prop · GH03250 · 1994-01-01 00:00:00 — Det innebär att förälderns pensionsgrundande inkomst höjs med ett belopp som motsvarar ett löneindexerat basbelopp (). I och med ikraftträdandet av reformen skall därvid detta basbelopp räknas upp med den allmänna inkomstutvecklingen. Som kommer att framgå i avsnitt 5.9 föreslås detta göras med hjälp av ett s.k. PGI-index. Utfyllnadsnivå I kommer att kunna hänföra sig till genomsnittsinkomsten för just det aktuella barnåret. Uppgift om genomsnittsinkomsten kommer att finnas tillgänglig vid fastställande av barnårsrätten, eftersom fastställande av barnårsrätten och pensionsrättigheter i övrigt kommer att ske med eftersläpning, i samband med taxeringen för det avsedda inkomståret. I detta sammanhang bör påpekas att med 71 genomsnittlig inkomst menas den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för samtliga försäkrade. Vid valet av det underlag som skall bestämma utfyllnadsnivå II finns flera alternativa möjligheter. En av dessa är att låta den inkomst som vid ingången av ett barnår skulle utgöra underlag för föräldrapenningberäkningen utgöra underlag även för beräkningen av den individuella utfyllnadsnivån. Den lösningen har fördelen att underlaget blir förhållandevis färskt. En stor nackdel är emellertid den administration och de rutiner för uppgiftslämnande som skulle krävas. Vi föreslår därför inte den lösningen. I stället har vi i likhet med Pensionsarbetsgruppen stannat för att låta den pensionsgrundande inkomsten för föräldern året före barnets födelse bestämma utfyllnadsnivå II. Nivån bör därefter för vart och ett av räknas upp med prisindex. Om ytterligare ett barn föds efter det att barnårsrätt för det första barnet har tillgodoräknats , bestäms utfyllnadsnivå II för det andra barnet på nytt enligt de angivna principerna. Detta bör i princip också gälla för det fall att det andra barnet föds under barnåren för det första barnet. Föräldern skall emellertid i sistnämnda fall under de sammanfallande barnåren få barnårsrätten beräknad på basis av antingen den pensionsgrundande inkomsten året före det första barnets födelse eller - om det är förmånligare - på grundval av den pensionsgrundande inkomsten året före det andra barnets födelse. När fyra barnår för det första barnet har tillgodoräknats kan dock utfyllnadsnivå II, för de därpå följande barnåren för det andra barnet, beräknas endast efter den pen- sionsgrundande inkomsten året före det barnets födelse. En konsekvens av att föräldrapenningen i sig är pensionsgrundande är att främst utfyllnadsnivå II i normalfallet kommer att ge ett i praktiken förhållan- devis litet utbyte under det första barnåret. De pensionsrättigheter, som sammantaget tillgodoräknas den berättigades pen- sionskonton under ett barnår och som fördelas på fördelnings- respektive premie- reservkontot enligt de allmänna reglerna härför, skall sålunda uppgå till av summan av eventuella förvärvsinkomster m.m. och av den fiktiva inkomsten enligt det mest förmånliga av de tre föreslagna beräkningssätten för barnårsrätt. Den berättigades pensionskonton tillförs därmed samma belopp som hade tillförts om han eller hon skulle ha haft för- värvsinkomster motsvarande summan av eventuella förvärvsinkomster och den fiktiva inkomsten. För att illustrera effekterna av den föreslagna barnårsberäkningen redovisas ett förenklat exempel. A har arbetat heltid närmast före barnåren och har då haft en pensionsgrundande inkomst om . Under barnåren arbetar han eller hon halvtid och tjänar . Utfyllnadsnivå I ger en fiktiv inkomst om ca , utfyllnadsnivå II en fiktiv inkomst om och korken en fiktiv inkomst om (). Enligt principen om bästa utfall tillförs A barnårsrätt enligt utfyllnadsnivå II, av . Allmänt gäller att pensionsrätt inte kan intjänas för inkomster överstigande taket på förmånssidan. Även när det gäller summan av pensionsgrundande inkomster och den fiktiva inkomsten för barnår bör denna grundprincip upprätthållas. Genom barnårsrätten skall alltså en försäkrad inte kunna få en sammanlagd pensionsgrundande inkomst som överstiger förmånstaket. I den mån summan av barnårsrätt och annan intjänad pensionsrätt överstiger taket, ger barnårsrätten ingen utdelning. En utfyllnad till en viss nivå förutsätter att barnårsrätt alltid tillgodorä- knas för helt kalenderår. Att beräkna utfyllnad eller annan än ett kalenderår skulle vara tekniskt sett i princip omöjligt eller i vart fall mycket komplicerat i administrativt hänseende. Detta är förklaringen till att barnårsrätt bör kunna tillgodoräknas endast för helt kalenderår. I sin tur innebär kalenderårsberäkningen att barnårsrätt inte bör kunna kombineras med pensionsrätt för värnpliktstjänstgöring (se avsnitt 5.6). För föräldrar till ett barn som är fött tidigt ger barnårsrätt under barnets första levnadsår ett i regel adekvat utfall. För föräldrar till barn födda sent torde emellertid behovet av barnårsrätt under barnets första levnadsår vara förhållandevis litet. För att i någon mån begränsa dessa effekter föreslår vi att barnårsrätt för barn som är födda tillgodoräknas under barnets födelseår och under . För barn som är födda tillgodoräknas barnårsrätt däremot inte under barnets födelseår utan under de fyra därpå följande åren. Förtidspensionärer bör kunna tillgodoräknas barnårsrätt enligt huvudsakligen samma principer som förvärvsaktiva. I detta hänseende får den närmare utformningen beslutas först sedan ställning tagits till förtidspensionernas framtida utformning och till vilka regler som skall gälla för intjänande av ålderspensionsrätt för personer med förtidspension i ett reformerat system. För dem som redan har förtidspension enligt nuvarande regler skall enligt vad som föreslås i avsnitt 5.7 ålderspensionsrätt i vissa fall beräknas på en fiktiv antagen inkomst. Vid beräkningen av pensionsrätt likställs dessa fiktiva inkomster med pensionsgrundande inkomst för förvärvsinkomster m.m. I de fall då förtidspensionären uppbär partiell pension beräknas ålderspensionsrätt på en motsvarande andel av den oavkortade fiktiva inkomsten och på de i sig pensiongrundande inkomster som förtidspensionären kan ha av förvärvsarbete. Såvitt gäller förtidspensionärer skall utfyllnadsnivå II sålunda räknas fram på grundval av summan av eventuella pensionsgrundande inkomster under det relevanta året och den ålderspensionsgrundande fiktiva inkomsten under . På samma sätt bör vid prövningen mot en utfyllnadsnivå, oavsett vilken av de två ut- fyllnadsnivåerna det är fråga om, som förvärvsinkomst för förtidspensionären beaktas summan av den på grundval av förvärvsarbete m.m. pensionsgrundande inkomsten och den ålderspensionsgrundande fiktiva inkomsten. Med hänsyn till den kritik och de alternativa förslag som vissa remissin- stanser framfört anser vi att det i den fortsatta beredningen bör övervägas en modifiering av arbetsgruppens förslag om utformning av barnårsrätt. För att åstadkomma ett mer flexibelt system skulle kunna komma i fråga att båda föräldrarna under ett barnår får dela på en pensionsrätt som beräknats på ett tilläggsbelopp motsvarande den föreslagna s.k. korken, dvs. ett löneindexerat basbelopp. En sådan ordning förutsätter i sin tur att det inte för någon av föräldrarna blir aktuellt med tillämpning av någon av utfyllnadsmodellerna. Att låta föräldrar dela barnårsrätt enligt en sådan modell är knappast genomförbart och skulle dessutom innebära att spekulationsmöjligheter öppnas. Fråga om delning mellan föräldrar av barnårsrätt enligt korkmodellen är en fråga som av praktiska och tekniska skäl måste övervägas ytterligare. Den fortsatta beredningen får därför utvisa huruvida den nu beskrivna modifieringen av arbetsgruppens förslag kan genomföras. 5.5.4 Barnårsrätt för förfluten tid Regeringens förslag: Barnårsrätt skall kunna tillgodoräknas också för tid före ikraftträdandet av det reformerade pensionssystemet. Pensionsarbetsgruppens förslag: Överensstämmer med grundprincipen för regeringens förslag. Remissinstanserna: Huvuddelen av remissinstanserna har inte kommenterat denna del av förslaget. har emellertid anfört att det med hänsyn till tillgängliga uppgifter i folkbokföringsregistret är förenat med stora praktiska svårigheter att få fram uppgifter om barnårsrätt för förfluten tid. () anser att förslaget om retroaktiv beräkning av pensionsgrundande inkomst för barnår även bör omfatta pensionsrättigheter som beräknas enligt det nuvarande ATP-systemet. RFV anför vidare att för retroaktiv beräkning av barnår kan antingen ett ansökningsförfarande utformas eller kan pensionsrätt åsättas med schablonregler. föreslår att det skall vara möjligt att även för tid före ikraftträdandet av ett reformerat pensionssystem få tillgodoräkna sig barnårsrätt enligt den av organisationen föreslagna modellen för beräkning av barnårsrätt framöver. Skälen för regeringens förslag: Enligt de övergångsregler som vi lägger fram förslag om i denna proposition kommer personer födda eller senare att i varierande utsträckning få sin ålderspension bestämd enligt det reformerade pensionssystemet. För att undvika att de som som i denna grupp före ikraftträdandet av det reformerade pensionssystemet tagit hand om barn drabbas negativt i pensionshänseende bör det öppnas en möjlighet för dessa att få barnår tillgodoräknade även för tid före ikraftträdandet. För förfluten tid är det om möjligt än mer framträdande att barnårsrätten i realiteten blir en särskild kom- pensation till kvinnor. De kvinnor som de vårdat barn har förlitat sig på det nuvarande pensionssystemet måste inom ramen för det reformerade pen- sionssystemet kunna tillgodoräknas barnårsrätt för förfluten tid, så att de kan få ett rimligt pensionsutfall. Barnårsrätt för förfluten tid är sålunda enligt vår mening en väsentlig beståndsdel i det reformerade pensionssystemet. Barnår bör dock på samma sätt som pensionsrätt för för- värvsinkomster m.m. inte grunda pensionsrätt. Denna begränsning kommer i praktiken inte att innebära någon större genomslag på pensionsutfallet, eftersom de flesta kvinnor som vårdade barn kommer att få nästan hela sin ålderspension beräknad enligt hittillsvarande regler. Av bl.a. denna anledning anser vi också att det inte finns skäl att som RFV föreslagit utsträcka systemet med retroaktiv beräkning av pensionsgrundande inkomst för barnår till att omfatta pensionsrättigheter som beräknas enligt det gamla ATP-systemet. Vi kan emellertid liksom Pensionsarbetsgruppen konstatera att det föreligger praktiska och tekniska problem när det gäller möjligheten att låta försäkrade få tillgodoräkna sig barnårsrätt före ikraftträdandet. Såvitt vi kan bedöma är det framför allt problematiskt att ur olika register kunna få fram uppgifter för förfluten tid som möjliggör att barnårsätt kan beräknas exakt på det sätt som vi föreslagit skall gälla för tiden efter ikraftträdandet. Dessa praktiska och tekniska problem är av en sådan art att frågan om hur föräldrar skall få tillgodoräkna sig barnårsrätt för tiden före ikraftträdandet måste beredas vidare. På nuvarande stadium kan vi därför endast föreslå att godkänna den grundläggande principen att barnårsrätt även skall kunna tillgodoräknas för förfluten tid. Regeringen avser att återkomma till med förslag till utformning av det reformerade pensionssystemet. Då kommer också att redovisas förslag till lagregler för beräkning av barnårsrätt såväl för framtiden som för förfluten tid. 5.6 Pensionsrätt för värnpliktstjänstgöring Regeringens förslag: Pensionsrätt för värnpliktstjänstgöring införs enligt en särskild ordning. Denna gäller under värnplikt och för vapen- fri tjänsteplikt samt militär grundutbildning för kvinnor. För då någon fullgör sådan tjänst- tillgodoräknas pensionsrätt på basis av en fiktiv årsinkomst motsvarande av genomsnittsinkomsten för alla försäkrade, under förutsättning att utbildningen pågått . Pensionsrätt för värnplikt ges i princip inte för förfluten tid. För att pensionsrätt som tillgodoräknats för värnplikt skall resultera i en ålderspension fordras att den försäkrade också tillgodoräknats pensionsrätt på grundval av förvärvsinkomster och av en viss omfattning. Staten betalar ålderspensionsavgift vad avser pensionsrätt för värnpliktstjänstgöring. Pensionsarbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks uttryckligen av bl.a. , , , Värn- pliktsverket, , , , , , , . Statens löne- och pensionsverk anser att kompensation skall ges för värnplikt men anser å andra sidan att den bästa lösningenvore att höja lägsta ålder för intjänande av pensionsrätt. Vad gäller övergångsregler ifrågasätter vidare verket om det är förenat med oöverstigliga administrativa svårigheter att tillgodoräkna sådan pensionsrätt retroaktivt. Bland annat , och avstyrker förslaget om pensionsrätt för värnplikt. Även , som menar att bl.a. behovet av kompensation i pen- sionshänseende för värnpliktstjänstgöring bör tillgodoses genom en modifierad form av livsinkomstprincipen, avstyrker förslaget. Statskontoret ställer sig tveksamt till om värnpliktiga är bäst betjänta av en subvention som faller ut först efter pensioneringen. Statskontoret bedömer för övrigt att det saknas statsfinansiellt utrymme för att ge denna grupp några subventioner. anser att det vore en fördel att fördelningspolitiska inslag som värnpliktsrätt i görligaste mån hålls utanför pensionssystemet. Den avgränsning av gruppen berättigade som föreslås av Pensionsarbetsgruppen lämnas i allmänhet utan erinran av remissinstanserna. föreslår dock att pensionsrätt därutöver skall tillgodoräknas totalförsvarspliktiga som inkallas till en grundutbildning som överstiger , oberoende av om det är fråga om värnplikt eller civilplikt, mot bakgrund av kommande lag om totalförsvarsplikt. föreslår att pensionsrätt för värnplikt skall tillgodoräknas på basis av en fiktiv årsinkomst motsvarande av genomsnittsinkomsten för alla försäkrade. Samarbetsorgan för invandrare och flyktingorganisationer i anser att värnpliktstjänstgöring i hemlandet eller i föräldrarnas hemland bör vara pensionsgrundande för invandrargrupperna. Skälen för regeringens förslag: På grund av den tvångsmässiga uttagningen till den värnpliktiga grundutbildningen och med hänsyn till det faktum att numera en relativt stor andel av männen i en årskull av olika skäl inte genomgår sådan grundutbildning, instämmer regeringen i Pensionsarbetsgruppens bedömning att rättviseaspekter talar för att värnpliktstjänstgöring bör ge pensionsrätt. Huruvida samtliga totalförsvarspliktiga skall, på sätt som föreslår, ges pensionsrätt är en fråga som måste övervägas i den fortsatta be- redningen av förslagen. Pensionsrätt skall alltså enligt särskilda regler kunna tillgodoräknas värnpliktiga under grundutbildningen liksom vid vapenfri tjänstgöring. Vi föreslår att pensionsrätt för värnpliktstjänstgöring, m.m. tillgodoräknas alla som genomgått värnpliktig grundutbildning, vapenfri grundutbildning och militär grundutbildning för kvinnor under förutsättning att utbildningen pågått under viss minsta tid. Tillgodoräknandet bör ske enligt en för alla gemensam modell och innebära att en fiktiv inkomst bestäms på vilken ålderspensionsavgifter betalas enligt vanliga regler härför. Dessa avgifter bör erläggas av staten. På samma sätt som när det gäller pensionsrätt för barnår skulle pensionsrätt för värnpliktstjänstgöringens grundutbildning, m.m. kunna tillgodoräknas enligt en s.k. korkmodell, en utfyllnadsmodell eller en kombination av dessa modeller. Eftersom tjänstgöring av det slag som är aktuell bara undantagsvis tillåter att den berättigade har inkomster vid sidan av, ter sig en utfyllnad till viss fastlagd nivå onödigt komplicerad. De berättigade är tämligen unga och är därför mer sällan fast etablerade i arbetslivet och har ofta relativt låga löner. Att fylla ut till den inkomst som förelåg före tjänstgöringens början förefaller därför inte heller särskilt me- ningsfullt, under förutsättning att tillgodoräknandet ändå sker till en godtagbar nivå. Mot denna bakgrund har vi stannat för att föreslå att pensionsrätt skall tillgodoräknas på basis av en fiktiv inkomst motsvarande av genomsnittsinkomsten för alla försäkrade (en s.k. kork). En sådan torde vara betydligt enklare att hantera än en ren utfyllnadsmodell eller en kombina- tionsmodell. Arbetsgruppen föreslagit att den fiktiva pensionsgrundande inkomsten skall beräknas till av genomsnittsinkomsten för alla försäkrade. Vi anser inte att det finns några skäl att frångå den av arbetsgruppen föreslagna nivån. Grundutbildningen är olika lång för olika individer. Det förekommer att utbildningen avbryts . Som vi ser det är det därför lämpligast att pen- sionsrätt i princip tillgodoräknas inte för kalenderår utan för varje hel månad under vilken den pensionsgrundande värnplikten fullgjorts. Pensionsarbetsgruppen har föreslagit att endast de som har genomgått grundut- bildning skall tillgodoräknas pensionsrätt men då för hela den fullgjorda tiden. Enligt arbetsgruppen medför korta tjänstgöringstider inte något i pensionshänseende betydande inkomstbortfall som bl.a. administrativa skäl även talar för att pensionrätt inte bör tillgodoräknas om tjänstgöringen inte omfattat viss minsta tid. pågår ett beredningsarbete med inriktning på införande av en s.k. totalförsvarplikt. Regeringen har beslutat om lagråds- remiss med förslag om en ny lag om totalförsvarsplikt, som bör träda ikraft . Detta innebär att det kan komma att ske en tvångsmässig uttagning till andra delar av totalförsvaret än det militära. I detta sammanhang övervägs även ändrade gränser för en minsta grundutbildningstid. Enligt nuvarande värnpliktslag finns en regel om minsta grundutbildningstid för det militära försvaret. En minimiregel om minst finns i den nuvarande lagen om vapenfri tjänst. Regeringen avser att i ovan nämnda lagråds- remiss föreslå att denna minimiregel för vapenfria skall upphöra fr.o.m. . Enligt lagförslaget om totalförsvarsplikt föreslås en minimitid för den som fullgör värnplikt. För den som skall fullgöra civilplikt inom det civila försvaret föreslås inte någon minimitid. Med hänsyn till de förändringar som kan bli följden av att totalförsvarsplikt införs kommer vi att det i fortsatta beredningen av arbetsgruppens förslag att överväga huruvida samtliga som omfattas av denna plikt skall få tillgodoräkna sig pensionsrätt härför. Vi anser däremot att den av arbetsgruppen föreslagna kortaste tid under vilken tjänstgöring måste ha fullgjorts för att pensionsrätt skall kunna tillgodoräknas, är väl avvägd. I detta avseende är vi därför inte beredda att frångå Pensionsarbetsgruppens förslag oberoende av eventuella kommande förändringar avseende kortaste grundutbildningstid inom försvaret m.m. Av motsvarande skäl som vi anfört i fråga om barnårsrätt anser vi det bör uppställas särskilda villkor för att en pensionsrätt för värnpliktstjänstgöring skall kunna realiseras i en faktisk pensionsutbetalning. För att pensionsrätt för värnpliktstjänstgöring de facto skall ge upphov till utbetalning av ålderspension, bör det krävas att avgifter för förvärvsinkomster motsvarande lägst ett lönebasbelopp har erlagts under åtminstone . Dessutom bör de avgifter som betalats sammanlagt uppgå till ett värde som motsvarar minst ett lönebasbelopp. För uppfyllande av dessa villkor skall beaktas förutom avgifter på förvärvsinkomster, avgifter på socialförsäkringser- sättningar m.m. liksom den pensionsrätt för ålderspension som tillgodoräknas förtidspensionärer men däremot inte t.ex. sådan pensionsrätt som förvärvats genom delning mellan makar. Pensionsrätt som tillgodoräknas och finansieras med statliga medel för värnpliktstjänstgöring skall således ge utbyte i pensionshän- seende bara under förutsättning att personen i fråga uppfyller det angivna villkoret om förvärvsinkomster och avgiftsbetalning under viss minsta tid och omfattning före eller för vilken den av staten betalda pensions- rätten har tillgodoräknats. Den nu föreslagna begränsningen tar både sikte på fördelnings- och premiereservsystemet. I sistnämnda hänseende bör tillämpas samma ordning och förvaltning inom fördelningssystemets ram som den vi föreslagit beträffande barnårsrätten. Beräkningen av den fiktiva inkomsten bör ha som principiell utgångspunkt den genomsnittliga inkomsten för alla försäkrade. Fördelen med en sådan ordning är bl.a. att storleken av den tillgodoräknade pensionsrätten utan särskilda beslut följer löneutvecklingen på arbetsmarknaden. Vi föreslår att nivån på den fiktiva pensionsgrundande inkomsten för år räknat bestäms till av genomsnittsinkomsten för alla försäkrade, vilket motsvarar ca . Varje månads tjänstgöring skulle därmed under dagens förhållanden ge pensionsrättigheter motsvarande en månadsinkomst om ca om tjänstgöringen pågått . Den av oss valda nivån torde relativt väl motsvara 72 genomsnittsinkomsten för försäkrade i de åldersgrupper som det här handlar om. Den ålderspensionsavgift om som betalas på den fiktiva inkomsten förde- las på fördelnings- och premiereservkontona enligt de allmänna reglerna härför. På den berättigades pensionskonton kommer därmed att registreras det belopp som hade tillförts om han eller hon under de aktuella månaderna hade haft förvärvsinkomster som för år räknat motsvarar av genomsnittsinkomsten för alla försäkrade. Ålderspensionsavgiften bör, i enlighet med de allmänna principerna för finan- sieringen av det reformerade ålderspensionssystemet, betalas in efter hand som pensionsrättigheterna uppstår. I praktiken kommer dock en viss eftersläpning inte att kunna undvikas, bl.a. med hänsyn till att uppgifter om den genom- snittliga inkomsten för alla försäkrade för ett visst år inte kan föreligga förrän tidigast året därefter. Vårt förslag om pensionsrätt för värnplikt gäller grundutbildning som påbörjas efter ikraftträdandet av de reformerade pensionsreglerna. Något förslag om tillgodoräknande av sådan pensionsrätt för tid före ikraftträdandet lägger vi inte fram. De administrativa insatser som en sådan ordning skulle kräva skulle inte stå i rimlig proportion till de effekter som den skulle innebära, i synnerhet i belysning av de generella övergångsregler som vi föreslår för pensionsreformen. Enligt vad vi redovisar i avsnitt 14 bör dock reglerna om pensionsrätt för värnplikt kunna ges verkan . 5.7 Pensionsrätt för förtidspensionärer Regeringens förslag: Förtidspensionärer skall intjäna pensionsrätt för ålderspension i det reformerade systemet enligt särskilda regler. För den som uppbär förtidspension som beräknats enligt nuvarande ATP-regler intjänas ålderspensionsrätt på grundval av en fiktiv inkomst. Denna motsvarar antagandepoängen för ATP med tillägg för en pensionspoäng multiplicerad med basbeloppet för året. Pensionsavgift för den intjänade ålderspensionsrätten finansieras helt inom ramen för förtidspensioneringen, tills vidare med staten som betalningsansvarig. Pensionsavgift tas ut med samma procentsats som på förvärvsinkomster och fördelas enligt den generella regeln mellan fördelnings- och premiereservsystemen. Ålderspensionsrätt skall tillgodoräknas förtidspensionärer även för tid före det reformerade pensionssystemets ikraftträdande. Avgifter betalas dock först för tid efter ikraftträdandet. Regeringens bedömning: Den närmare utformningen av reglerna för intjänande av ålderspensionsrätt för förtidspensionärer med sådan pension enligt nu- varande och framtida regelsystem får fastställas i samband med att ställning tas till förtidspensioneringens framtida utformning. Pensionsarbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Dessutom har Pensionsarbetsgruppen redovisat riktlinjer för regler om intjänande av ålderspensionsrätt för personer med förtidspension som beräknas enligt reformerade regler för förtidspension. Remissinstanserna: Ingen remissinstans berör explicit frågan hur ålderspensionsrätt i det reformerade systemet skall tillgodoräknas personer som uppbär förtidspension enligt nuvarande regler.