prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Vidare bör AP-fonden få ökade möjligheteratt tillföra riskkapital till de små och medelstora företagen. Regeringenkommer också att överväga ett s.k. riskkapitalavdrag, som innebär en möjlighetför privatpersoner att göra avdrag för förvärv av nyemitterade aktier ionoterade bolag. Regeringen planerar vidare att förstärka resursema till desärskilda lånen till kvirmliga företagare. Teknikspridningen är avgörande för näringslivetsmöjligheter till utveckling. Regeringen föreslår särskilda insatser för attskapa en infrastmktur för kunskapsförmedling till de mindre och medelstoraföretagen. ligger bland de främsta ländemanär det gäller informationsteknologi och teknikanvändning. går mycket snabbt ochdärför behövs det insatser för att främja en fortsatt Prop. 1994/95:100utveckling och användning av informationsteknologin. Regeringen avser BilagaI att ta initiativ till utredningar och åtgärder inom ett antal områden i syfteatt öka användningen av informationsteknologi. Det gäller bl.a. användningenav teknologin i små och medelstora företag, i arbetslivet, inomutbildningsområdet och inom den offentliga sektora. Arbetsmarknadspolitikenhar en central roll i den ekonomiska politiken. Den skall främja ekonomisktillväxt, stabilitet och en rättvis fördelning. Arbetsmarknadspolitiken har medsnabbt växande arbetslöshet fått bära en alltför tung börda. En stor del avinsatsema har inriktats på att få till stånd särskilt anordnadearbetstillfällen vid sidan av den ordinarie arbetsmarknaden i form avungdomspraktik och ALU-verksamhet. Det är nu hög tid för nya grepp och för enny inriktning. Det är sysselsättningen på den reguljära arbetsmarknadensom nu måste stå i centmm för verksamheten. Åtgärder som syftar till att skapaarbetstillfällen vid sidan av den ordinarie arbetsmarknaden måste begränsastill att avse insatser för dem som är eller riskerar att blilångtidsarbetslösa. De ekonomiska resursema måste omdisponeras från långvarigakontantstöd till tillfälliga stimulanser för expansion och nyanställning inäringslivet. Den yrkesmässiga och geografiska rörligheten måste främjas.Samspelet mellan utbildning och arbetsliv måste förbättras. Ambitionema när detgäller insatser mot ungdomsarbetslöshet och långtidsarbetslöshet måste höjaskraftigt. Arbets- och utbildningslinjen måste betonas långt starkare än vad somskett . Som ett led i en sådan ny inriktning införs en temporärstimulans till nyanställningar i näringslivet i form av en reduktion avarbetsgivaravgifterna med Dennaåtgärd har till syfte att motverka både arbetslöshet och inflation genom attsänka kostnadema för expansion och produktionsökning. Åtgärden innebär enstimulans till företagen att tidigarelägga rekryteringen och den ger samtidigtett incitament att rekrytera bland de arbetslösa i stället för att rekryterapersonal från andra företag. Reduktionen av avgiften avsertillsvidareanställning av personer som är registrerade som arbetslösa. Stödetberäknas omfatta ca 110 000 personer och innebär att näringslivetsavgifter sänks med Genom denna åtgärd skall behovetav andra åtgärder och av kontantstöd vid arbetslöshet kunna reduceras kraftigt.Förslaget om det nya anställningsstödet kommer att föreläggas i ensärskild proposition. Den nya stimulansen skall gälla för nyanställning avarbetslösa som sker fro.m. Särskildamedel har avsatts för information om anställningsrabatten. Vidare föreslås villkoren för utbildningsvikariatförbättras och medel avsätts för i genomsnitt 20 000 vikariat . Dennaåtgärd har en dubbel effekt i form av höjd kompetens hos dem som har arbete ochnya arbetstillfällen för dearbetslösa. Avdraget för kostnader för vikarie höjs Prop. 1994/95:100 till500 kronor per dag och det maximala avdraget för utbildnings- Bilaga 1kostnader höjs till per utbildad. För att motverka arbetslösheten i byggbranchen harbeslut redan fattats om stimulanser till bygginvesteringar. Dessa stimulanserbör nu kompletteras med ett 30-procentigt bidrag till förbättringar avinomhusklimatet i skolor och på daghem. Utöver dessa direkta anställningsfrämjande insatserläggs ett omfattande förslag om utbildnings- och kompetenshöjning för att mötade ständigt ökade kraven på kompetens i arbetslivet. Sammanlagt kommer 90 000extra utbildningsplatser att skapas . Totalt innebär dennasatsning en utökning av utbildningen med ca 16 000 platser Inom denna ram föreslås särskilda insatser när detgäller utbildning i teknik och språk för att möta behoven hos exportindustrin.9 000 platser tillkommer på högskolans naturvetenskapliga och tekniskautbildning och särskilt gynnsamma villkor, ett s.k. N/T-arvode på 12 000 kronorper månad, tillskapas. 3 500 platser inrättas på högskolan för språkutbildning. På gymnasieskolans yrkesinriktade linjer införs ettnytt tredje år för att ge fördjupning och breddning av yrkesutbildningen. Dettainnebär 16 000 platser Ett tredje gymnasieår inrättas på Komvux. Ytterligare 10000 platser för arbetslösa inrättas inom folkhögskolan. På regeringens förslag beslutade i höstasatt höja ambitionema när det gäller Komvux och arbetsmarknadsutbildningen.Medel avsätts för sammanlagt 136 500 platser i arbetsmarknadsutbildningen, utbildningi företag samt Komvux. En ny form av praktik för arbetslösa akademiker införsi form av en ettårig aspirantutbildning. En ny form av praktikplatser, Europastipendierför arbetslösa ungdomar, bör prövas i samarbete med svenska exportföretag. Regeringen vill vidare åstadkomma en nyform avflexibilitet mellan utbildning och arbetsliv, som gör att en ledig plats skallha förtur framför fortsatta studier Studier som på så sätt avbryts skall kunnaåtempptas efter avslutat arbete eller på lämpligt sätt kombineras med ettarbete. Regeringen kommer att tillkalla en särskild utredare för att i samrådmed partema och utbildningsanordnare utforma ett förslag. När det gäller ungdomar är den föreslagnastimulansen till nyanställningar särskilt betydelsefull. Därtill kommer denökade tillgången på yrkesinriktad utbildning i form av det tredje gymnasieåretoch tillkomsten av fler platser i högskolan. Vidare förstärks dearbetsmarknadspolitiska insatseraa både i form av kommunalt uppföljningsansvar,den nya ungdomsintroduktionen, ett ökat antal utbildningsplatser samt en nyform av praktik, s.k. Datortek införs i alla kommuner i syfteatt ge arbetslösa ungdomar utbildning i modem teknik. Målet med alla dessainsatser är att ungdomaraa så snabbt som möjligt skall komma i arbete ellerutbildning och att alla skall ha fått ett lämpligt erbjudande . Insatseraa för de långtidsarbetslösa förstärksgenom att rekryteringsstödet reserveras för dessa sökande och att stödet kananvändas i förening meddet allmänna nyanställningsstödet. Därmed bör de långtidsarbetslösas Prop.1994/95:100 möjligheter att få nytt fotfäste på arbetsmarknaden öka markant.Stödet Bilaga I beräknas omfatta i genomsnitt 26 000 långtidsarbetslösa.Beredskapsarbeten och ALU-arbeten skall i fortsättningen användas i förstahand för att bryta eller förhindra uppkomst av långtidsarbetslöshet. Medelavsätts för i genomsnitt 8 000 respektive 10 000 sådana arbetstillfällen. Utomnordiskainvaruirare som har särskilt stora svårigheter att få arbete, skall få ökademöjligheter till arbetspraktik. Medel avsätts för i genomsnitt 5 000 platserper månad. Arbetslöshetsförsäkringens roll somomställningsförsäkring måste hävdas. Nya initiativ behövs för att görakontraktet mellan den enskilde och samhället tydligare. Regeringen har tillsatttvå utredningar; dels om återkommande arbetsplatskontakter, dels om nyaorganisatoriska former för att förstärka arbetssökandet, s.k. arbetsföretag.Regeringen vill redan nu föreslå att de arbetslösas kontakt med arbetslivetförbättras genom ett system med återkommande arbetsplatskontakter Medel haravsatts för 20 000 platser i genomsnitt . Arbetsmarknadensparter har en nyckelroll när det gäller att åstadkomma ekonomiska och socialaframsteg. Statsmaktema kan utforma och besluta om en ny inriktning och nyagrepp i arbetsmarknadspolitiken, men effektema av dessa åtgärder är i storutsträckning beroende av en aktiv medverkan från partema i arbetslivet. Av ännustörre betydelse är de villkor som skapas direkt av arbetsmarknadens partergenom avtal eller praxis i arbetslivet. Därför måste fömyelsen av villkoren påarbetsmarknaden bedrivas parallellt av staten och partema. Regeringen vill därför understryka vikten av detarbete som börjar komma i gång mellan partema när det gäller såväl praktiskmedverkan kring rekryterings- och utbildningsbehov som förhandlingar omfömyelse av de arbetsrättsliga villkoren. Detta arbete bör nu bedrivas överhela fältet med det uttalade syftet att partema tar ett ökat ansvar för attarbetsmarknaden fungerar väl och att de arbetslösa snabbt kommer in i arbeteeller utbildning eller annan arbetsförberedande verksamhet. Lönebildningen kommer att vara av avgörandebetydelse för fömtsättningama att nå framgång i den ekonomiska politiken.Tudelningen av ekonomin i en expansiv exportorienterad del och en tröghemmamark-nadsorienterad del, liksom de stora skillnadema mellan efterfrågansoch utbudets stmktur, medför betydande risker. Den svaga kronkursen har gettbetydande konkurrensfördelar och kraftiga vinstförbättringar för denexportorienterade sektom. Dessa måste nu kanaliseras till investeringar i bådeutbyggd kapacitet och förbättrade produktionsmetoder för attsysselsättningsökningen skall bli stabil och varaktig. Om vinstökningarna istället leder till kraftiga lönekostnadsökningar riskerar dessa att snabbtspridas till andra delar av den privata sektom och den offentliga sektom, som idet nuvarande konjunkturläget inte har förmåga att bära sådana lönekostnadsökningar Ensådan utveckling skulle allvarligt försvåra möj- Prop. 1994/95:100 lighetema att lösa sysselsättningsuppgiften. Arbetsmarknadens parter har således ett stortansvar för möjlighetema att nå framgång. I deras händer ligger det huvudsakligaansvaret för lönebildningen. löper en stor del av avtalen ut. Det ären kritisk punkt. Då avgörs om svenskt näringsliv skall bibehålla sin godakonkurrenskraft och därmed kraftfullt kunna bidra till nödvändig tillväxt, flerarbeten och därmed goda möjligheter att sanera statsfinanseraa. Statens ansvarär att klart ange de politiska fömtsättningama. Om lönema genom partemasförsorg länkas in i en strategi för tillväxt innebär detta minskadinflationsrisk och förbättrade offentliga finanser, vilket ökar utrymmet för enappreciering av kronan, låga räntor och därmed högre investeringar och enstörre uthållig sysselsättningsökning. Föratt uppnå en uthållig ökning av sysselsättning och välfärd krävs enstmkturpolitik som stärker produktionsförmåga och där människorsvilja till arbete och skapande tas till vara. Utbyte av varor och tjänster mellan olika länderbefrämjar en stark och uthållig tillväxt. De upphandlingsregler som tillämpasinom EU innebär i princip att producenter i olika länder skall kunna konkurrerapå lika villkor om den offentliga sektoms upphandling. Sådana konkurrensreglerär särskilt viktiga för att undvika diskriminering av producenter från ettlitet land som . bör både inom EU och i andra fora verka förfortsatta sänkningar av tullar och andra handelshinder Den svenska konkurrenslagstiftningen har skärptsoch blivit mer lik den som gäller i många andra EU-länder Regeringen avser attvara restriktiv med att bevilja undantag från den nya lagstiftningen. Sverigebör såväl nationellt som intemationellt verka för en strikt konkurrenspolitiksom främjar konsumentemas intresse. Principema för reformeringen av det allmännaålderspensionssystemet har antagits av . Sambandet mellan livsinkomstoch pension förstärks och pensionsutgifteraas följsamhet till densamhällsekonomiska utvecklingen förbättras. Pensionsreformen skall nufullföljas genom konkret lagstiftning, där värdet av pensionsförmåneraa kopplastill både prisutvecklingen och den realekonomiska utvecklingen. Reformeringeninnebär att vid en svag ekonomisk utveckling kommer pensionsutgiftema att blilägre än med dagens system. Även i övrigt bör socialförsäkringama utformas såatt de befrämjar arbete och motverkar passivitet. Den reformering avsjukförsäkringen som inleddes och som sedan under bred parlamentariskenighet följdes upp genom införande av en sjuklöneperiod har bidragit tilllägre sjukfrånvaro. Genom sjuklöneperioden har arbetsgivama fått starkareincitament att utforma arbetsmiljön i vid mening på ett sätt som reducerarrisken för ohälsa. Antalet förtidspensionärer har ökat under en långtid. Fler människor Prop. 1994/95:100 utestängs permanent från arbetsmarknadenoch kostnadema stiger Av Bilaga 1 såväl sociala som samhällsekonomiska skäl ärdet nödvändigt att den nuvarande trenden inom förtidspensioneringen bryts.Förtidspension bör utges först när alla möjligheter att återge den försäkradearbetsförmågan har prövats. Förtidspensionen bör renodlas så att den endastutgör ersättning vid nedsatt arbetsförmåga på gmnd av medicinska orsakerArbetsmarknadsskäl bör inte ge rätt till förtidspension. kommer regeringen att presenteraen proposition med förslag om förbättrad beredning av beslut om sjukpenning ochförtidspension. Sjuk- och arbetsskadeberedningen kommer att få i uppdrag attpröva gmndema för och beräkningen av förtidspension och sjukersättning. Bl.a.bör ändrade kvalifikationsvillkor och förändrad beräkning av s.k. antageninkomst övervägas. I samband med beredningen av dessa förslag under hösten 1995kommer regeringen att förslå regeländringar som tillsammans med tidigare i årbeslutade regeländringar ger den besparing om netto somingick i det socialdemokratiska valmanifestet. Inom familjestödet kommer utredningsarbetet attinriktas mot att utforma enklare och effektivare stödformer som inte motverkarjämställdhet och intresset att arbeta. Skattepolitikensyftar till en samhällsekonomiskt effektiv beskattning som också tillgodoserfördelningspolitiska mål. Genom skattereform lades en god gmndför det svenska skattesystemet. Reformen var fördelningspolitiskt balanseradgenom att de sänkta skattesatsema kombinerades med en breddning av olikaskattebaser som i första hand minskade avdragsmöjlighetema för personer medhöga inkomster Balansen bröts genom den förra regeringens politik, som bl.a.innebar långtgående sänkningar av skatteuttaget på kapitalinkomster Reglemablev också mer komplicerade samt skapade ökade möjligheter till skatteplanering.Genom höstens ekonomisk-politiska proposition (prop. 1994/95:25) åtempprättadesden avvägning mellan effektivitets- och fördelningsmål som gjordes iskattereformen. Dämtöver föreslogs och beslutades ett antal åtgärder för attstärka budgeten i syfte att stabilisera statsskulden . De förslag till ökade skatter och avgifter somredovisades i den ekonomisk-politiska propositionen och i propositionen omfinansiering av den svenska medlemsavgiften till EU kommer att ge en total,nettoberäknad, inkomstförstärkning för offentlig sektor som uppgår till drygt 3procent av BNP. Regeringen kommer att förelägga propositionerrörande de delar som det ännu inte fattats beslut om. Utrymmet för ytterligareskattehöjningar är därefter begränsat. Ytterligare höjningar av skatternariskerar att försämra ekonomins funktionssätt bl.a. genom att de ger försämradefömtsättningar för en icke-inflationsdrivande löne- Prop. 1994/95:100utveckling. Vidare skulle lönsamheten för skatteplanering och skattefusk Bilaga I öka. Riskema med fortsatta skattehöjningar är också knutna tilleffektema av enskilda skatter på bl.a. investeringar, tillväxt ochsysselsättning även om det inte finns några klara och enkla samband mellan dettotala skattetrycket och den ekonomiska tillväxten. Även kommunema bör vara ytterst återhållsamma medskattehöjningar Höjda kommunalskatter skärper den samlade beskattningen avarbete, vilket sänker hushållens köpkraft och försvårar saneringen avstatsfinanserna. Regeringen kommer att följa utvecklingen av kommunalskatternaoch väga in denna vid bedönmingen av kommunemas finansiella utrymme. Inom ramen för ett i huvudsak oförändrat totaltskatteuttag kan förskjutningar mellan olika skatter aktualiserasför att skattesystemet i dess helhet skall upplylla kraven på en samhällsekonomiskteffektiv beskattning. Med tanke på behovet av stabila skatteregler, där dessatillåts verka under en följd av år, bör emellertid varje förändring övervägasnoga. Genom medlemskapet i EU får möjlighet attpåverka de gemensamma besluten på skatteområdet. I om tillväxt,konkurrenskraft och sysselsättning uppmärksammas flera skattepolitiska frågorDe höga skatteraa på arbete ses som ett särskilt problem vad gällertillskapandet av det stora antalet jobb som krävs för att arbetslösheten skallkunna reduceras. Höjda miljöskatter och höjda skatter på kapital pekas ut somalternativ finansiering av offentliga utgifter Ett annat område i vitbokengäller bl.a. de skattemässiga villkoren för små och medelstora företag. Vid sidan av de två huvudsyftena i skattepolitiken,att uppnå en effektiv beskattning som även tillgodoser fördelningspolitiskamål, bör skattesystemet utformas med hänsyn till konsekvensema för miljön. Eneventuell växling mellan skatter på arbete och miljöskatter aktualiserar andraeffektivitetsproblem än de som handlar om önskemålet att begränsa snedvridningarHär betonas skattemas roll som ekonomiskt styrmedel, där påverkan påresursanvändningen blir ett positivt värde. Om skattema förändras så attkostnadema för negativ miljöpåverkan beaktas av enskilda konsumenter ochproducenter kan välfärden i vid mening gynnas. En effektiv påverkan medför åandra sidan ett skattebortfall som minskar utrymmet för en skatteväxling.Ansvaret för statsfinansema kräver att man är uppmärksam på detta dilemma. Frågan om en växling mellan skatter på arbete ochmiljörelaterade skatter kommer att prövas av den parlamentariska utredning somomnämnts. Utredningen kommer att pröva vilken avvägning som bör göras mellaneffektema på sysselsättning, miljö och internationell konkurrenskraft. Häransluter kommitténs arbete till den europeiska diskussionen och den framtidautvecklingen inom EU blir av stor betydelse för . Den svenska skattepolitiken har sedan lång tidtillbaka haft en inriktning som skapar goda villkor för investeringar iSverige. 4 1994/95. årsskattereform innebar att den goda interaationella konkurrenskraften Prop.1994/95:100 i företagsskattereglema bibehölls och att skatteregleraa gavs enut- Bilaga I formning som gagnar tillväxt och omvandling i näringslivet. Sedandess har uttaget av bolagsskatt höjts. I den ekonomisk-politiska propositionenhar regeringen avsatt ett utrymme för en reduktion av skatteuttaget med 2miljarder kronor Inriktningen på denna reform skall fastläggas efter pågåendesamråd med näringslivet. I den europeiska diskussionen tilldelas de små ochmedelstora företagen en central roll när det gäller skapandet av nysysselsättning. Bland annat mot denna bakgmnd kan övervägas en inriktning avden fortsatta reformeringen av den svenska företagsbeskattningen därskatteuttaget reduceras för i första hand de mindre och medelstora företagensamtidigt som man så långt möjligt bibehåller enkla och neutrala regler Från såväl fördelningspolitiska somstatsfinansiella och samhällsekonomiska utgångspunkter är det av avgörandebetydelse att skattebrott och olika former av skatteflykt motverkas.Ytterligare uppmärksamhet behöver därför riktas mot fömtsättningama för eneffektiv skattekontroll. Enklare - och härigenom mera svårmanipulerade -skatteregler bör eftersträvas. 5.6 Fördelningseffekter av politiken Degmndläggande fördelningspolitiska målen är en rättvis fördelning av ekonomiskaresurser, ett effektivt skydd för utsatta gmpper och en lika tillgång tilloffentlig service av hög kvalitet. I kärva tider ökar kraven påfördelningspolitiken. Det fiims en hög beredskap att acceptera åtgärder ivälfärdssystemen för att sanera statsfinansema, men den fömtsätter att bördomadelas av alla. Även de som har arbete och som inte regelbundet behöver stödfrån den offentliga sociala välfärden måste göra uppoffringar. Insikten har ocksåökat att fördelningen måste vara rättvis i ett längre perspektiv och mellanolika generationer Regeringens insatser för att åstadkomma en uthålligekonomisk tillväxt, skapa arbete och förbättra statens finanser är avgmndläggande betydelse också för bamens välfärd. Regeringen vill så långtmöjligt väraa för bam viktiga verksamheter Men det gäller inte bara att slåvakt om resursema utan i lika hög grad att se till att de används på bästasätt. Att bamomsorg, skola, fritidshem, barnkultur,bamsjukvård m.m. håller en jämn och hög kvalitet är avgörande för bams trygghetoch utveckling. Det går att i efterhand kompensera med lägremateriell standard. En otrygg omsorg , eller en förloradskoltid, är däremot nästan omöjliga att ersätta. De utgiftsminskningar som nukrävs för att sanera statsfinansema har därför i stället lagts på bidrag ochsubventioner har stor vikt lagts vid att transfereringssystemensgenerella karaktär inte mbbas. har i jämförelse med andra europeiskaländer både en hög kvinnlig förvärvsfrekvens och ett högt födelsetal. och bamomsorg har bidragittill att ingen i vårt land behöver ställas inför Prop. 1994/95:100 valet attarbeta eller skaffa bam. Att föräldrar som saknar arbete erbjuds Bilaga 1bamomsorg är därtill en fömtsättning för att de skall kunna vara engagerade iatt söka arbete eller utbilda sig. har en rad rapporter visat att bamoch ungdomar med invandrarbakgmnd i större utsträckning än andra har fleraproblem . För invandrarbam, liksom för andra unga, är generellainsatser som bidrar till att minska orättvisoma och skapa en mer rättvisfördelning i samhället avgörande för att deras villkor skall kunna förbättras. Under de senaste årens lågkonjunktur har ungdomamavarit en av de gmpper som drabbats särskilt hårt. Den allt längreutbildningstiden och den ökade arbetslösheten innebär att ungdomars inkomster,och därmed möjligheter till en självständig ekonomi, har kommit senare i livet. Ur ett framtidsperspektiv är dagens högaarbetslöshet bland ungdomar särskilt oroande. Ett väl fungerande ochdemokratiskt samhälle fömtsätter att vi ger alla ungdomar, inte bara några,rätten att vara med i arbetslivets gemenskap, rätten att bli tagna i anspråk.Kampen mot arbetslösheten handlar därför i sin förlängning om en kamp förgmndläggande demokratiska värden. Särskilt vikt har lagts vid åtgärder förungdomar. Den viktigaste fördelningspolitiska insatsen är attföra en ekonomisk politik som åter gör det möjligt för alla medborgare som kanarbeta att försörja sig genom eget arbete. Det är dock oundvikligt att dennapolitik på kort sikt kommer att medföra fördelningspolitiska påfrestningar.Till följd av framför allt den sänkta kronkursen ökar vinstema snabbt i detsvenska näringslivet, vilket är nödvändigt för att investeringama skall öka ochdärmed bidra till en god tillväxt och ökad sysselsättning. Den höga realräntanoch utvecklingen på kapitalmarknaden ger allt bättre utdelning för hushåll medförmögenheter Å andra sidan utvecklas den inhemska och den offentliga sektomsvagt - och arbetslösheten är hög. Denna tudelning av ekonomin är ett hot moten rättvis fördelning. Alla parter måste ta ett ökat ansvar för att förhindraen upprepning av 1980-talets spiral med stora lönehöjningar, kompensationskravoch accelererande inflation. är det nödvändigt att minska deoffentliga utgiftema för att sanera statsfinanseraa. För att väma tillgångentill och kvaliteten i bamomsorg, utbildning, hälso- och sjukvård ochäldreomsorg måste en stor del av minskningen avse olika transfereringar tillhushållen. Trans-fereringaraa har störst betydelse för hushåll med låga ellergenomsnittliga inkomster och svarar ofta för en viktig del av försörjningenjust för de gmpper som bör vämas. Det är därför knappast möjligt att minska deoffentliga utgiftema för transfereringar utan att det får vissa negativafördelningspolitiska effekter på kort sikt.