prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Merparten av uppbörden kommer från företag som har kredit för sin import. Förbudgetår 1993/94 utgjorde tullklareringen den enskilt största slutprestationen.Den helt dominerande delen av uppbörden består av mervärdesskatt. Av dendebiterade uppbörden /94 på sammanlagt 95,4 mdkr uppgick mervärdesskattentill . att övervaka och kontrolleratrafiken så att in- och utförselbestämmelser efterlevs. hade attövervaka ett fyrtiotal olika in~ och utförselregleringar. att samla in och bearbetauppgifter för utrikeshandelsstatistiken. Underiaget för (SCB) månatliga utrikeshandelsstatistik utgjordes bl.a. avuppgifter som importörer och exportörer lämnade till förbearbetning. har även vissa uppgifter inom den civiladelen av totalförsvaret. Uppgiftema är kopplade till funktionema Ordning ochsäkerhet m.m.. Utrikeshandel, Skatte- och uppbördsväsende samt Flyktingverksamhet.Inom samtliga funktioner föratom Skatte- och uppbördsväsende är . Per hade 3 367årsarbetskrafter inkl. övertid. hade /94 ett ramanslag på1 231 191 tkr. Tabellen nedan visar hur kostnadema fördelade sig på Tullverketsolika verksamhetsområden. Verksamhetområden Andel av kostnaderna Prop. Bilaga 8 Klarering och kontroll av transportmedel Klareringoch kontroll av gods Övervakning,allmän tillsyn Av årsredovisningen för budgetår 1993/94 framgåratt bokslutet visar ett underskott i årets kapitalförändring med 89 703 tkr.Underskottet beror i huvudsak på periodiseringsdifferenser.Anslagsredovisningen visar ett anslagssparande på 98 168 tkr. () har granskat Tullverketsårsredovisning för /94. Årsredovisningen har upprättats ienlighet med de krav som uppställts i regleringsbrevet eller i andra beslut förTullverket och i förordningen om myndigheters årsredovisningar ochanslagsframställning. RRV:s revisionsberättelse innehåller invändningarmed avseende på sätt att sköta uppbördsuppföljning ochuppbördsbevakning samt att löpande redovisning mot inkomsttitlar iriksredovisningen ej tillämpas fullt ut. Enligt RRV bör ledning iframtiden ge hög prioritet åt att åtgärda dessa brister. Rutiner, arbetsformeroch systemstöd bör förbättras i syfte att säkerställa reglementsenlig, effektivoch enhetlig uppbördsbevakning. Tullverketsframtida roll påverkas i mycket stor utsträckning av ett svenskt EU-medlemskap.Mot bakgmnd av detta har regeringen i regleringsbrevet för /95uppdragit åt att redovisa behovet av organisatoriskaförändringar. har med en skrivelse den 1december 1994 i anledning härav överlämnat en reviderad anslagsframställningför budgetår 1995/96 och bifogat rapporten till organisation avTullstaten vid ett svenskt medlemskap i . har lämnat följande förslagtill organisation och resurstilldelning: nuvarande organisationsstmkturförblir i princip oförändrad. som chefsmyndighet svararför ledning av tullens verksamhet. Fyra tullregioner med en tulldirektion ivarje region svarar för regionala ledningsfunktioner och adminstrativt stöd. 6 1994/95. I samL Nr 100. Ettstörre antal lokala, självständiga enheter svarar för en heltäckandetullverksamhet inom ett givet geografiskt område. Begreppen tullkammare ochtullstation ersätts av benämningen tullmyndighet. Myndighetsbegreppet innebär iorganisatoriskt hänseende att denna ansvarar för all verksamhet inom distriktetoch att myndigheten definieras av sitt geografiska område, tulldistriktet.Antal tulldistrikt är inte detsamma som antal orter där det finns tullnärvaro.I de fall myndigheten har närvaro på olika platser i ett distrikt blir dessa endel av myndighet. Den fasta tullnärvaron på lokalnivå minskar från 56 till 52 platser. Antal årsarbetskrafter minskarmed 522 under /96. Som ett resultat av minskningenav årsarbetskraften kan ramanslag minskas med 140 940 tkr beräknatpå 12-månaders basis. hemställer att regeringengodkänner den föreslagna inriktning av organisationen samt att Tullverkettilldelas ett ramanslag /96 med 1 711 687 tkr. Slutligenhar hemställt att regeringen lägger fram förslag omtullens tillgång till flygföretagens m.fl. bokningsdatorer. 1994/95:100 Bilaga 8 Medutgångspunkt i uppgifter enligt förordningen (1991:1524) medinstmktion för anges följande mål för tullverksamheten: att effektivt fastställa ochuppbära tullar, mervärdesskatt och andra skatter samt avgifter så att en riktiguppbörd kan säkerställas; att övervaka och kontrolleratrafiken till och från utlandet så att bestämmelser om in- och utförsel avvaror efterlevs; att samla in och bearbetauppgifter för utrikeshandelsstatistiken så att ett underlag av en godkvalititet kan inges. Bilaga 8 styrmodell är välutvecklad ochanpassad till de åtgärder som vidtagits inom för att förändrabudgetprocessen, där tidigare detaljstyming av verksamhet har ersatts avrambudgetering samt mål- och resultatstyrning. Inom tillämpas ett system för styraingoch ledning av verksamheten som bygger på en kedja av verksamhets-överenskommelser,som går från verkschef till regionchef och vidare utåt i organisationen.Systemet baseras på styrning via mätbara prestationsmål, integrering avverksamhet och ekonomi samt delegering av ansvar. En viktig föratsättning föratt systemet skall fungera tillfredsställande är regelbunden uppföljning ochutvärdering. Systemet med styraing och ledning med hjälp avverksamhetsöven-skomnielser har införts successivt. /94 varandra året som systemet tillämpades inom hela verket. att systemet medför ökat kostnadsmedvetande och bättre föratsättningarför långsiktig planering. Enligt regeringens mening är det av stor vikt attdetta arbete fortsätter. Regeringen anser att resultatstyrningen kanförbättras genom en vidareutveckling av sådana resultatmått som gör det möjligtatt mäta effekteraa av insatta resurser. bör överväga att i ökadutsträckning strakturera redovisning och målformuleringar med utgångspunkt ide olika verksamhetsgrenaraa. bör också i årsredovisningen tydligareredogöra för sambandet mellan verksamhetsmål och övergripande mål. Vidare börett större antal väsentliga slutprestationer redovisas och kommenteras. uppbörd är i huvudsak ett resultat avklarering av det kommersiella godset. Fastställande av uppbörd och debiteringsker , på grandval av uppgifter från företagen, antingen påpappersdokument eller elektroniskt. uppnåddes ett av statsmakternatidigare formulerat mål att hälften av tulldokumenten skulle överföras elektroniskt.Den höga andelen måste dock delvis förklaras av att tullupplagens rätt attutföra myndighetsuppgifter har kopplats till att de anslutit sig tilltulldatasystemet för elektronisk överföring. Denna koppling firms inte inom EU.Det är av vikt att också i det nya läget få en stor andel av företagen somlämnar sina meddelanden på detta sätt. Genom det svenska medlemskapet frigörskapacitet i tulldatasystemet som även kan användas av andra myndigheter föruppgiftsinsamling från företag. bör ge hög prioritet åt genomförandeav den del tulldatasystemet som avser att möjliggöra utfärdande avtullräkningar på elektronisk väg. Detta skulle ge rationaliseringsvinster inomTullverket men framför allt inom de företag som är anslutna till systemet. Ettinförande av elektroniska tullräkningar ger också ytterligare företag incitamenttill att använda tulldatasystemet. RRV:s revisionsberättelse innehåller invändningarmed avseende på sätt att sköta uppbördsuppföljning ochuppbördsbevakning. I revisionsberättelsen har RRV påvisat stor eftersläpning iöverlämnandet avförfallna fordringar till och även vad gäller Prop.1994/95:100 anmälan till konkursförvaltare eller Tingsrätt avseende bevakningav Bilaga 8 statens fordran i konkurser. Detta är särskilt allvarligt medbeaktande av att bygger sin kontroll av att utbetalningen avöverskjutande skatt och mervärdesskatt ej sker till företag eller privatpersonersom står i skuld till staten, på de uppgifter som fmns hosKronofogdemyndigheten. RRV är kritisk till att uppföljning och bevakningavseende uppbördsfordringar ej regelbundet tas fram och analyseras inomTullverket. För att kunna åstadkomma detta krävs säkerhet i system, mtiner ochorganisation. RRV:s granskning visar att i hög grad saknarsystemstöd för bevakning av uppbörd. Vidare saknas dokumenterade riktlinjer ochmtiner för hur verksamheten ska bedrivas. I revisionsrapporten påtalar RRV vidare brister itulldatasystemet, som lett till att betydande belopp ej löpande avräknats motinkomsttitlar. Efter kontakter med RRV har schablonmässig korrigering av dettaskett. Felet har ackumulerats under budgetåret och påverkat beräkningar avstatens budgetutfall. Regeringen delar RRV:s bedömning att börprioritera uppbördsuppföljning och uppbördsbevakning. Rutiner, arbetsformer ochsystemstöd inom uppbördsverksamheten bör förbättras i syfte att säkerställareglementsenlig, effektiv och enhetlig uppbördsbevakning. Vidare bör högprioritet ges åt att åtgärda bristema i tulldatasystemet. Generaltullstyrelsenhar i sin reviderade anslagsframställning påpekat att man vidtagit åtgärder föratt komma till rätta med av RRV angivna problem. Med anledning av effektiviseringar till följd avgenomförda investeringar i tulldatasystemet har underfemårsperioden /92 till 1995/96 eu rationaliseringskrav på drygt 300 mkr.Vid beräkning av anslaget har regeringen tagit hänsyn till ovan nämndabesparingsbeting. För /96 uppgår besparingen till ca I konsekvens med ändringarna i Jämställdhetslagenpågår f.n. ett arbete med att i samverkan med arbetstagarorganisationema tafram en ny jämställdhetsplan för . Jämställdhetsarbetet ingår som endel i verksamhetsöverenskommelserna mellan ochregionala/lokala myndigheter och följs sedan upp i den årliga verksamhetsredovisningen.En strävan är bl.a. att tillsätta fler kvinnliga chefer. EuropeiskaUnionen gmndar sig bl.a. på en tullunion som innebär att medlemsländema skallha enhetliga regler, särskilt när det gäller att fastställa tulltariffer, ingåtull- och handelsavtal, uppnå enhetlighet i fråga om liberaliseringsåtgärderoch exportpolitik samt när det gäller att vidta handelspolitiskaskyddsåtgärder. Tullunionen och den gemensamma handelspolitiken är centralainslag i EG-samarbetet och föratsättningaraa för en fungerande inre marknad. Genom den nu helt genomförda tullunionen har EU blivitett enda tullområde, i vilket varor i princip kan Prop. 1994/95:100 röra sigfritt på samma sätt som i ett enskilt land. På denna inre marknad Bilaga 8har begreppen import och export förlorat sin betydelse: någon tullklare-ring avkommersiellt gods förekommer inte längre vid passering av de inre gränsema,utan klareringsverksamheten inriktas primärt på gemenskapens yttre gräns. Ett svenskt EU-medlemskap leder således till mycketstora förändringar för . Regeringen konstaterar att ett omfattandeförberedelsearbete har utförts inom , varför myndigheten får ansesvara väl förberedd för de nya uppgifter ett medlemskap irmebär. Vid en bedömning av framtida verksamhetär det viktigt att skilja mellan arbetssituationema vid yttre resp. inre gräns.Med yttre gräns avses EU:s gräns mot tredje land, medan inre gräns avser gränsmellan medlemsländer. Vid ett svenskt medlemskap i innebär begreppenyttre och inre gräns följande. Landgränsen mot är yttre gräns, medan landgränsenmot är inre gräns. Den svenska kusten är yttre gräns. Svenska hamnar ären del av yttre gräns, frånsett del av hamn där det bara förekommer reguljärtrafik med andra EU-medlemsstater vilken blir inre gräns. Flyplatseraa bliryttre gräns för varor till/från tredje land och inre gräns vad gällerflygningar till/från EU-området. Vid yttre gräns kommer arbetsuppgifteratt i huvudsak vara de samma som . Gränskontrollen kommer dock inte längreatt vara enbart en nationell angelägenhet eftersom den syftar till att tatillvara hela unionens intresse. En stark yttre gränskontroll är på så sätt enav fömtsättningama för den fria rörligheten över de inre gränsema. Det finnsingen enhetlig uppfattning inom EU om vad som är att anse som en starkkontroll. Yttre gränskontrollutredningen (SOU 1994:124) konstaterar att detinte krävs någon omedelbar förändring av formema för yttre gränskontroll vidett EU-medlemskap. Det faktum att kontrollen skall göras i alla medlemsländersintresse kan dock göra tullens uppgifter mer komplexa än ,särskilt vad gäller tillämpning av EU:s tulltariff och procedurer samtjordbrakspolitik, tredj el andsavtal och handelsregleringar. Regeringenbedömer, i likhet med Yttre gränskontrollutredningen, att någon omedelbarförändring av arbetsformer vid den yttre gränsen inte är påkallad. redovisar att arbetsvolymenför vid den inre gränsen minskar betydligt vid ett EU-medlemskap.Förändringama i tullarbetet innebär främst minskade antal dokument ochtranportmedel som behöver klareras. Gentemot övriga medlemsstater inom EU upphörklarering av kommersiellt gods. Uppskattningsvis av tulldokumenten haravsett handel med EU-länder inkl. och . Enligt Tullverketsårsredovisning för /94 läggs av arbetstiden inomTullverkets verksamhetsområden på klarering (stödfunktioner m.m. ej inräknade).Detta innebär följaktligen att en mycket stor del av uppgifterbortfaller vid ett EU-medlemskap. Enligt regeringens uppfattning är det naturligt attutnyttja de möjlig- Prop. 1994/95:100 heter till besparingar som Sverigesdeltagande i Europaintegrationen Bilaga 8 medför. Ett av de mest uppenbaraområdena för sådana besparingar är tullverksamheten. Utgångspunkten för ett ställningstagande omTullverkets framtida dimensionering bör vara vad som är en lämplig omfattningtill följd av de arbetsuppgifter som bortfaller vid ett EU-medlemskap. Denbesparing som staten kan göra genom minskad dimensionering av ärdirekt en effekt av ett EU-medlemskap. Som nämnts försvirmer en mycket stor del avTullverkets verksamhetsvolym vid ett medlemskap i . I samband med EU-medlemskapet flyttasmervärdesbeskattning av EU-handeln från till skatteförvaltningen.Enligt vad regeringen erfar har och () kommitöverens om att skall medverka i insamling av vissa uppgifter förRSV:s räkning avseende momsuppgifter om handeln med EU-länder. En av huvuduppgifter är att samla inprimärappgifter till den svenska utrikeshandelsstatistiken. Vid ettEU-medlemskap kommer inte längre statistikuppgifter som rör EU-handeln atthämtas från tullhandlingar. I stället har EU:s statistikmyndighet ()utvecklat ett nytt statistiksystem (Intrastat) för uppgiften. StatistiskaCentralbyrån (SCB) och har föreslagit en arbetsfördelningsom innebär att SCB fastställer vilka företag som skall lämna uppgifter samtvilka uppgifter som de skall lämna. Enligt förslaget skall uppgiftvara att samla in uppgifterna och kontrollera att de är rimliga. SCB svararsedan för publicering och vidarebefordran till Intrastat. Regeringen har i ettsärskilt beslut angett att denna arbetsfördelning mellan myndighetema skallgälla tills dess organisationsstmktur fastställts. Regeringenanser att huvudansvaret för Intrastat bör ligga på SCB. Enligt regeringensbedömning är det emellertid inte möjligt att redan för /96 läggaöver hela ansvaret på SCB. Således bör för /96 den nuvarandeansvarfördelningen bestå. Regeringen fömtsätter att genomförerforderligt datautvecklingsarbete för Intrastat. Vad gäller kontroll av gods, transportmedel ochresandetrafiken svarar den för av resursåtgång(stödfunktioner m.m. ej inräknade). Den fria rörligheten inom EU bygger bl.a.på principen att det inte skall förekomma någon kontroll vid inre gränsen.Denna princip är dock inte undantagslös och innebär inte att all kontroll vidinre gräns försvirmer. Regeringen har i olika sammanhang deklarerat att Sverigesom EU-medlem inte kommer att tolerera en sänkt ambitionsnivå vad gällersmuggling av narkotika, vapen m.m. Regeringen har därför i proposition Densvenska tullagstiftningen vid ett EU-medlemskap (prop. 1994/95:34, bet. 1994/95:SkU8, rskr. 1994/95:96) föreslagit bl.a. att tullens befogenheter att ingripa motillegal införsel av bl.a narkotika och vapen skall behållas tills vidare iavvaktan på att nya kontrollsystem och arbetsmetoder införts och atttullmyndighetemas nuvarande befogenheter att göra s.k. stickprovskontroller avpersoner och fordon vid gränsen Avpropositionen framgår dock att stickprovskontroller Prop. intefår tillämpas så att objekten uttas slumpmässigt, då detta torde vara Bilaga8 Däremot ger regleraa i tullagen stöd för selektivkontroll, också sådan som inte grandar sig på brottsmisstanke. Enligtpropositionen bör det vara en uppgift för att se till att kontrollenutövas på ett sätt som inte står i strid med EU- konstaterar vidare att enmycket betydande del av lastbilstrafiken till och från rör EU. Dettainnebär en kraftig minskning av verksamhetsunderlaget för dokumentkontroll, framförallt vid färjeorter med trafik till och från , och samtlandgränsen mot . Även när det gäller efterkontroll av företag innebärett medlemskap i en minskning av antal företag som behöver kontrolleras. De förslag som framförts av angåendekompensatoriska åtgärder, dvs utbyggd underrättelseverksamhet och ökad satsningpå revisionsverksamhet irmebär enligt regeringens bedömning inga omfattandepersonalbehov och bör, inte minst mot bakgrand av den kraftiga minskningen avverksamhetsunderlaget, kunna rymmas inom befintliga resursramar för kontroll-,övervakning- och tullkriminaltjänst. En minskning av organisationbör således inte i negativ riktning påverka möjligheter attfullgöra sina övriga uppgifter, bl.a. inom gränskontrollen ochnarkotikabekämpningsområdet. Regeringen har beslutat attflygplatserna , och Stump inkl. i vidett svenskt medlemskap i skall utgöra intemationella gemenskapsflygplatserenligt förordningen (EEG) nr 2454/93 om tillämpningsföreskrifter för rådetsförordning (EEG) nr 2913/92 om en tullkodex för gemenskapen artikel 190 b.Regeringen gav i uppdrag att i samråd med Luftfartsverketutreda om ytterligare svenska flygplatser bör ges derma benämning. Regeringensbeslut innebär inte någon prövning av på vilka flygplatser trafik till och frånandra länder skall tillåtas eller av omfattningen av sådan trafik. Dessa frägorskall även vid ett medlemskap i hanteras på samma sätt som . Mot bakgrand av den grandläggande förändringen vadgäller bl.a. gränsformaliteter bör nuvarande organisationstrakturifrågasättas. Verket är uppdelad i tre organistoriska nivåer med ett stortantal, ofta små, lokala myndigheter som har totalansvar och resurser för enheltäckande tullverksamhet inom ett givet geografiskt område. Det kandiskuteras om behovet finns av tre organisatoriska nivåer inom verket.Nedläggningar av lokala organisatoriska enheter bör minska behovet av enuppdelning på lokal och regional nivå. Enligt regeringens bedömning kommer deti framtiden att ställas allt högre krav på det nya tullverk som blir följden aven EU-anpassning. Dagens organisation med ett stort antal relativt små enheterfår svårt att hålla den kompetens nivå som krävs. Dessutom innebär det storaantalet myndigheter att adminstrationen blir relativt kostsam. Utvecklingen av tekniken har möjliggjortkommunikation mellan Prop. 1994/95:100 och företagen via olikaIT-media. har tullens Bilaga 8 rörlighet i arbetet ökat. Dettairmebär enligt regeringens mening att kravet på fasta fysiskanärvaro har minskat, vilket i sin tur bör få konsekvenser för antalet bemannadetullplatser samt dessas geografiska placering. Regeringen bedömer att tullengenom tulldatasystemet kan behålla en god servicenivå gentemot näringslivetäven där tullnärvaron upphör. Sammanfattningsvis ställer sig regeringen tveksamtill organisationsförslag som innebär att Tullverketsbefintliga organisationsstmktur i princip bibehålls, trots att ettEU-medlemskap leder till grandläggande förändringar vad gäller såvälgränsformaliteter som arbetsvolymer. Enligt regeringens mening börGeneraltullstyrelsen på nytt överväga om den befintliga organisationsstrakturär den mest ändamålsenliga och optimala. Det bör emellertid inte ankomma påvare sig regeringen eller att exakt fastställa organisationsstraktur.I stället är det trafikens och näringslivets behov av tullinsatser samtstatsmakteraas krav på effektivitet och rationell klarerings-ochkontrollverksamhet hos som bör vara styrande för hurtullverksamheten organiseras och lokaliseras. Enligt regeringens mening bör detankomma på att i enlighet med det tidigare organisera ochforma de nya tullmyndigheterna. Vad gäller hemställan omresurstilldelning för budgetår 1995/96 motsvarande 1 711 687 tkr är regeringeninte beredd att StäUa sig bakom den. I förslag ingårbesparingar till följd av ett svenskt EU-medlemskap motsvarande en årskostnadpå 140 940 tkr vad gäller personalminskningar samt 2 110 tkr för övrigakostnader. Som redogjorts för leder ett svensktEU-medlemskap till en kraftig minskning av klareringsverksamhet,inkluderande uppbördsverksamhet och verksamhet som rörutrikeshandelsstatistiken. Utöver detta innebär ett EU-medlemskap förändringarinom kontrollverksamheten som leder till ytterligare minskning av tullensverksamhetsunderlag, framför allt vad gäller företags- och dokumentkontroll.Vidare bör, enligt regeringens bedömning, en mer anpassad organisationsstrakturkurma leda till effektivitetsvinster. Enligt regeringens uppfattning är det naturligt attredan under nästa budgetår utnyttja möjligheter till besparingar som ettsvenskt medlemskap i medför. omfattas också av regeringensprogram för minskning av statlig konsumtion. Budgetåren 1995/96 och 1997 har anslaget räknatsned med 150 000 tkr vardera. räknas anslaget ned med 62 800 tkrFöljaktligen beräknas anslagsnivån ha sänkts med totalt 362 800 tkr.Huvuddelen av den totala nivåsänkningen kan hänföras till minskade verksamhetsvolymermed anledning av EU-medlemskapet. En mindre del är ett resultat av regeringenskrav på effektiviseringsvinster i samband med omorganisationen av myndigheten. har, enligt vad regeringenerfarit, vidtagit ett antal Prop. 1994/95:100 åtgärder för att minskautgifteraa, och därmed antalet anställda, inför Bilaga 8 EU-medlemskapet.Besparingen kan likväl inte uppnås utan en genomgripande förändring avmyndigheten samt betydande personalreduktion. Regeringen har noterat attGeneraltullstyrelsen har ett betydande anslagssparande vid ingången avinnevarande budgetår och har erfarit att detta torde vara lika stort vidutgången av budgetåret. Regeringens förslag om besparing på innebäratt besparingen fördelas ut . Detta ger myndighetenflexibilitet vid genomförandet av omorganisationen. Enligt trygghetsavtalet harTrygghetsstiftelsen och myndighetema möjligheter att vidta olika åtgärder föratt så långt som möjligt skapa föratsättningar för att förhindra att anställdablir arbetslösa till följd av arbetsbrist. Myndigheterna bestämmer själva omvilka åtgärder inom ramen för trygghetsavtalet som skall vidtas. Regeringenbedömer att har erforderliga ekonomiska resurser för atttillämpa trygghetsavtalet vid den personalminskning som kommer att bli följdenav regeringens förslag. Vilka åtgärder som kan bli aktuella är en fråga förGeneraltullstyrelsen att avgöra inom ramen för de ekonomiska resurser somverket förfogar över. har i den förenkladeanslagsframställning för /96 begärt särskilda resurser förEU-konsekvenser dels för fortsatt systemanpasning av datastödet och dels förökade kostnader för resor. Vidare begärs särskilda resurser som kompensationför minskade intäkter till följd av minskad försäljning av trycksaker m.m.Regeringen har inte funnit det möjligt att nu bevilja de ytterligare medel sombegärts. Det får ankomma på att finansiera detta inom sintotalram. har i skrivelsen tillregeringen hemställt om att få tillgång till flygföretagens m.fl.bokningsdatorer som ett led i utvecklingen av nya kontrollmetoder. Enligtregeringens mening är det för tidigt att i detta skede ta ställning till dennafråga. Förslaget förs fram även i betänkande (SOU1994:131). Betänkandet är f.n. föremål för remissbehandling. anslagsframställning och bokslut gerinte någon anledning att ompröva inriktningen av verksamheten utöverEU-förändringen. Ettsvenskt medlemskap i leder till kraftigt minskade arbetsvolymer inomTullverket. Minskningen rör främst klareringsverksamheten, men även andraverksamhetsområden inom verket berörs.