prop · GH03148 · 1994-01-01 00:00:00 — Som inkomst ersättning som avses i räknas inte ersättning lagen (1971:118) om som avses i lagen skattefrihet för (1971:118) om ersättning till skattefrihet för neurosedynskadade. För ersättning till den som uppbär neurosedynskadade. För folkpension i form av den som uppbär ålderspension skall som folkpension i form av inkomst inte räknas sådan ålderspension skall som intäkt av tjänst som avses inkomst inte räknas sådani 32 § 1 mom. a) kom- intäkt av tjänst som munalskattelagen eller avses i 32 § 1 mom. a) intäkt av kommunalskattelagen eller intäkt av aktiv näringsverksamhet som aktiv näringsverksamhet 1 Lagen omtryckt som avses i 18 § samma 1976:1014. lag. Vid inkomstbe- 2 Senaste lydelse räkningen skall för den 1991:1994. som uppbär folkpension i form av halv eller två avses i 18 § samma lag. tredjedelar av hel Vid inkomstberäkningen förtidspension bortses skall för den som uppbär från ett belopp som folkpension i form av motsvarar skillnaden halv eller två mellan tredjedelar av hel a) ett för den försäkrade förtidspension bortses beräknat belopp av hel från ett belopp som förtidspension jämte motsvarar skillnaden däremot svarande mellan pensionstillskott, a) ett för den beloppet i förekommande försäkrade beräknat beloppfall beräknat med av hel förtidspension beaktande av bestäm- jämte däremot svarande melserna i 17 kap. 2 § pensionstillskott, lagen om allmän försäkring beloppet i förekommande och fall beräknat med b) den utgående beaktande av bestäm- förtidspensionen jämte melserna i 17 kap. 2 § pensionstillskott lagen om allmän försäkring och b) den utgående förtidspensionen jämte pensionstillskott. Vid uppskattning av förmögenhets avkastning skall denna höjas av det belopp, varmed förmögenheten överstiger för den som är gift , och för annan . Vid beräkning av förmögenhet skall värdet av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostad som avses i 5 § kommunalskattelagen inte beaktas. Värdet av naturaförmåner skall uppskattas efter regler, som fastställas av regeringen. I fråga om makar skall årsinkomsten för envar av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda årsinkomst och värdet av förmögenhet beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda förmögenhet. Årsinkomst avrundas för envar pensionsberättigad till närmast hela tiotal kronor. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning har godkänt de av regeringen i propositionen (1993/94:11) Utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet, m.m. angivna riktlinjerna för valfrihet och jämställdhet i familjepolitiken (bet. 1993/94:SoU11, rskr. 1993/94:117). Riktlinjerna syftar till en förbättrad familjepolitik genom att barnfamiljerna ges ökade möjligheter att lösa barnomsorgen på det sätt de själva önskar, genom att god barnomsorg utanför hemmet garanteras för den som så önskar och genom bättre ekonomiska möjligheter för dem som önskar stanna hemma när barnen är små. Genom de av antagna lagförslagen i nämnda proposition har övergripande mål för barnomsorg utanför hemmet lagts fast. Kommunerna blir fr.o.m. skyldiga att tillhandahålla barnomsorg för de barn i åldrarna med för vilka barnomsorg efterfrågas. Bestämmelser har införts i socialtjänstlagen som preciserar barnomsorgens uppgift samt de kvalitetskrav som gäller för verksamheten. Kommunen blir från samma tidpunkt skyldig att ge bidrag till enskilda förskolor och fritidshem med ett belopp som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i den egna verksamheten. Vid tillståndsgivning som gäller enskilda förskolor och fritidshem får avseende endast fästas vid sökandens lämplighet och ändamålsenligheten av lokalerna. ställde sig vidare bakom de principer för ett vårdnadsbidrag som redovisades i den nämnda propositionen. Vi fullföljer nu omläggningen av familjepolitiken genom att föreslå en särskild lag om vårdnadsbidrag samt vissa andra lagtekniska förändringar som är nödvändiga för införandet av ett beskattat vårdnadsbidrag för barn mellan ett och ålder som kombineras med en rätt till avdrag vid beskattningen för vissa barnomsorgskostnader. Chefen för , statsrådet . , tillkallade en särskild arbetsgrupp med representanter för Social- och Finansdepartementen, och för att utarbeta förslag till lag om vårdnadsbidrag m.m. Arbetsgruppens förslag överlämnades till chefen för genom promemorian Vårdnadsbidrag m.m. Teknisk utformning och konsekvenser (Ds 1993:70). anordnade två hearings med inbjudna myndigheter och organisationer. En förteckning över närvarande vid dessa bifogas propositionen som bilaga 1. En sammanställning över de synpunkter - i vissa fall skriftliga - som framfördes bifogas propositionen som bilaga 2. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Därutöver har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Vi återkommer till Lagrådets synpunkter i författningskommentaren. Efter lagrådsgranskningen har tillkommit ett förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620), som innebär att kommuner och enskilda förskolor som får bidrag av en kommun skall lämna uppgift till om vilka barn mellan ett och som har plats inom den kommunala respektive enskilda förskoleverksamheten. Det lagförslaget faller inte under Lagrådets Införandet av ett vårdnadsbidrag och en avdragsrätt för vissa styrkta barnomsorgskostnader är ett viktigt steg för ökad valfrihet när det gäller omsorgen om barnen. För de familjer som vill avstå från förvärvsarbete eller som vill lösa barnomsorgen på privat väg innebär vårdnadsbidraget att även dessa familjer får del av det allmänna stöd som tillfaller barnfamiljer med tillgång till offentligt finansierad barnomsorg. Vårdnadsbidraget minskar också det ekonomiska avbräcket för den som vill stanna hemma eller gå ned i arbetstid. Vårdnadsbidraget ökar därmed småbarnsföräldrarnas möjligheter att anpassa yrkesarbete och omvårdnaden om barnen. Det förslag till vårdnadsbidrag som vi nu lägger fram grundas i huvudsak på det förslag som utarbetades av arbetsgruppen för vårdnadsbidrag. I några viktiga avseenden har dock, bl.a. med anledning av synpunkter från remissinstanserna, förändringar gjorts. Bland annat har ifrågasatt om inte administrationen av avgiftsåterbetalningen kunde förenklas genom att inte betala ut bidrag till dem som har tillgång till kommunalt finansierad barnomsorg. Vi delar denna åsikt och föreslår därför att vårdnadsbidraget inte betalas ut för de barn som har tillgång till plats i eller av kommunen stödd barnomsorg i den mån den planerade vistelsetiden är mer än . Vid en planerad vistelsetid mellan 16 och lämnas vårdnadsbidrag med och när den planerade vistelsetiden är eller mindre lämnas vårdnadsbidrag med . Därmed undviks den rundgång och det administrativa merarbete som kommunförbundet pekar på och som skulle ha blivit följden av arbetsgruppens förslag. Som en följd av detta ställningstagande har arbetsgruppens förslag att enbart kostnader för barnomsorg som stöds av kommunen skulle vara avdragsgilla vid beskattningen blivit inaktuellt. Enligt vår mening bör avdragsrätten i stället kopplas till sådan barnomsorg som inte åtnjuter offentliga subventioner. Vi föreslår därför att barnomsorgskostnader som är en följd av förvärvsarbete eller studier och som inte avser offentligt stödd barnomsorg skall vara avdragsgilla vid beskattningen. Vi har vidare i motsats till arbetsgruppen gjort den bedömningen att vårdnadsbidraget inte bör påverka eventuella bostadsbidrag. Motivet härför är att vårdnadsbidraget skulle blivit mindre värt för de familjer som uppbär bostadsbidrag än för familjer med så höga inkomster att bostadsbidrag inte utges. Arbetsgruppen ansåg att vårdnadsbidraget som detta hade utformats i gruppens rapport omfattades av begreppet familjeförmåner enligt förordning (EEG) nr 1408/71 och därigenom även av lagen (1992:1776) om samordning av systemen för social trygghet när personer flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Enligt regeringens förslag är bidraget mer en ersättning för en inte utnyttjad socialtjänstförmån i form av barnomsorg. Det torde därför med fog kunna hävdas att vårdnadsbidraget inte faller under det EG-rättsliga begreppet familjeförmåner. Detta innebär bl.a. att förslagets bestämmelser om krav på barnets bosättning i för rätt till bidraget kan upprätthållas även inom EES. kräver dock likabehandling av EES-ländernas medborgare även för andra sociala förmåner än de som omfattas av förordning (EEG) nr 1408/71. Detta följer allmänt av avtalets artikel 4 som införlivats med svensk rätt genom lagen (1992:1317) om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) samt särskilt för arbetstagare genom artikel 7.2 i förordning (EEG) nr 1612/68 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen som blivit gällande i genom lagen (1992:1163) om arbetskraftens fria rörlighet inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Detta innebär att barn till föräldrar som är medborgare i ett EES-land ger rätt till vårdnadsbidrag utan att väntetiden i 3 § andra meningen behöver iakttas. Då vårdnadsbidraget enligt regeringens mening inte omfattas av de sociala trygghetssystem som regleras genom förordning (EEG) nr 1408/71 bör det heller inte normalt sett omfattas av de konventioner om social trygghet som kan komma att sluta med länder utanför EEC. Regeringens avsikt är att tillkalla en kommitté med uppdrag att följa och rapportera effekterna för förvärvsarbete och utnyttjande av olika typer av barnomsorg med anledning av vårdnadsbidragsreformen och de beslutade reformerna inom barnomsorgs- och föräldraförsäkringsområdena. Regeringens förslag: Vårdnadsbidrag skall utges för barn som har fyllt ett men inte och som är bosatta i eller jämställs med bosatta i . Fullt vårdnadsbidrag skall vara . Om barnet har plats inom barnomsorg eller enskild barnomsorg som får bidrag av en kommun är vårdnadsbidraget om platsen avser och om platsen avser . Om sådan plats avser mer än utges inget vårdnadsbidrag. Vårdnadsbidrag skall inte utges för tid då dagbidrag åt asylsökande m.fl. lämnas för barnet eller barnet vårdas i ett hem för vård eller boende inom . Rätten att uppbära vårdnadsbidraget tillkommer den som uppbär det allmänna barnbidraget för barnet. Uppgiften att handlägga frågor om vårdnadsbidrag skall ligga på de allmänna försäkringskassorna. En särskild lag om vårdnadsbidrag införs. Socialtjänstlagen kompletteras med bestämmelser om att kommuner och enskilda förskolor som får bidrag av en kommun skall lämna uppgift till om vilka barn i åldern mellan ett och som har plats inom den kommunala respektive enskilda förskoleverksamheten. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslår att vårdnadsbidrag skall utges till alla barn, även de som har barnomsorg på heltid. Å andra sidan förutsätts att de kommunala barnomsorgsavgifterna för ett- och tvååringar höjs med motsvarande belopp. Förslaget överensstämmer i övrigt i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: , , , och Samhälle, samt HARO - för valfrihet, Jämställdhet & Föräldraskap tillstyrker uttryckligen införandet av vårdnadsbidrag. i (LO). (), Kvinnopolitiska utskottet , och kommun avstyrker förslaget. , och Faluns kommuner anser att administrationen av vårdnadsbidraget måste hållas i sär från kommunernas barnomsorgsavgifter. De statliga myndigheterna tar inte ställning till vårdnadsbidragsreformen som sådan. varnar dock för att systemet med höjda kommunala barnomsorgsavgifter för barn för vilka vårdnadsbidrag utgår kan leda till generella avgiftshöjningar inom barnomsorgen. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Vårdnadsbidraget är, i likhet med barnbidraget, tänkt att utan någon inkomst- eller behovsprövning utges till den som har barn. Ur administrativ synpunkt är det därför lämpligt att i möjligaste mån ha samma regler om vem som skall uppbära bidraget, om utbetalning m.m. Barnbidrag utges för barn, som är svenska medborgare och bosatta i riket. Även för utländska barn, bosatta i , utges i princip barnbidrag om barnet eller en av föräldrarna vistas i riket. Under vissa förutsättningar är ett barn som lämnar att anse som bosatt här (1 § lagen [1947:529] om allmänna barnbidrag). Som allmän förutsättning för barnbidrag gäller således att barnet anses bosatt i riket. Regeringen anser att övervägande skäl talar för att samma kategori barn inom åldersintervallet som berättigar till barnbidrag skall kunna berättiga till vårdnadsbidrag. Förutom att en sådan ordning enligt vår uppfattning är sakligt motiverad torde den även vara motiverad från ad- ministrativ synpunkt eftersom den medför en möjlighet att samordna de admini- strativa rutinerna. Det finns dock situationer då vårdnadsbidrag bör utges med lägre belopp eller inte alls. Vårdnadsbidraget är avsett som ett stöd för den som väljer att avstå från förvärvsarbete för att själv vårda sitt barn eller som väljer annan barnomsorg än den som tillhandahålls av eller får ekonomiskt stöd av en kommun. Vårdnadsbidrag bör därför inte utges för tid då barnet har en heltidsplats inom barnomsorg eller enskild barnomsorg som får bidrag av en kommun. Med heltidsplats avser vi mer än . Om barnet inom sådan barnomsorg har en plats som avser bör vårdnadsbidrag utges med och om platsen avser med . Fullt vårdnadsbidrag utges om sådan barnomsorgsplats överhuvudtaget inte utnyttjas. Såsom har anförts i avsnitt 4 undviks därmed också den rundgång av pengar och det administrativa merarbete för kommunerna som arbetsgruppens förslag skulle ha lett till. Erfarenheterna av de tidsgränser som här föreslås bör givetvis bli föremål för noggrann uppföljning, särskilt med avseende på de deltidsarbetandes situation. Vårdnadsbidrag bör, liksom barnbidrag, inte heller utges för tid då dagbidrag åt asylsökande m.fl. lämnas för barnet. 1993/94:94 föreslås att den nuvarande lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. skall bli ersatt med en ny lag om mottagande av asylsökande m.fl. . Biståndet för den dagliga livsföringen kallas i förslaget till ny lag för dagersättning. Dagbidraget (liksom dagersättningen) skall tillförsäkra den enskilde en skälig levnadsnivå. Barnets levnadskostnader är tänkt att täckas i sin helhet av biståndet. Slutligen anser vi att det inte ligger i linje med vårdnadsbidragets syfte att låta bidraget utges under tid som ett barn vårdas i ett hem för vård eller boende. Bidraget skulle i det fallet bara bidra till att betala kommunens kostnader för vården. Administrativa och praktiska skäl talar för att i huvudsak samma ordning bör gälla för vårdnadsbidrag som för barnbidrag också i fråga om handläggningen och tillsynen. Det innebär att vårdnadsbidraget bör handhas av och de allmänna försäkringskassorna. Beslut om bidrag fattas av den försäk- ringskassa, hos vilken den som uppbär bidraget är inskriven. beslutar alltså om bidrag skall utges eller inte, med vilket belopp det skall utges, till vem bidrag skall utbetalas om inte huvudregeln följs samt om återbetalning av bidrag. sköter utbetalningen av bidraget och har tillsyn över försäkringskassornas befattning med bidraget. Till skillnad från vad som gäller för barnbidraget bör dock krävas att föräldrarna till alla barn i de aktuella åldrarna informeras om rätten till vårdnadsbidrag varefter den som önskar få vårdnadsbidrag inger en anmälan till . I anmälan skall föräldern bl.a. ange om barnet har barnomsorg utom hemmet och i så fall vilken typ av barnomsorg och hur många timmar platsen är avsedd att omfatta. Om förhållandena ändras efter det att vårdnadsbidrag har beviljats måste föräldrarna omgående anmäla detta till . Om får reda på att sådana ändrade förhållanden skett som påverkar rätten till vårdnadsbidrag utan att anmälan om detta kommit in åligger det kassan att aktualisera fråga om återbetalningsskyldighet. Socialtjänstlagen (1980:620) bör kompletteras med bestämmelser om att kommuner och enskilda förskolor som får bidrag av en kommun skall lämna uppgift till om vilka barn i åldern mellan ett och som har plats inom den kommunala respektive enskilda förskoleverksamheten. Rätten att uppbära vårdnadsbidrag Arbetsgruppen föreslår att det skall vara samma betalningsmottagare av vårdnadsbidraget som av barnbidraget. I fråga om barnbidraget gäller följande (4 § lagen [1947:529] om allmänna barnbidrag). - För barn som står under föräldrarnas gemensamma vårdnad utbetalas barnbidraget som huvudregel till barnets mor, men om föräldrarna gör anmälan till allmän försäkringskassa betalas barnbidraget i stället ut till fadern. - Är den förälder, som enligt föregående stycke har rätt att uppbära bidrag, till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak förhindrad att delta i vårdnaden, tillkommer rätten att uppbära bidraget den andre föräldern. - Om föräldrarna gemensamt har vårdnaden om ett barn men barnet varaktigt bor tillsammans med endast en av föräldrarna, tillkommer rätten att uppbära barnbidraget efter anmälan till den förälder som barnet bor hos. - Står barnet inte under föräldrarnas gemensamma vårdnad, tillkommer rätten att uppbära barnbidraget den som har vårdnaden om barnet. - Har två särskilt förordnade förmyndare utsetts att utöva vårdnaden gemensamt, skall vad som gäller för barnets fader eller moder i stället gälla den manlige respektive kvinnliga förmyndaren. - I fråga om rätten att uppbära barnbidrag likställs med föräldrar de, som med socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn för vård och fostran i syfte att adoptera det. - får på framställning av socialnämnd förordna att barnbidrag för barn som genom socialnämndens försorg placerats i ett enskilt hem, skall uppbäras av den som fostrar barnet. Har barnet placerats i enskilt hem av annan än socialnämnd, får sådant förordnande meddelas på framställning av den som uppbär bidraget. Administrativa och ekonomiska skäl talar för att det bör vara samma bidrags- mottagare av vårdnadsbidraget som av barnbidraget. En annan ordning leder till en avsevärt dyrare administrativ hantering. Vårdnadsbidraget gäller av barnets levnad medan barnbidraget normalt gäller . Även detta talar enligt vår mening mot att skapa olika rutiner för två bidrag som gäller samma kategori av barn. Ingenting hindrar heller att föräldrarna genom överföring mellan bankkonton åstadkommer den fördelning av bidragen som de önskar. Några effekter på inkomstbeskattningen får sådana överföringar dock naturligtvis inte. Med hänsyn till det sagda anser vi att det inte finns tillräckligt tungt vägande skäl att föreslå en ordning som ger möjlighet att ha olika bidragsmottagare för barnbidrag och vårdnadsbidrag. När det gäller lagreglering av vårdnadsbidrag kan olika lagtekniska lösningar väljas. En lösning är att införa lagregler om vårdnadsbidrag i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Med hänsyn till omfånget av de specialregler som måste in- föras och vårdnadsbidragets annorlunda karaktär är detta enligt vår uppfattning en mindre lämplig lösning. En annan modell är att införa lagregler om vårdnadsbidrag i den befintliga lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. Vad som talar för en sådan modell är att det system som regeringen föreslår i fråga om vårdnadsbidrag i många stycken överensstämmer med det som gäller barnbidraget. Å andra sidan är vårdnads- bidraget annorlunda till sin karaktär i och med att det är skattepliktigt och inte utges, eller utges med lägre belopp, om barnet har viss typ av barnomsorg. Lagen om allmänna barnbidrag skulle behöva döpas om och även disponeras om. Enligt vår uppfattning är därför också denna modell mindre lämplig. Enligt vår uppfattning är den lämpligaste lagtekniska lösningen att reglera vårdnadsbidraget i en särskild lag. Denna lag får kompletteras med bestämmelser i annan lagstiftning som en konsekvens av att vårdnadsbidraget är 6 Beskattning av vårdnadsbidraget m.m. Regeringens förslag: Vårdnadsbidraget räknas som intäkt av tjänst enligt kommunalskattelagen. Skatteplikt enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta gäller även för vårdnadsbidraget. Enligt uppbördslagen skall preliminärskatt dras från vårdnadsbidraget. skall lämna kontrolluppgift om utbetalat vårdnadsbidrag. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och familjeekonomen vid har yttrat sig i frågan och anför att ett obeskattat vårdnadsbidrag skulle gjort vårdnadsbidragsreformen enklare och billigare. Skälen för regeringens förslag: Till tjänst räknas anställning, uppdrag och annan inkomstgivande verksamhet av varaktig eller tillfällig natur. Med tjänst likställs enligt 31 § kommunalskattelagen (1928:370) bland annat pension, livränta, undantagsförmåner och periodiskt understöd. Till intäkt av tjänst hänförs bland annat avlöning, arvode, kostnadsersätt- ning, pension, undantagsförmåner och periodiskt understöd (32 § 1 mom. kommunalskattelagen). Med hänsyn till vårdnadsbidragets karaktär kan något annat inkomstslag än tjänst inte komma i fråga vid beskattningen. Normalt beskattas en inkomst hos den som faktiskt uppbär den. Någon anledning att ha en annan ordning i fråga om vårdnadsbidrag finns enligt vår uppfattning inte. Föräldrar med gemensam vårdnad om sitt barn kan själva bestämma vem av dem som skall uppbära barnbidraget och vårdnadsbidraget och därmed också styra vem som skall beskattas för vårdnadsbidraget. I anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen bör uttryckligen anges att vårdnadsbidraget är skattepliktigt som inkomst av tjänst. Något skäl att undanta vårdnadsbidraget från skatteplikt i de fall mottagaren är bosatt utomlands föreligger inte. Vårdnadsbidraget bör därför omfattas av lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Vårdnadsbidraget skall enligt regeringens förslag betalas ut av Riksförsäkrings- verket. bör enligt 3 kap. 13 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter även ha att lämna kontrolluppgift om vårdnadsbidrag. Kontrolluppgifter lämnas för den som har fått förmånen. Möjligheten att använda den nya förenklade deklarationen påverkas inte av att vårdnadsbidraget görs skattepliktigt. Skyldigheten att betala och göra avdrag för preliminärskatt regleras i uppbördslagen (1953:272). Skyldigheten omfattar, förutom vissa räntor och utdelningar, i princip endast ersättning för arbete. I 3 § 2 mom. nämnda lag anges vilka andra ersättningar, bland annat föräldrapenningförmåner och vårdbidrag, som skall likställas med ersättning för arbete. Det finns enligt regeringens uppfattning skäl att låta det skattepliktiga vårdnadsbidraget ingå i preliminärskattesystemet. Vårdnadsbidraget bör alltså ingå i uppräkningen i 3 § 2 mom. uppbördslagen över ersättningar som omfattas av skyldighet att betala preliminärskatt. Skatteavdrag bör ske enligt vanlig 7 Avdrag för vissa barnomsorgskostnader Regeringens förslag: Avdrag för kostnader för barnomsorg som inte en kommun har tillhandahållit eller gett bidrag till får göras av den som har uppburit vårdnadsbidrag, om den skattskyldige har förvärvsarbetat eller studerat på minst halvtid. Avdrag medges endast för barnomsorgskostnad som avser det barn för vilket den skattskyldige uppburit vårdnadsbidraget. Avdragsrätten begränsas beloppsmässigt till vad som har erhållits i vårdnadsbidrag för barnet. Barnomsorgskostnaden skall vara avdragsgill från första kronan. Den omfattas alltså inte av den s.k. 1 000-kronorsregeln i inkomstslaget tjänst. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslår att avdragsrätten enbart skall gälla för barnomsorg som tillhandahållits i form av förskola eller familjedaghem och som tillhandahållits eller fått bidrag av en kommun. Anordnaren av barnomsorgen skulle vara skyldig att lämna kontrolluppgift om barnomsorgskostnaden till skattemyndigheten. Förslaget överensstämmer i övrigt i princip med regeringens förslag. Remissinstanserna: , , , HARO och familjeekonomen motsätter sig arbetsgruppens förslag att enbart kostnader för , eller av kommunen stödd, barnomsorg skall vara avdragsgill vid beskattningen.