prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Genom reform av den svenska livsmedelspolitiken ochsenare vidtagna anpassningsåtgärder står svenska jordbrukare väl rastade infördenna uppgift Anslutningen tUl EU ger möjUgheter att genom olUca stödvidmakthålla jordbmket i . bilaterala jordbmksavtal med de baltiskastatema, en rad andra cenö-al- och östeuropeiska länder samt och Israelupphör i samband med att blir medlem i EU. I stället fär vi del av EU:sdelvis omför-handlade bilaterala avtal med dessa och andra länder. Även på fiskets område innebär anslutningen till EUatt från fullt ut deltar i den gemensammafiskeripolitiken, som omfattar resurs-, marknads- och soiikturpolitik.ResurspolitUcen innefattar bl.a. avtal med tredje land. För del har dettabetydelse främst för fisket i . De viktigaste delama imarknadspolitiken är överskottsreglering och importreglering. StmkturpolitUcensyftar till investeringar och aktiviteter inom bl.a. fiskeflottan, hamnar ochvattenbmk. Genom tullfriheten, det nägot utökade tillträdet tiU resurser ochtillgången tUl EU:s stmkturstöd kommer viUkoren för den svenskafiskerinäringen att förbättras vid EU-medlemskapet. Samarbetetmed länder i , Sverigehar vidareutvecklat och fördjupat kontaktema och samarbetet pä jordbruks-,skogs- och fiskeområdena med de baltiska statema och andra länder i Central-och . Fortsatt stöd har lämnats för anpassningen av jordbmks-, skogs-och fiskesektorema till ett marknadsekonomiskt system. Det har Uksom tidigareår skett bl.a. genom de bilaterala handels-, jordbruks- och fiskeavtalen,besöksutbyte, utbildningsprogram och stöd till uppbyggnaden av en effektivförvaltning. Kontaktema och erfarenhetsutbytet mellan myndigheter, utbildningsinstitutioner,organisationer och företag i och grannländema har stadigt ökat iomfattning. har med särskilda medel finansieratmiljöinsatser på jordbmksområdet inom ramen för programmet för Östersjönsmiljö. Samarbete med ländema i Central- och Öst- europasker ocksä via mellanstadiga organisationer som , FN:s ekono- Prop.1994/95:100 miska kommission för (ECE) och FAO. Samarbetet skallfortsätta Bilaga 10 men i delvis nya former med som EU-medlem. Även om EU-arbetet av naturUga skäl kommit attdominera verksamhet , har de bUateralakontaktema med en rad andra länder utanför EU vidareutvecklats, bl.a. medEstiand, Lettiand, , Förenta statema. FN.slivsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) Jordbmksdepartementethar huvudansvaret för agerande i FN:s livsmedels- ochjordbruksorganisation. Detta centrala fackorgan väntas under sin nya ledningfortsätta sitt operativa cx;h normativa arbete utan nägon markantkursförändring. följer upp besluten som togs vid om miljö och utveckling (UNCED). väntas under nästaår slutföra arbetet på en uppförandekod för ansvarsfuUt fiske. Ett första stegvar avtalet mot utflaggning av fiskefartyg. Ett annat steg blir det expertmöteom försiktighetsprincipens tillämpning vid fiskeriförvaltning som skall hällasi under vären 1995. skall förstärkas och kommer bl.a.att intensifiera uppföljningen av UNCED:s skogsprinciper. Under är 1995anordnas - i FAO - bäde skogsministermöte ochfiskeriministermöte. Förberedelsema ärs konferens om växtge-netiskaresurser intensifieras. Vidare skall FAO följa upp den deklaration och dethandlingsprogram för ett förbättt-at näringstillstånd hos världens befolkning,som antogs vid FAO:s och WHO:s gemensamma nutritionskonferens (ICN) i är1992. Förberedelser har inletts för FAO:s 50-årsjubUeum som äger mm i ioktober 1995. Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling () Treområden ges ökat utrymme inom , nämligenjordbruksproblemen i Cenö-al- och och deras effekter på OECD-ländema,jordbrukets miljöeffekter och landsbygdsutveckUng. Den centrala uppgiften för jordbrukskommittén ärdock att övervaka och underlätta jordbmkspoUtiska reformer i medlemsländema ienlighet med åtaganden. Således fortsätter ansträngningama attförbättra metodema för att mäta jordbmksstödets storlek, att ytteriigare belysastmkturanpassnings-effektema, att genomföra ytterligare analyser bl.a. avIsland, och östeuropeiska länder samt att analysera effektema avGATT-överenskommelsens jordbmksdel. StucUen om den svenska jordbmkspolitiskareformens effekter beräknas bU publicerad /1995. I koncentreras arbetet kringen förvaltningsstudie, vars övergripande mål blir utbyte av information,erfarenhet och forskningsresultat vid förvaltning av levande resurser. Allmänna tull- ochhandelsavtalet () Prop. Jordbruketvar ett nyckelområde i multilaterala handelsförhandling, ' 10 den s.k.Umguay-mndan (UR). Det främsta syftet med förhancUingama pä jordbruksområdetvar att liberalisera handeln cx;h stärka konkurrensen. Intem-stöd, gränsskydd(x;h exportsubventioner för jordbmksprodukter skall därför reduceras. AUagränsskydd omvandlas till vanliga tullar och sänks med i genomsnitt 36 %.Intemstödet sänks och exportsubventionema i värde och ikvantitet. Visst stöd med begränsad effekt påproduktionen undantas frän neddragningsförpliktelsema. Överenskommelsen avsesträda i kraft med början är 1995. Som EU-medlem kommer att påverkas avGATT-avtalet pä jordbmksområdet på samma sätt som övriga EU-medlemmar. EU:sreform är 1992 av den gemensamma jordbmkspolitiken innebär att större delen avde anpassningar av stödsystem som krävs pä grund av UR redan har skett. Nägraomedelbara drastiska effekter uppstår därför inte i EU på gmnd avjordbmksuppgörelsen i . Ettarbete pågår i och om handelns effekter pä miljöområdet. Inom OECDhar en gemensam arbetsgmpp för jordbmk och miljö inrättats där bl.a. frägorrörande ett uthålligt jordbmk skall behandlas. Ytteriigare intensifiering avdetta arbete väntas. De beslut som togs vid om miljö ochutveckling i berör i hög grad jordbmket och fisket. Detgäller dels konventionema om klimat och biologisk mångfald, delsätgärdsprogram i . medverkar i uppföljningenav strategin för biologisk mångfald både pä nationell och internationell nivågenom bl.a. berörda myndigheter cxh lantbmksuniversiteL Den beräknade UtgiftsutveckUngen för IntemationeUtsamarbete tiU följd av tidigare fattade beslut samt förslagen i 1995 ärsbudgetproposition är följande: Utgift Anvisat Förslag varav beräknat för 1993/94 1994/95 1995/96 juU95-juni 96 40,1 36,0 40,0 36,0 Bidrag till vissa intemationella organisationer m.m. 1993/94Utgift 40 107 272 1994/95Anslag 36 000 000 1995/96 Förslag 40 000000 varav36 000 000 beräknat för Från anslaget betalas utgifter för Sverigesdeltagande i vissa intemationella Prop. 1994/95:100 organisationer och förintemationellt samarbete inom Jordbmksdepartemen- Bilaga 10 tetsverksamhetsområde. Regeringenberäknar medelsbehovet för /96 enligt följande sammanställning. rädet 30 500 000 havsforskning 2 100 000 Intemationella organisa tioner och förhandlingar påfiskets omräde 1 000 000 Unionen för skydd av växt förädlingsprodukter 400 000 6.Nordiskt samarbete 1 100 000 7.Bilateralt samaibete 1350 000 Diverse intemationella organisationer och kon gresser 3 300 000 tiUBidrag till vissa internationella organisationer m.m. för /96anvisar ett förslagsanslag på . Jordbruk och trädgårdsnäring Pop-1994/95:100 Livsmedelspolitikenär ett område där ett medlemskap i innebär en tydlig förändring. VidSveriges förhandlingar med EU om vUlkoren för ett medlemskap har enmålsättning varit att fuUt ut skall delta i den gemensammajordbmkspolitiken frän medlemskapets första dag. är ocksä innebörden avförhandlingsresultatet. Arbetet inom sektom har därmed nattirUgen varit inriktatpå förberedelser inför ett medlemskap. Genom beslut av den föna regeringen ochriksdagen har detta lett tiU avsteg ärs UvsmedelspoUtiska beslut omen intem avreglering av den svenska jordbrukspolitiken bl.a. genom attexportstöd har återinförts. I den föna regeringens prop. 1994/95:19 Sverigesmedlemskap i unionen presenterades också förslag till tillämpningenav olika regleringar och nationella program inom ramen för EG:s gemensammajordbmkspolitik. Vi har i olUca sammanhang redovisat våra synpunkter pä såvälden anpassning som vidtagits samt de förslag som presenterades i nämndaproposition. RUcsdagen har cx;ksä fattat beslut om olika åtgärder pälivsmedelspolitikens område vid ett medlemskap. Enligt UvsmedelspoUtiska beslut skall enutvärdering av omstäU-ningsarbetet föreläggas vid årsskiftet1994/1995. Redovisning har de gångna åren lämnats löpande ibudgetpropositionen. I enlighet med regeringens uppdrag har . och Konsumentberedningenredovisat uppföljningar av reformen (SJV:s rapport 1994:16 Uppföljning avlivsmedelspolitiken, LES rapport Den livsmedelspolitiska reformen samtKonsumentberedningens betänkande SOU 1994:19 Livsmedelspolitik förkonsumenterna - Reformen som kom av sig). har irapporten analyserat erfarenheter av den svenska reformen år 1990.Vidare har det s.k. lämnat en rappon tUl regeringen år 1994Utvärdering av den nya livsmedelspolitikens miljöeffekter. Konsumentemasintresse av bra mat till rimliga priser bör dominera livsmedelspolitiken. Ettmedlemskap i kommer sannolUct att innebära en viss matprissänkning som enföljd av den förändrade jordbmkspolitiken som innebär att prisstöd ersätts meddirektstöd samt att våra gränser öppnas för import. En framtida sänkning avtullar och införselavgifter tiU följd av kommer an inleda enfriare handel också på en stöne världsmarknad. Det kan skapa yrteriigarevinster för konsumenterna. Frågor som rör livsmedel, landsbygdsutveckling ochregionalpolitik har stor betydelse inom EU. EG:s gemensamma jordbmkspolitUc(CAP) och re- gionalstödöver strukturfonderna har gradvis utvecklats sedan början av Prop. 1994/95:1001960-talet. Stöne delen av den gemensamma budgeten går tiU dessa ändamäl.Bilaga 10 Den politik som förs inom Uvsmedelsområdet har enligt våruppfattning en rad brister. Vi viU därför arbeta för att förändra politiken päen rad viktiga punkter. Det är dock vUctigt att undersöyka att våra förslagligger i linje med det förändringsarbete som pägär inom gemenskapen. Dengemensamma jordbrukspolitiken är en källa tiU budgetproblem och kankomma att förhindra ett närmare samarbete med ländema i Central- ochÖsteuropa. Som tidigare nämnts har vi föreslagit en radförändringar i förhållande till den förra regeringens förslag vad gäUerätgärder pä det jordbriUcspolidska området. Det övergripande syftet med dessaförslag är att -fä till ständ en mer rättvisfördelning av EU-medlemskapets kostnader och intäkter mellan konsumenter,skattebetalare och bönder, -bidra tUl en minskning avutgiftema över statsbudgeten tiU jordbmket, -begränsa jordbmkets negativapäverkan på miljön genom att bl.a. använda miljöavgifter som ekonomiskastyrmedel, -öka jordbmkets positiva påverkanpå miljön genom att prioritera ätgärder för landskapsvård och bevarande av denbiologiska mångfalden, samt -öka den svenskalivsmedelssektorns konkunenskraft genom en mer offensiv kordcunenspolitik ochen satsning på kvalitetsproduktion i stället för kvantitetsproduknon. I det följande redovisar vi vär uppfattning av hurSverige skall arbeta för en fortsatt reformering av EG:s gemensammajordbmkspolitUc på olika områden. EG:sreform av den gemensamma jordbmkspolitiken som inleddes innebär attprisema till bonden på spannmål cx:h oljeväxter fram t.o.m. är 1997 skall närmasig världsmarknadspriset. Producentema skaU kompenseras genom ett generelltarealbidrag. skall en viss andel av arealen tas ur livsmedelsprcxiuktionen.För år 1995 gäller andelen . Programmet bygger på en kombination avprissänkningar, direkta inkomststöd och produktionsbegränsningar. Riskema föratt kostnadema blir högre än väntat som produktionen inte begränsasi tillräcklig omfattning utgör starka skäl att fördjupa reformen inomvegetabUieområdet. Prisema bör sänkas tiU världs-marknadsnivä och gränsskyddetavskaffas. Arealbidragen bör riktas tiU mindre jordbruk och bidragens värdebegränsas kraftigt för de stora producenterna med intensiv produktion.Miljöaspektema bör ges en starkare ställning bl.a. genom införande av avgifterpä handelsgödsel och bekämpningsmedel enligt principen att nedsmutsaren skallbetala. En framtida inriktning av CAP enUgt dessa utgångspunkter skulle gynnajordbruket i länder där merparten av area- len finns hos smä ochmedelstora jordbmk och där kemUcalieanvändningen Prop. 1994/95:100 begränsats. Inomanimaliesektom finns i EU en rad kvotsystem med syfte att reglera produktionent.ex. Enligt vår uppfattning är kvotsystem ineffektiva ochbidrar till bristande konkunens, högre priser och en läg förändringstakt inomjordbmket. Kostnadema bärs till stora delar av konsumenterna. En annan effektav kvotsystem är att en ineffektiv industrismaktur bevaras. bör aktivtarbeta för att kvotsystemen avskaffas. Idet följande föreslås att vissa resurser avsätts pä statsbudgeten för genereUastrukturstöd. Sådana generella stmkturstöd som ökarlivsmedelssektoms konkunenskraft, genom att utveckla produktionen inom deomräden där har fördelar genom kunnande, teknisk utveckUng ellerklimat, bör prioriteras. Regeringen har tidigare lämnat förslag till hurregionala sökturstöd skall tillämpas i nona (prop. 1994/95:75 Vissalivsmedelspolitiska ätgärder vid ett medlemskap i unionen). När detgäUer regionala stöd till jordbmket i bör vissa resurser kunnaavsättas till områden med särskilt svära bmkningsförhållanden. Sådana omrädenfinns företrädesvis på det småländska höglandet. Även på och börstöd kunna lämnas i form av stöd till mindre gynnade omräden. Inriktningen pä tillämpningen av EG:s miljöprogrami har också redovisats i prop. 1994/95:75. Vi återkommer till frägan om vUka resurser sombör ställas tiU förfogande för programmet. Ett program av särskild betydelse för landsbygdensmöjligheter att vidareutvecklas är EG:s stöd för landsbygdsutveckling, dets.k. En tilllämpning av detta stöd i bör i första handriktas till skogsbygdema i södra och . Även öama ochÖland bör vara aktuella för denna stödform. Den beräknade utgiftsutvecklingen för perioden1993/94-1995/96 för olika stödformer redovisas i det följande. Utvecklingen ärför vissa stödformer beroende av den fortsatta utvecklingen av jordbruketskonkurrenskraft. Vid sidan av siniktumtvecklingen inom jordbmks- ochlivsmedelssektorn har därvid säväl förändringar av kronans värde somränteutvecklingen en avgörande betydelse. UtgiftAnvisat Förslag varav beräknat for 1993/94 1994/95 1995/96 juli 95-juni 96 3787,6 3 738,5 14 254,8 7 684,8 Bl.Statens jordbruksverk Prop. 1993/94 Utgift 95 411879 * 1994/95 Anslag 112 250000 1995/96 Förslag 244 500000 varav163 000 000 beräknat för är centralförvaltningsmyndighet som har som övergripande mål att verka för en positivutveckling av jordbmksnäringen, träd-gärdsnäringen cxh rennäringen på ett sättsom tar hänsyn till kraven pä en god miljö, en god hushållning mednaturresursema, ett gott djurskydd och en regional utjämning av sysselsättningoch välfärd. Verket har i uppgift att dels handlägga frägor kring den avriksdagen beslutade omställningen av jordbmket, dels följa utvecklingen inomsitt område med anledning av denna. organisation m.m. framgår avförordningen (1991:375) med instruktion för . Regeringen har satt upp följande verksamhetsmål förJordbmksverkets verksamhet: -att planera verksamheten så atten fullständig integrering med EG:s gemensamma jordbmkspolitik kan ske vid ettsvenskt EU-inträde samt vidta ätgärder för att främja utvecklingen av ettkonkurrenskraftigt jordbmk. Verket skall därvid beakta de villkor som ettmedlemskap i innebär. -att följa och analyserautvecklingen i jordbmkssektorn och på marknadema för jordbmkets produkter. -att medverka i arbetet medintemationella frågor och förhandlingar inom sitt verksamhetsområde. -att medverka till attfömtsättningar skapas för ett livskraftigt jordbmk i nona . -att vidta åtgärder för attförebygga och bekämpa växtskadegörare och smittsamma husdjurssjukdomar. -att säkerställa genomförandetav skärpta djurskyddskrav och verka för ett gott hälsotillstånd blandhusdjuren. -att inom ramen för myndighetenssektorsansvar för miljön svara för uppföljning av besluten vid FN;s konferensom miljö och utveckling -UNCED. -att i enlighet med miljömåletför livsmedelspoUtUcen verka för ett rikt och varierat odlingslandskap med enbevarad biologisk mångfald och att minimera jordbmkets miljöbelastning pä gmndav växtnäringsläckage och användning av bekämpningsmedel. Det är vUctigt attodlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden bevaras. -att verka för bevarande (x;hhäUbart nyttjande av växt- och husdjursraser. -att förstärka bevakningen avdet intemationeUa samarbetet som har särskild relevans för verkets uppgift attverka för en långsiktigt hållbar användning av natunesurser främst såvitt avserbevarandet av den biologiska mäng- De åtgärder som vidtagits för att förstärka bevak- Prop.1994/95:100 ningen bör redovisas i samband med verkets årsredovisning. har lämnat en årsredovisning /94. () har inte haft nägra invändningari revisionsberättelsen avseende denna. har delat in målen för verksamheteni fem verksamhetsområden: -omstäUning av jordbmksnäringensamt övriga åtgärder inom näringama. (Redovisas under anslagen B 4. Rådgivningoch utbildning och B 5. Om-ställningsätgärder i jordbruket m.m.). -god miljö och långsiktighushållning med natunesurser. (Redovisas under anslaget F 6. Miljöförbättrande ätgärderi jordbruket). -gott hälsotillstånd blanddjuren och säkerställda djurskyddskrav. (Redovisas under anslagen E 2.Distriktsveterinärorganisationen, E 5. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjandeätgärder och E 7. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar). -EES/EG och övrigaintemationella frägor. (Redovisas under detta anslag). (Redovisas underanslaget G 4. Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m.). Verksamhetsområdena har i sin tur indelats i elvaverksamhetsgrenar för vilka utarbetats mer detaljerade mäl. Verksamheten föratt nä dessa mål redovisas bl.a. i form av utförda prestationer.Jordbmksverket har i sin uppföljning av omställningens effekter redovisat denomställning som pägär inom jordbmkssektorn dels generellt, dels med kopplingtill de olika ätgärdsprogram som verket har att administrera. Detta redovisasi årsredovisning där resultaten kommenteras (Kh värderas avverket Verksamhetens omslutning exkl. bidrag m.m. /94 var I detta belopp ingår, utövernormal förvaltningsverksamhet, bl.a. inlösen av oljeväxter med 1 304 miljonerkronor och inlösen av spannmål med ca . Omslutningen av verksamheten har ökat med i förhållande till /93. Av förändringensammanhänger med en kraftigt ökad kvantitet spannmål motvad som producerades under den extrema torkan . Kostnadema för inlösenav oljeväxtfrö har ökat med . Under verksamhetsåret harkostnadema för arbetet med EG-frägor ökat i stor onifattning, frän 25 miljonerkronor 1992/93 till ca 1993/94. Denna ökning har främstfinansierats genom tidigare sparade medel under anslaget. Övrig verksamhet harökat netto med . Under /94 har bidrag m.m.uppgått tiU . 2 1994/95. Totalbeloppetför bidrag m.m. har ökat med i för- Prop. 1994/95:100hållande till /93. De största förändringama är attutbetal- Bilaga 10 ningar av inkomststöd, omställningsstöd cx;homställningsprogram för mjölkproduktion har upphört eller minskat.Arealbidrag, som tillkom /94, har utbetalats med 850 miljonerkronor. Av de totala utgiftema pä 12 973 miljoner kronorfinansierades med anslag och medavgifter m.m. Antalet anstäUda vid verksamhetsårets utgång var450 personer. Hämtöver tilUcommer 327 fast anställda veterinärer samtytterligare personal för vUcariat och beredskap inora det veterinära området. anser att per ärbehövs till skötsel av genbanksverksamheten på husdjursomrädet. För budgetperiodenräknar dock verket med att kunna klara verksamheten utan extra tilldelning avmedel. har följt utvecklingen inom EG ochmedverkat i arbetet med förhandlingarna om medlemskap. Verket har ocksåanalyserat konsekvenser för olika produktionsgrenar inom jordbmketsprcxiuktionsled och för livsmedelsindustrin. har den 30 mars1994 överlämnat en rapport om ekonomiska och administrativa konsekvenser förJordbmksverket av ett EU-medlemskap. Kunskapsuppbyggnaden och analysarbetethar tagit stor del av verkets samlade resurser i anspråk. Arbetet har bedrivitsdels i projektform, dels genom ett aktivt deltagande i förhandlingsarbetet. verksamhet har i hög utsträckningberörts av ett eventueUt svenskt medlemskap i . Verket har utarbetatunderlag till medlemskapsförhandlingama, gjort konsekvensanalyser samtförberett ett inträde. Efter att avtalet om medlemskap blev klart har verketsarbete koncentrerats pä praktiska och administrativa förberedelser i etttjugotal projekt för ett EU-medlemskap. trädde i kraft den 1 januari 1994.1 denveterinära delen trädde avtalet i kraft först . Detta harmedfört ändringar och omarbetningar av stora delar av det svenska regelverketpä berörda omräden. Den totala resursförbmkningen för arbetet medintemationella frågor har mellan budgetåren 1991/92-1993/94 ökat med 42,8miljoner kronor till . anslagssparande pä förvaltningskostnader uppgick för budgetåret1993/94 till och totalt pä anslaget B 1 till . Anslagssparandet kommer under /95att användas till ökade arbetsinsatser med anledning av ett EU-medlemskap,vilket medför att anslagssparandet snabbt minskar och beräknas ta slut under år1995. Avgiftsinkomstemainom växtinspektion, foderkonöX)ll, vattenhushållning, införsel av djur tillSverige, inkomster till följd av försäljning av material och avgift förköttklassificering beräknas /95 uppgå till 27,1 miljonerkronor. Verket föreslär att verksamheten under budgetaret 1995/96 bör fäbedrivas i oförändrad omfattning. Prop.1994/95:100 Bilaga 10 Regeringenanser att de övergripande målen för verksamhet kan behövaförändras till följd av EU-medlemskapet. Verkets instmktion kommer därför attomarbetas . Resurser 1995/96 Medel för tillsyn enligt 6 a och 6 b §§ lagen(1979:425) om skötsel av jordbruksmark bör även fortsättningsvis anvisas underdetta anslag. Frän anslaget bör även Veterinära ansvarsnämndensverksamhet finansieras. Regeringenanser att årsredovisningen för /94 uppfyller de krav somställts. Verket har inlett arbetet med att finna en metod art presenterakvaliteter hos och effekter av verksamheten vilket betydligt har ökat värdet avårsredovisningen. Jordbmksverkethar i en väl sammanhållen och stmkturerad årsredovisning presenterat resultatenav sin verksamhet. De analyser som finns i årsredovisningen kan förbättrasytterligare när verket har utvecklat sin kvalitetsredovisning. Verket harbedrivit ett konstmktivt arbete med att uppfylla de verksamhetsmål somregeringen beslutat för verksamheten både . Jordbmksverketbör tills vidare få bedriva den avgiftsfinansierade verksamheten i sammaomfatttiing som föregående budgetär. Jordbmksverketsplaneringsperiod har genom regeringsbeslut Prop. 1994/95:100 1993bestämts tUl att omfatta budgetåren 1993/94-1995/96. Regeringen gav i Bilaga 10beslut i uppdrag att analysera de ekonomiskaoch administrativa konsekvensema som uppkommer för verket vid ett svensktEU-medlemskap. Verket lämnade en delredovisning av deadministrativa konsekvensema. En slutlig rapport har som nämnts lämnats den 30mars 1994. I rapporten presenterar sina principiellaställningstaganden om den centrala administrationens utformning cx;h gör enbedömning av de resurser som verket behöver vid ett EU-medlemskap. I rapporten beräknas de ökade kostnadema föradministrationen för verket vid ett medlemskap till . Häravkan enligt verket finansieras genom att medel föradministration som finns på sakanslag m.m. och som faller bort vid ettmedlemskap förs till ramanslaget. Den faktiska ökningen av belastningen påstatsbudgeten skulle därför uppgå till . Jordbmksverketsutgångspunkt för förslaget är att huvuddelen av handläggningen av EG:s stödtill jordbmket handläggs av verket. Vidare har i enkompletterande anslagsframställning beräknatanslagsbehovet till ca . Resursberäkningenbygger pä att SJV:s ansvar inom omrädena djurbidrag, miljöstöd och stödfinansierade frän utvecklingssektionen inskränker sig till enbartutbetalningsansvar. Resurser för handläggning av mjölkkvoter har intemedräknats.