som orsakar brister i måluppfyllelsen. har iuppdrag att särskilt uppmärksamma hur förebyggande och öppna verksamheter utvecklassamt att följa och analysera utvecklingen av socialbidragsberoendet. För attkunna utföra detta behövs enhetliga mätt som beskriver kvalitet, resultat ocheffekter. skall därför till regeringen lämna förslag till hurett nationellt bevaknings- och uppföljningssystem kan byggas upp. har övertagit bestäUaransvaret frånStatistiska centralbyrån när det gäller uppgifter om statistik inomsocialtjänsten. har fått i uppdrag attöverväga vilken uppföljning och utvärdering som bör ske av verksamheter inomsocialtjänsten ochhur detta arbete kan underlättas och stärkas. Kommittén har också fatt iuppdrag att lämna förslag till hur kommunemas och enskilda vårdgivaresskyldighet att lämna mängdstatistik till bör regleras. Dettasammantaget bör ge bättre fömtsättningar för att förbättrasocialtjänststatistiken, som utgör ett viktigt inslag i uppföljningen ochutvärderingen av insatser. 1994/95:100 Bil. Måletför den svenska alkoholpohtiken är att begränsa alkoholens skadeverkningargenom att minska den totala alkoholkonsumtionen. Denna målsättning försöker viuppnå främst genom att på olika sätt begränsa alkoholens fillgänglighet. Den svenska alkoholpolitiken vilar på den s.k.totalkonsumtions-modellen som formulerats av WHO och som ligger till gmnd förEuroparegionens aktionsplan för att minska alkoholkonsumtionen. haranslufit sig till denna aktionsplan för att minska alkoholens skadeverkningar.Planen rekommenderar ländema att utveckla en allsidig alkoholpolitik medåtgärder inriktade såväl på hela befolkningen som på speciella riskgmpper.Utöver målet att minska den totala alkoholkonsumtionen krävs således, enligtregeringens mening, särskilda insatser för att påverka framför allt ungdomarsoch riskkonsumenters alkoholvanor. Dentotala regisfrerade alkoholkonsumtionen i har varit ganska stabil underde . Det som framför allt hänt är att restaurangemas andel av denalkohol som säljs har ökat och det som bidragit mest fill denna ökning ärförsäljningen av starköl. av starkölskonsumtionen sker idagpå restauranger. Försäljning av spritdrycker, vin och öl i literalkohol per invånare och däröver 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 Enligt skolundersökningar och den senastevämpliktsundersökningen Prop. 1994/95:100 ökar alkoholkonsumtionen blandunga människor. För vissa gmpper Bil. 6 närmar sig ölkonsumtionensjuttiotalets nivå. Bland vuxna står kvinnoma för de störstaförändringama när det gäller alkoholkonsumtion under de senaste decenniema.Alkoholvaneundersök-ningama visar att kvinnomas konsumtion har ökat undersjuttio- och åttiotalen. Kvinnoma svarar för ca en tredjedel av den totalakonsumtionen mot en femtedel . 1 gmppen ungdomar medhög alkoholkonsumtion har unga kvinnors andel ökat . Sverigehar anslutit sig till WHO:s målsättning att alkoholkonsumtionen skall minskamed fram 2 000 (1980 basår). Det innebär för del attalkoholkonsumtionen skall minska från nuvarande 6,24 till ca 100 %alkohol per invånare och däröver. står vi inför omfattande förändringar iomvärlden som påverkar den fördaalkoholpolitiken. EnUgt den alkoholpoUtiska kommissionen - som nyligenpresenterade sitt slutbetänkande - behövs framöver en kraftfull mobilisering påalkoholområdet för att begränsa konsumtionen, tränga tillbaka missbmket ochmotverka alkoholskadoma. Den hittillsvarande svenska alkoholpolitiken byggerpå en avvägd kombination av höga skatter, restriktioner, infomiation,opinionsbildning och behandlingsinsatser. Fömtsätmingama för att kunna användaprisinstmmentet som alkoholpolitiskt medel kommer framöver att ändras. På gmndav marknadsanpassning och slopad gränskontroll kommer troligtvis alkoholprisetatt påverkas nedåt. Information, opinionsbildning och andra alkoholförebyggandeinsatser fär därför en ökad betydelse i ansträngningama att förändradryckesvanoma i vårt land. För innevarande budgetår har beslutat attanslå för olika alkohol- och drogpolitiska ätgärder. Avdessa medel har överlämnats till för och leda det alkohol- och drogförebyggande arbetet. fatt i uppdrag att sammankalla en nationell ledningsgmpp, som skallarbeta fram en långsiktig handlingsplan för att motverka negativa konsekvenserav att de ttaditioneUa alkoholpoUtiska instmmenten framöver kanske inte blirlika verkningsfulla som . Handlingsplanen skall redovisas tillregeringen . För kommande budgetår föreslår regeringen 74miljoner kronor, under anslag E4. Alkohol- och drogpolitiska åtgärder, för attkunna förverkliga den långsiktiga handlingsplanen. har beslutat ersättalagen (1977:293) om handel med drycker (LHD) och lagen (1977:292) omtillverkning av drycker (LTD) med en ny alkohollag. Den nya lagen innebär attimport-, export-, tillverknings- och partihandelsmonopolen avskaffats, dvs.alla Vin & Sprits tidigare monopol samt Systembolagets monopol på försälj- Dessa har ersatts av ett alkoholpolitiskt motiverat Prop. 1994/95:100 tillstånds- och tillsynssystem. En ny myndighet -Alkoholinspektionen - Bil. 6 har inrättats förtillståndsgivning, kontroll och tillsyn av alkoholhanteringen. Dessutom innebär den nya alkoholagen atttillståndsgivningen för serveringstillstånd förs över från länsstyrelsema tillkommunema. kommer dock som en övergångsåtgärd länsstyrelsema attfullgöra kommunemas skyldigheter. kommer länsstyrelsemasom ett stöd till kommunema att yttra sig över alla ansökningar om permanentaserveringstillstånd. Regeringen uppdrog åt samtligalänsstyrelser i landet att vidta åtgärder för att på det regionala planetsamordna insatser mellan berörda myndigheter när det gäller tillsynen avrestaurangbranschen.