prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Verksamheteninom festighets- cxh landskapsinformationsområdena prägfes i stor utsträckningav övergången från manueUa register och traditioneUa kartor tiU ADB-baseradesystem. Viktiga inslag i denna utveckling är överföringen avfestighetsregisterkartan tiU digital form cxh uppbyggnaden av ett basregisteröver byggnader. Genom en ändring (1993:1205) i festighetsregisterkungörelsen(1974:1095) har öppnats möjUghet att föraregisterkarta med hjälp av ADB. Efier riksdagsbeslut (prop. 1992/93:100 bU. 15,bet. 1992/93:BoU14, rskr. 1992/93:217) inleddes arbetet med införande av unikabyggnadsidentiteter i festighetscfetasystemet. Båda dessa beslut fömtsatte att en översyn skuUeinledas av regelverket för festighetscfetasystemet med inriktning på attåstadkomma en modem fegreglering. I avvaktan härpå formulerades reglema förumyttjandet av såväl den digitafe registerkartan som byggnadsinformationen påett restriktivt sätt. Arbetet med en översyn har bedrivits iregeringskansUet med inriktning att tiUskapa en feg om festighetscfetasystemet,medan regleringen av de i systemet ingående delregistren skuUe bU i huvudsakoförändrade. Den aktuelfe fegstifbiingsuppgiften har emeUertid av bl.a.fegtekniska skäl bedömts vara av sådan omfettning cxh komplexitet att den börberedas genom en offentUg utredning. En förlängning av den tid som temporäraregler måste gälfe bedöms som acceptabel om en väl genomaibetad förfettningsregleringför området kan uppnås. Förberedande av direktiv för en utredning pågår inomJustitiedepartementet. har kraven på en mindre restriktiv syn påumyttjande av den digitafe festighetsregisterkartan cxh avbyggnadsinformationen i festighetscfetasystemet accentuerats. I avvaktan på denmera omfettande förfetöiingsreglering som enhgt den ovan redovisade bedömningenbehöver göras, bör emeUertid - bl.a. i belysning av nu vunna erferenheter -övervägas om det går att undanröja vissa restriktioner genom komplettering eUerändring av nu gällande förordningar. Beslut om ett genomförande av sådanaförordningsändringar, som forbereds i regeringskansUet, fömtsätter hörandeav Datainspektionen. Denmest påtagUga tekniknyheten på det geodetiska om rådet är möjUghetema tiU fegesbestämning med hjälp av satelUter - (). Denna teknik öppnar nya möjUgheter när det gäUer positionsbestämning, navigation m.m. inom en mängd samhäUsområden. Utayttjandet av tekniken kräver emeUertid stödfiinktio- '* ner,främst i form av ett nät av väl bestämcfe referenspunkter. UtveckUngen på detta område går - som när det gäUeraU informations- BU. 15 teknologi - mycket snabbt. Gränsen mellanutvecklingsverksamhet cxh produktion är inte aUtid klar. Bl.a. detta har letttiU osäkerhet i vissa ansvarsfrågor och tiU behov av att klara utsamordningsfrågor m.m. I samverkan mellan Försvars-, Kommunikations- ochMUjödepartementen har initfetiv tagits för att bl.a. skapa klarhet i vissasådana frågor. I en gemensam arbetsgmpp som tiUsatts av Kommunikationsdepartementethar bl.a. samband, avgränsningar och samordningsbehov klarfegts meUan insatsersom görs av , och . Arbetsgmppenhar bl.a. redovisat en enig upp&ttning om att bör haansvar för referensstationsnätet på land, benämnt SWEPOS. Detta bör komina tiUuttryck i verkets instmktion. ParaUeUt härmed har enUgt särskUtuppdrag i samverkan med berönfe myndigheter cxh företrädare för kommunemagenomfört en utredning för att belysa vilka krav ett utayttjande av den nyatekniken stäUer på de traditionelfe gecxletiska systemen. I utredningen, somhar utmynnat i rapporten (LMV-Rapport 1994:24), diskuteras bl.a.gemensam finansiering av en viss förtätning av de geodetiska riksnäten cxh enförbättrad anslutning av kommunafe stomnät. E>essa diskussioner bör enUgtregeringens bedömning kunna fullföljas tiU konkreta överenskommelser.Lantmäteriverkets resursbehov i anslutning tiU båda de nu redovisadeutredningarna får prövas i anslutnmg tUl övriga ansfegsfrågor som rörlanttnäteriet. Ny organisation for lantmäteri- och fastighetsdataverksamhetenm.m. Istatsbudgeten fÖr innevarande budgetår har följande ansfeg anvisats under deangivna ansfegmbrikema: Förvaltningskosttiader för Centtalnänmden förfestighetscfeta, ett ramansfeg på , Uppdragsverksamhet vid förfestighetscfeta, ett ansfeg på , Lantmäteriet, ett ansfeg på , Förvaltningskostnader för lanttnäteriet, ettramansfeg på och Bidrag enUgt lanbnäteritaxan, ettförsfegsansfeg på . Riksdagenbeslutade om en ny organisation för lantmäteri- ochfestighetsdataverksamheten (prop. 1993/94:214, bet. 1993/94:BoU19, rskr.1993/94:375). RUcsdagsbeslutet innebär att en ny central myndighet skaU bUdasgenom en sammansfegning av cxh merparten avStatens lantmäteriverk. På regional nivå skaU en ny myndighet bUdas genom attöverlantmätar-, festighetsregister- och festighetsbUdningsmyndighetema förssamman. Vidare föreslås att en bofegisering av vissa verksamheter inom det statiigalanttnäteriet skaU genomföras. Lantmäteri- cxh inskrivningsutredningen har den 22juni 1994 lämnat BU. 15 sitt slutbetänkande. Kart- cxh festighetsverksamhet - finansiering, samordning och förfettningsreglering(SOU 1994:90). Slutfoetänkandet har remissbéhandfets . Med stöd av regeringens bemyndigande tillkalladesden en särskUd utredare (1994:04) för att förberedagenomförandet av den nya organisationen (dir. 1994:100). Vid rikscfegsbehandlingen berördes cxkså frägan omhuvudmannaskapet för festighetsbUdningen, som har nära samband med denförestående organisationsförändringen. Rikscfegen anslöt sig tiU den dåvaranderegeringens bedömning att denna fråga foorde foeredas ytterUgare. UtskottetframhöU att denna fortsatta foeredning borde ske i sådana former att den gerutrymme för insyn cxh inflytande från poUtiska cxh andra berörda mtressen.Beredningsarbetet har inletts och foedrivs med inriktning på atten redovisning tiU rikscfegen skaU kunna ske . EnUgt den tidsplan som förefeg vidrikscfegsfoehandlingen skaU den nya organisationen foörja sin verksamhet den 1juU 1995. Det har framkommit att det med denna tidsplan inte är möjUgt att påett tUlfredsställande sätt hinna foerecfe alfe frågor som krävs fÖr att den nyaorganisationen skaU få en ändamålsenUg utformning och kunna foörja fungera. DensärskUde utrecfere som tillkalfets för att förfoerecfe genomförande av en nyorganisation för lantmäteri- och festighetscfetaverksamheten m.m. har därförfått en ny tidsplan för sitt arfoete. Tidpunkten då den nyamyndighetsorganisationen skaU foörja sin verksamhet flyttas därigenom fiam tiUden . Uttedaren har vidare getts möjUghet att prövalämpUgheten av bofegisering cxkså av verksamhet som foedrivs av Centralnämndenför festighetscfeta. Varje försfeg tiU foofegisering skaU föregås av ennoggrann prövning av för- cxh nackdefer m.m. Regeringen avser att redovisa sinaställningstaganden tiU nu berönfe frågor i särproposition tiU vårrikscfegen. Regeringen föreslår att rikscfegen i avvaktan på ensärskUd proposition i ämnet 1.tiU för fastighetsdata för /96 foeräknar ettramansfeg på , 2.tiU för fastighetsdata för /96 beräknar ett ansfeg på1 , 3.tUl Lantmäteriet /96 foeräknar ett ansfeg på , 4.tiU Förvaltningskostnader förlantmäteriet för /96 beräknar ett ramansfeg på 601 158 000 kroch 5.tiU Bidrag enUgtlantmäteritaxan for /96 beräknar ett försfegsansfeg på . Prop.1994/95:100 BU. 1993/94 Utgift 1994/95 Ansfeg 1995/96 Förslag 4703 000 7 651000 varav 5 068 000 foeräknatfÖr juU 1995 - handfegger med hefe fendet som verksamhetsområde mål enUgt fegen(1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanfegg-ningar samt mål enUgt fegen(1981:1354) om allmänna värmesystem. Nämnden är lokaUserad tiU Stcxkholm. Inämnden finns en ordförande, två ersättare för ordföranden - varav en anstäUd -samt fem ledamöter med två ersättare för var och en. har för /94 lämnat enårsredovisning enUgt förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisning cxhansfegsframställning. De hittiUsvarande resultaten visar enUgt nämndenatt de mål för verksamheten som fegts fest kan uppnås. Va-nämndensansfegssparande uppgår tiU . revisionsberättelse innehåUerinte några invändningar. Nämnden har lämnat en förenkfedansfegsframställning för /96. Deövergripande mål som har gäUt för perioden /93 - 1994/95 bör gälfe ävenunder /96. Ramansfeg 7 651 000kr Regeringen delarVa-nämndens bedömning av resultatet av verksamheten. Regeringenanser att de riktlinjer som fedes fest foudgetproposition foörgälfe även för /96. Förslag tillrUcsdagsbeslut Prop. 15 Regeringen föreslår att rikscfegen tiU för /96 anvisarett ramansfeg på . 5 A. Miövård Ansfeg kr , ramanslag 559 885 000 Bidrag tiU mUjöarbete,reservationsanslag 76 653 000 Bidrag tiUkalkningsverksamhet för sjöar ochvattendrag, reservationsanslag 240 000 000 Investeringar inom mUjöområdet, reservationsanslag 285 668 000 MUjöforskning,reservationsanslag 213 031 OCX) Sanering ochåterställning av mUjö- skacfedeområden, reservationsanslag 19 880 000 Forskning för en kretsloppsanpassad samhäUsutveckUng,reservationsanslag 35 324 000 Investeringsbidrag för främjande av om- ställningi ekologiskt håUbar riktning, reservationsansUig 100 000 000 SärskUda projekt,reservationsanslag 11 965 OCX) ventioneroch avtal m.m.,förslagsanslag 11 925 000 Visst intemationeUt mUjösamarbete, reservationsansUig 54 168 000 Stcxkholms intemationelfe mUjöinstitut, reservationsanslag 18 CXX) 000 SummaUttera A 1 653 511 000 Kämsäkerhet,strålskydd, m.m. , ramcyjj/05 116 379 000 37 2. Förvaltningskostnader,ramanslag 91 583 000 Kämsäkerhetsforskning,ramansUig 95 939 CXX) Visst intemationeUt samarbete i frågaom käm säkerhet m.m., förslagsanslag 20 240 000 SummaUttera B 324 141 000 41 C Lantmäteri-och fastighetsdataverk- Prop. samhet m.m. BU. festighetsdata, ramansUig *138 698 000 festighetsdata *1 000 Lanttnäteriet *1 000 Förvaltningskostnader för lanttnäteriet, ramansUig *601 158 000 Bidrag enUgt lanbnäteritaxan, rsM/w *10 350 000 44 6. , ramansUig 7 651 000 Summa Uttera C 757 859 000 Summa Miödepartementet 2 735 511 000 gotab 47511, 1994 Bilaga 16till budgetpropositionen 1995 och dess myndigheter m.m. 1994/95:100Bilaga 16 budget omfattar dels ersättningar tillledamötema och deras resor och partibidrag samt den inre förvaltningen medfoyggnader och övrig service, dels myndigheter utom . () skall enligt sinaövergripande mål för verksamheten medverka till att det parlamentariska arbetetkan bedrivas effektivt och rationellt samt till att skapa goda arbetsförhållandenfor ledamöter. Vidare skall RFK aktivt informera om riksdagensarbete och dess arbetsformer samt medverka till att det internationellaparlamentariska arbetet underlättas. Dessa övergripande mål har varit vägledande forbudgetarbetet. Budgetförslaget for den im-e riksdagsförvaltningen präglasav främst EU-medlemskapets konsekvenser fÖr , inflyttning i nyabyggnader samt en ökad satsning på information till allmänheten omriksdagsarbetet och beslutsprocessen. Medlemskapet i EU kommer fbr del att iimebäraen större arbetsbörda för såväl ledamöter som tjänstemän. För ledamötema kommerbehovet av stöd från såväl partikanslier som inre förvaltning attöka. Den nya kommer att ges erforderliga kansliresurser. Påfackutskottens kanslier tilUcommer angelägna arbetsuppgifter och påinformationssidan måste finnas en ökad beredskap fbr information tillallmänheten om arbete med EU-frågoraa. Sammanfattningar avkommissionens fbrslag och den redovisning regeringen lämnar samt ett antalEU-databaser skall finnas tillgängliga i publika databas . Eneffektiv datakommunikation mellan och planeras. Medelfbr ett särskilt informationskontor fbr EU-information i regi harberäknats. Behovet av kompetensutveckling ökar till fbljd avmedlemskapet. Bl.a. avsätts betydande medel för språkutbildning för såvälledamöter som tjänstemän. Vidare utrustas en ny konferenslokal i kvarteretNeptunus med erforderlig tolkutmstning. Lokalen förbereds fbr presskonferenser. 1 1994/95. 1 samL Nr 100. Slutligenbör nämnas att medel beräknats for arvoden till 22 Prop.1994/95:100 ledamöter i . Humvida skall stå förutbetal- Bilaga 16 ningen av dessa arvoden också efter direktvalet tillEU-parlamentet har ännu inte bestämts. Altemativet är att regeringen skallsvara fbr dessa kostiiader. Efterfrågan på information om och dess arbetehar ökat kraftigt . nya informationscentrum öppnar islutet av innevarande budgetår. En erforderlig förstärkning av telefonservicentill allmänheten föreslås. flyttar in i nya lokaler nästabudgetperiod, varvid möjlighetema att ge god intem och extem serviceförbätttas. De publika databasema fortsätter att utvecklas. Innehållet ibaserna breddas och antalet prenumeranter beräknas fortsätta att öka. kommer att ta ytterligare enfastighet i besittning för kontorsändamål i kvarteret . Även en fastighetmed bostäder åt ledamöter blir inflyttningsklar . Budgeten för den inre förvaltningen uppgår /96enligt förslaget till , vilket innebär en minskning medca räknat på årsbasis (dvs. en minskning med ).Driftskostnadema beräknas till , en ökning med ca 8miljoner kronor på årsbasis. Investeringama beräknas uppgå till ,vilket är en kraftig minskning jämfört med föregående budgetår då de uppgicktill . Av investeringama avser fortsattombyggnad av hus, ADB- och teknikinvesteringarsamt övriga investeringar. Medel till ledamöter och partier m.m. (arvoden,pensioner, inkomstgaranti, resor, partibidrag m.m.) beräknas till 611 miljonerkronor. Häri ligger en beräknad ökning på ca beroende påarvoden till ledamöter i . Dessutom har beräknats 19miljoner kronor för ett ökat stöd till partigrupperna. Bakgrunden är resultatetav en genomförd ledamotsenkät som utvisade att assistent/uttedarstödet till denenskilde ledamoten bedömts vara otillräckligt. Därtill kommer ett uttalat behovav förstärkning av partikanslierna med anledning av medlemskapet i EU och detberedningsarbete som detta för med sig inför och fackutskottenssammanträden. För utskottens resor utom har medel beräknats förutökning av riksdagsutskotten från 15 till 17 ledamöter. Medlen avser att täckadessa merkostaader för resten av mandatperioden. Det tidigare anslaget för förlagsverksamhet hari budget- 2 förslaget infogats i anslaget för riksdagensförvaltningskostaader. nyaanslaget beräknas, jämfört med innevarande budgetår, på årsbasis öka med ca 13miljoner kronor till följd av ökade aktiviteter bl.a. på informations- ochdataområdena, lanspråktagande av en ny fastighet och EU-medlemskapet. Avökningen avser investeringama ca och driftkostnaderna 4miljoner kronor. 1 förslaget ingår även medel för slutförande avreinvesteringen av ADB-tekniken. Prop.1994/95:100 Bilaga 16 För myndigheter har anslagen beräknats enligtde riktlinjer som gäller för statliga myndigheter. Anvisat 1994/95 Förslag 1995/96 (på årsbasis) 815 630 000 44 171 000 1 113 440 000 75 783 000 - 73 338 000 + 6 351000 1 189 223 000 - 66 987 000 ledamöter och partier m.m. 1993/94 Utgift 326 246 000* 1994/95 Anslag 387482 000 1995/96 Förslag 610610 000 * anslag A I ledamöter och partierra.m.. Anslag B 4 svenska delegation och dess kansli: Andel igemensamma kostnader för Nordiska rädet samt del av B 3 Nordiska rädetssvenska delegation och dess kansli. Från anslaget finansieras arvoden, kostnadsersättningaroch ttaktamen-ten till ledamöter, arbetsgivaravgifter samt pensioneroch inkomstgarantibelopp åt f d. riksdagsledamöter m.fl. Vidare finansierasreseersättningar vid resor inom , sjukvårdskostiiader och utbildningför ledamöter. Kostnader för ledamötemas deltagande iinternationellt parlamentariskt samarbete såsom , IPU liksombidragen till ledamötemas enskilda studieresor finansieras även från anslaget.Särskilda medel har avsatts för arvoden till 22 ledamöter iEU-parlamentet samt för verksamhet. 1 anslaget ingår slutligenäven bidrag till riksdagsledamötemas föreningar/organisationer (bl.a. )liksom bidraget till partigmppema. För stödet till partigmppema föreslås dels en ökning avgrundbidraget för partier som inte är i regeringsstälhiing, dels en uppräkningav ledamotsbidraget för assistent/uttedarstöd från beräkningsgrunden 1 assistentpå 3 ledamöter till I assistent per 2,5 ledamöter. Höjningen av gmndbidragetmotiveras av partUcansliemas ökade arbetsbelastning för bevakningen avEU-frågor i såväl som i fackutskotten. Höjningen av assistentstödetgrundas bl.a. på de synpunkter som framkommit i en enkät om ledamötemas servicesom genomfördes och som utvisade att assistent/uttedarstödettill den enskilde ledamoten bedömts vara otillräckligt. Förvaltningsstyrelsenföreslår att antar ändringar i lagen (1994:1066) om statligt bidragtill partigmppema i i enlighet med bilagan. Ledamötemas arvoden bestäms fr.o.m. aven utomstående nämnd. Förvaltningskontoret harberäknat medel för arvodena enligt nu gällande nivå. senare kankomma fram till beträffande arvodenas storlek kommer att belasta detta anslag. Riksdagensförvalttiingskontor föreslår Prop. 1. att till ledamöter och partier mm.för budgetåret 1995/96 anvisas ett förslagsanslag på , 2. att antar lagom ändring i lagen (1994:1066) om statligt bidrag till partigmppema i enligt bilagan. 1993/94 Utgift 5 195 000 Ingående reservation 17 352 328 1994/95 Anslag 18500 000 1995/96 Förslag 3800 000 Från anslaget finansieras utskottens utrikes resor.Anslaget /95 är avsett att täcka medelsbehovet för mandatperioden. Förverksamheten har beräknats de merkostnader som uppkommer genom att utskottensledamöter utökats från 15 till 17 samt fbr effekter av att utskotten i ökadutsttäckning förväntas resa i delegationer. Vidare har medel beräknats förEU-nämndens resor som i dessa sammanhang likställs med utskotten. att till Riksdagsutskottens resorutom för /96 anvisas ett reservationsanslag på 3 800 000kr. 1993/94 Utgift 238362 000* 1994/95 Anslag 281165000 1995/96 Förslag 441800000 * anslaget A 3 förlagsverksamhet, A 5Förvaltningskostnader samt del av anslaget B 3 svenskadelegation och dess kansli Från anslaget utgår medel för riksdagsförvaltiiingen exkl.kostnadema för fastighetsförvaltningen. Kostnadema avser fol.a. löner,administtation, intem service, säkerhet, datateknik, förlagsverksamhet,bibliotek och informationsverksamhet. Budgetförslaget syftar till att det parlamentariskaarbetet kan bedrivas effektivt och rationellt samt till att skapa godaarbetsförhållanden för ledamöter. En viktig uppgift är att informeraom riksdagetis arbete och dess arbetsformer. Inom administrationen fortsätter arbetet med utveckling avde admi- 5 nistrativa mtinema i syfte att rationalisera verksamheten.Bl.a. medel för nya lokala system för personal-, löne- ochekonomi- Prop. 1994/95:100 administrationen i linje med utvecklingen inomstatsförvaltningen i Bilaga 16 övrigt. Inom utbildningsområdet avsätts medel för en fortsattkompetensutveckling, särskilt språkutbildning. Ett långsiktigt program somsyftar till att samtliga anställda skall ges möjlighet att uppnågymnasiekompetens i svenska, engelska och samhällskunskap startas. På jämställdhetsområdet görs en särskild satsning för attfullfölja jämställdhetsplanen. 1 budgetförslaget ingår medel tor slutförande avreinvesteringen i ADB-systemet. Målsättningen är att ersätta det nucentraliserade minidator- och terminalbaserade ADB-stödet inom medett system där datorkraften flyttas till användarna, dvs. terminalerna ersättsav persondatorer. De nya investeringama i ADB-systemet skapar fömtsättningarför en fortsatt rationalisering av verksamhet. Dessutom läggsgrunden till en kostoadsbesparande omläggning av dokumentiiantering ochtiyckeriprocess. Utbyggnaden av RIXLEX fortsätter. syftarutbyggnaden av RIXLEX till ett samhällsinformationssystem med flera databaser,t.ex. myndighetsföreskrifter och andra databaser med juridisk/samhällsvetenskapliginriktning. Därmed ges användama av RIXLEX tillgång till register och fulltextöver samtliga dokument i lagstiftningskedjan, från utredningsdirektiv överutredning och riksdagsbeslut till lag och föreskrifter. I budgetförslaget ingårvidare medel för att i RIXLEX inlemma vissa av EU:s databaser. Avsikten ärockså att regeringens sammanfattningar av kommissionens förslag skall finnastillgängliga i den publika databasen . Efterfrågan på information om ökar kraftigt. 1budgetförslaget finns därför medel för aktiviteter som syftar till en förbättradinformation. Medel finns avsatta för driften av tidigare beslutat informationscentrumvid i kvarteret . Här skall allmänheten fa tillgångtill information om och dess arbete. Informationscentnmi avses bli ensamlingspimkt som ger möjlighet till kommunikation mellan ochallmänheten. Här skall besökare kunna fa svar på frågor, lämna synpunkter,följa den aktuella debatten, söka uppgifter i databasema och köpariksdagstryck, böcker och andra skrifter som ger ut. I lokalemaplaneras också en permanent utställning om . Medel för ett särskilt informationskontor förEU-information i regi har beräknats. Nettokostnadema för tidningen beräk- nas fortsätta att minska främst till följd av ökadeintäkter från orenu- En höjning av prenumerationspriset på tid- Prop. 1994/95:100 ningen planeras . För och ufredningstjänsten harberäknats medel för inflyttningen i nya lokaler varvid en särskild satsninggörs på roll som centtalt bibliotek för juridik och samhällsvetenskapoch som svenskt centrum för EU:s publUcationer. Tillkommande aktiviteter inom förvaltningskontoret harunder senare år i stort sett kunnat genom omfördelning av befmtligapersonalresurser. Målsättningen är densamma även inför nästa budgetperiod,lanspråktagandet av en ny fastighet (lokalvård, våningsservice, bevakningm.m. ), effektema av EU-medlemskapet, ökad satsning på information och RIXLEXsamt nya behov inom data- och dokumentationsverksamheten kommer emellertid attställa krav på viss personalförstärkning. Medel härför har beräknats. Det börnämnas att omfattande försäljning av riksdagstrycket såväl i ttaditionell somi elekttonisk form ställer krav på resurser men också ger betydande intäkter(ca ). Intäktema av försäljningen (riksdagstryck m.m.)i informationscentrum bedöms bli betydligt större än i den nuvarande butiken iriksdagshuset. Önskemål om nya permanenta föredragandetjänster iutskottsorganisationen har framställts . Bakgrunden ärden tilltagande arbetsbelastningen med ett betydande övertidsuttag underåret. Frågan har dock skjutits upp i avvaktan på resultat av Riksdagsufredningensarbete. Den arbetsgmpp som tagit över Riksdagsufredningens arbete i dennadel beräknas komma med förslag under innevarande . Det kan därförfinnas anledning att i särskild ordning återkomma till frågan om resurser förutskottsorganisationen. I sammanhanget bör också beaktas konsekvensema förut-skottskansliema av en ökad satsning på uppföljning och utvärdering samtberedningsarbetet som följer av medlemskapet i EU. Medel har dock avsatts fören förstärkning av finansutskottets kansli med tanke på detta utskotts roll iden nya budgetprocessen som avses starta . Vid bedömningen av behovet av personal inom den inreriksdagförvaltningen bör även beaktas ett mycket högt övertidsuttagför olika personalgmpper. De tillkommande behoven fén med en kombinationav åtgärder. Viss omfördelning av resurser planeras genom organisatoriskaförändringar, finansiering genom ökade intäkter av försäljning avriksdagstryck, RIXLEX-prenumerationer m.m. samt visst nettotillskott avresurser. För främst lokalvård och enfrébevak-ning i de nya fastigheterna,konsekvensema av medlemskapet i EU samt förstärkning av finansutskottets kanslihar beräknats ca i lönemedel. Detta balanseras av genomfördaoch planerade rationaliseringar, effektiviseringar och bätfre utnyttjande avtillgängli- ga resurser varför driftbudgeten under detta anslagberäknas vara i Prop. 1994/95:100 stort sett oförändrad på årsbasis. att till förvalmingskostnader för /96 anvisas ett ramanslag på . A 4 byggnader m.m. 1993/94 Utgift 95026 000* Ingående reservation 76 856 171 1994/95 Anslag 128483 000 1995/96 Förslag 57230 000 * anslag A 4 byggnader samt del av B 3Nordiska rädets svenska delegation och dess kansli. Mars/Vulcanus (ledamotshuset), kv.Cephalus (förvaltningshuset), kv. Neptimus Större 4-10, kv. , VillaBonnier och Kungl. Trädgården ().