prop · GI0335 · 1994-12-31 00:00:00 — Härigenom åstedkommer man ett betydligt merenhetligt regelverk än vad som är fellet i . GenomWTO kommer handelspolitikens roll allmänt sett att framhävas genom ettregelbundet ministerengagemang i den styrande . Genomnärmare samarbete mellan WTO, och Internationella valutefonden börhandelspolitiken också kunna få ett större genomslag i formuleringen ochsamordningen av global ekonomisk politik. Välfärdsvinsternaav det samlade resultetet av Uraguayrandan går inte att beräkna med någonexaktiiet. Många av avtelen är av sådan karakter att effekterna inte går attmate i konkrete termer. Därtill kommer att de positiva effektema i flera fallkommer att visa sig först på . Depreliminära uppskattningar som gjorte av organisationer som 14 och Världsbankenpekar ändå på väsentliga välfärdsvinster i storleksordningen200-265 miljarder amerikanska dollar i ökad Prop. globalBNP i början på 2000-telet, då resulteten kommer att vara helt genomförda.Ändå torde dessa uppskatmingar vara i underkant, genorn att de endast grandas på de uppskattede effektema av förbätttat marknadstillträdeför industti- och Jordbraksvaror och inte tor hänsyn till dedynamiska effekterna av det samlade resultotet över en längre Välfärdsvinsternaav minskade handelshinder och ett försterkt regelverk kommer ävenutvecklingsländema till del, även om förateättoingaraa att kunna dra nytto avde möjligheter som ges givetvis kommer att variera med hänsyn till resp.lands utvecklingsgrad och dess deltogande i intemationell handel. Hänsyn tillutvecklingsländemas särskilda problem har varit en av ledstjämoma iförhandlingarna och resultetet medger i flera viktiga avseenden ensärbehandling av dessa länder. Det är viktigt att notera att, i tektmed en i många regioner snabb ekonomisk utveckling, insikten om betydelsen avett storkt och respekterat regelverk också ökat markant bland utvecklingsländerna.Dessa har följaktiigen deltegit i förhandlingaraa på ett betydligt mer aktivtsätt än i någon tidigare GATT-förhandling. Detlyckade resultetet i Uraguayrandan är också viktigt för att balansera denfortgående regionaliseringen av världshandeln. Den parallella frigörelse avhandeln på global basis och försterkning av det multilaterala regelverket somnu sker bör motverka att regionala sammanslutningar utvecklas i riktoing motinåtvända handelsblock. Resultetenav Uraguayrandan väntor nu på att sättos i kraft, vilket enligt planerna skallske . Parallellt med nationell ratificering pågår arbetet medförberedelser för ikraftttädandet av WTO i en förberedande kommitté i Geneve.En konferens beträffande genomförandet av förhandlingsresultotet är planeradatt hållas i innevarande år. Då skall bl.a. avgörasom tillräckligt många länder ratificerat avtolet för att det skall kunna trädai kraft planenligt. Utvecklingen i viktigare länder ger anledning att tro attså skall kunna bli fallet. Ävenom ikraftträdandet av WTO sker planenligt, är detto i sig ingen garanti för att den nya handelsorganisationen blir framgångsrik. Det kommer att krävas ett storkt engagemang, såväl från medlemmarnas som WTO-ledningens sida, för att de möjligheter som öppnas genom WTO-avtelet skall kunna utnyttjas till fullo och för att WTO skall kunna bli ett effektivt insttument för att bekämpa protektionism och forteätta liberaliseringsarbetet. Det är regeringens avsikt att skall fortsatte att aktivt driva frihandelsinttessena inom WTO. gäller närmast inom de områden av tjänstehandeln som länmades olöste i Uraguayrandan, nämligen telekommunikations-, finans-, sjöfarte- och personrörlighetetjänster är det viktigt att de framtida förhandlingsfrågor som redan börjar utkristelliseras ges tillräcklig uppmärksamhet. Här kan särskilt framhållas sambandet mellan handelspolitik och miljöpolitik. På dette område har tillsammans med bl.a. EFTA-länderaa varit aktivt pådrivande för att få till stend en 15 seriös diskussion i GATT.Det är en framgång att det vid den avslutende ministerkonferenseni Manakech togs beslut om att upprätta ett fast Prop. 1994/95:35 foram förden forteatte hanteringen av miljöaspekterna inom WTO. Sammanfattningsvisanser regeringen att de resultet som uppnåtts i Uraguayrandan utgör mycketviktiga bidrag till ett försterkt och vidareutvecklat globalt samarbete ochregelverk på utrikeshandelns område. Den mycket snabba utvecklingen av vår uttikeshandelunder efterkrigstiden har kunnat ske mycket teck vare ett öppet handelssystem,baserat på grandläggande GATT-regler och med stöd av den fortlöpandehandelsliberalisering som skett inom ramen för . Det hardärför varit namriigt för att inte en aktivt pådrivande roll iGATT-samarbetet. Även om utrikeshandel är sterkt koncentrerad tillEuropa är svensk industti närvarande på de fleste exportmarknader i världen ochhar behov av stebila och respekterade regler för handelsutbytet. Av det skälethar också ett sterkt inttesse av att den globala frigörelsen av handelnkan ske parallellt och helst hålla jänma steg med det regionala ekonomiskasamarbetet som fortekrider i många delar av världen. Somovan nämnte och som redovisas närmare i avsnitt 5 i propositionen, innebärförhandlingsresultetet viktiga marknadsöppningar för svensk exportindustti.Samtidigt innebär resultetet att svenska konsumenter kommer att gynnas genomlägre priser på importerade varor. Även på jordbraksområdet börkonsumentintressena gynnas av ett sänkt gränsskydd och därmed ett större utbudav importerade livsmedel. De nya områdena tjänstehandel, immaterialrätt ochinvesteringar irmebär historiskt sett viktiga landvinningar i GATT-sanunanhang. Deti viktiga avseenden försterkte och utvidgade regelverk som WTO bildar är avsärskilt stor betydelse för ett land som för att kunna hävda nationellahandelsinttessen gentemot ekonomiskt sterkare handelsparter. Det innebär ocksåett viktigt steg för att hålla tillbaka protektionistiska krafter. Sammantogethar viktiga framsteg gjorte för att lösa handelskonflikter i multilateraltöverenskomna former Detto bör medföra minskade friktioner i bilateralahandelsrelationer Mot denna bakgrand anserregeringen att bör godkänna avtolet om upprättonde av med de till detto avtel i bilagan lA fogade multilaterala varahandelsavtelen, nämligen Allmänna mil- och handelsavtolet (1994), avtolet om Jordbrak, avtelet om tillämpning av sanitora och fysiosanitora åtgärder, avtelet om textil och konfektion, avtelet om tekniska handelshinder, avtelet om handelsrelaterade investeringsåtgärder, avtelet om tillämpning av artikel VI i 1994 (antidumpning), avtelet om tillämpningav artikel VII i 1994 (mllvärdeberäkning), avtolet om konttoll före skeppning, avtalet om ursprungsregler, avtalet om importiicensförfaranden, avtelet om subventioner och utjämningsåtgärder samt avtelet om skyddsåtgärder, det i bilagan IB fogade Allmänna tjänstehandelsavtelet, det i bilagan IC fogade avtelet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter, det i bilagan 2 fogade avtelet om regler och förfaranden för tvistlösning, det i bilagan 3 fogade avtolet om handelspolitisk granskning, samt slutiigen de i bilagan 4 till 16 avteletfogade plurilaterala handelsavtelen, nämligen avtelet om offentiig upphandling,det intemationella mejerivaraavtolet och det intemationella Prop. 1994/95:35nötkötteavtolet jämte slutekten innefattende resulteten av Uraguayrandan.Överenskommelsen om handel med civila flygplan från år 1979undergick inte några förändringar i förhandlingama, varför dette avtel intebehöver understellas för godkännande. Deområden som förhandlingama i Uraguayrandan omfattot ligger till övervägande delinom EU:s gemensamma handelspolitik. Om blir medlem av EU blir detdärför inte akmellt att nationellt genomföra förhandlingsresultoten, annat än ivissa begränsade avseenden. Regeringen har, i propositionen 1994/95:34 Densvenska mllagstiftningen vid ett EU-medlemskap, lagt fram förslag till sådansvensk lagstiftoing som behövs för att komplettera på mllområdet.Vid ett negativt utelag i folkomröstningen om anslutning till EU avserregeringen att återkomma till med förslag till de lagändringar somkrävs för att särskilt resultetet av mllförhandlingaraa skail kunna träda ikraft för svenskt vidkommande som överenskommite. Idet följande lämnas en redogörelse för förhandlingsresultetet område förområde. 2 1994/95. 1 saml Nr 35. 5 Närmare om förhandlingsresultatet i Uruguayrundan Sammanfattning:Genom upprättandet av den nya (Worid TradeOrganization, WTO) inleds en ny epok i det multilaterala handelssamarbetet. WTObildar den instimtionella ramen för det nya och sammanhållna regelverket,vilket omfatter såväl det reviderade Allmänna mil- och handelsavtelet (GATT1994) som de andra avtel och överenskommelser som slutite i Uraguayrandan. WTOskapar förateättningar för ett mer enhetiigt och effektivt multilateraltregelverk. Det fakmm att en anslutning till WTO irmebär ettgodtegande av samtliga multilaterala avtel som slutite i förhandlingarna,innebär mer likvärdiga åteganden för olika handelsnationer Därmed befrämjas enutjämning av konkurrensvillkoren i internationell handel. Genom WTO ges ocksåhandelspolitiken en stöne intemationell tyngd, bl.a. genom ett fortlöpandeministerengagemang i och genom WTO:s närmare relationer medVärldsbanken och IMF. I WTO-avtelet erkänns också för förste gångenmiljöfrågomas betydelse i globala handelspolitiska sammanhang. Därmed skapas eninkörsport till framtida förhandlingar om handel och miljö. Allmänna mil- ochhandelsavtolet () har allt sedan sin tillkomst utgjort ettprovisorium i awakten på att den då tilltenkte (, ) skulle inrättes.Av olika skäl kom aldrig att ratificeras och därmed har kommit attforteätta att tillämpas provisoriskt . i formellthänseende lösliga organisatoriska sttiikmr har haft både för- och nackdelarGATT har genom sin karakter kunnat tongera pragmatiskt och med ettförhållandevis litet sekreteriat. Just dette pragmatiska sätt att tongera sägsofte vara en av förklaringama till att sedan sin tillkomst varit så passframgångsrikt i att liberalisera världshandeln. Nackdelama med den lösligasttiikmren har bl.a. varit att formellt forteatt att tillämpateprovisoriskt. innebär i praktiken att vissa länder kunnat upprätthålla endel handelshinder och regleringar som är oförenliga med avtelet, men som landeti fråga av olika skäl inte ansett det möjligt att avskaffa eller anpassa tillGATT-reglema i samband med anslutningen till avtelet. GATT-regelverkethar också, allt eftersom det tillförts nya överenskommelser, kommit att bli alltmer heterogent. länderanslutningen till de olika uppförandekoder om icke-teriffära Prop. 1994/95:35åtgärder som förhandlades fram i Tokyorandan intetillfredsställande. Det brister också i överensstemmelsen ochsamordningen mellan själva och senare tillkomnaöverenskommelser och avtel vad gäller t.ex. regleraa för tvistlösning. Organisationsfråganstod emellertid inte på dagordningen i början av förhandlingama. Någotförhandlingsmandat på dette område gavs inte vid ministermötet i del Estei . Det var först inför det ministermöte i i december1990, som skulle ha avslutet randan, som frågan akmaliserades, främst av EG ochKanada. Motiven varierade, men inte minst uteikten att förhandlingama skulleleda till nya omfettonde regelverk för tjänster, immaterialrätt ochinvesteringsfrågor gjorde att behovet av ett mer effektivt sammanhålletregelverk framstod som alltmer angeläget. Detfenns även andra bevekelsegrander för att driva WTO-frågan. EG hade ett storktintresse av att på olika sätt, bl.a. genom åstodkommande av en fastorganisation och skärpto tvistlösningsregler, söka bekämpa tendenser attagera utonför det multilaterala regelverket för att lösa handelsproblem. USAmoteatte sig bl.a. Just av detto skäl i det längsto tenken på att upprätto enny organisation och förespråkade i stellet en mindre långtgående organisatoriskförsterkning av . Bakom det amerikanska motetendet låg också en rädsla föratt WTO skulle ges långtgående överstetiiga befogenheter och att det skulle blisvårt att hävda amerikanska intressen i besluteprocessen i WTO. Inflytelserikau-länder som och genomdrev i WTO-förhandlingarna att ansvaretför den organisatoriska hanteringen av avtelen rörande varor, tjänster resp.immaterialrätt skulle fördelas på tre råd. var ett sätt att politisktmarkera den särsteUning många ända från början av förhandlingama velatge särskilt tjänstehandeln men också de immaterialrätteliga frågoma. Sverigeoch de nordiska ländema stödde målsättningen om en effektiv administtation avdet nya regelverket och deltog aktivt i WTO-förhandlingaraa. Genomintensiva förhandlingar i randans slutekede, som bl.a. resulterade i att USAfick igenom krav på ändringar av de föreslagna WTO-reglema rörande bl.a.beslutefattende, ändringar, undanteg och s.k. icke-tillämpning, kunde manslutligen enas om det avtel som föreligger. GenomWTO-avtelet inleds en ny epok i det multilaterala samarbetet på utrikeshandelnsområde. Det drygt fyrtioåriga provisoriet omvandlas till en regelrättorganisation. GenomWTO-avtelet upprättes således . I avtolet finns bestemmelser om organisationens uppbyggnad och organisatoriska strakmr, dess stellning, verksamheteområde och uppgifter Vidare finnsbestemmelser om bl.a. ursprangligt medlemskap, Prop. 1994/95:35 anslutning,ikraftträdande, frånttäde, beslutefettonde, ändringar i och undantog frånregelverket, sekretoriat, och budget. Dennya skall utgöra en instimtionell ram, enparaplyorganisation, som skall hålla samman och administtera Uraguayrandanssamlade och mycket omfattende förhandlingsresultet. Följaktligen skall WTOenligt avtolet underlätto genomförandet, tillämpningen och funktionen avavtelet och främja dess målsätmingar WTO har även andra viktiga uppgifter. WTOskall utgöra ett foram för framtida handelsförhandlingar mellan medlemmama.Vidare skall WTO administrera överenskommelsen om tvistiösning och ett genomavtelet inrättet handelspolitiskt granskningsorgan. Ettgodkännande av WTO-avtolet och därmed ett medlemskap i innebär samtidigtockså ett godkännande av de i bilagoma 1, 2 och 3 till WTO-avtolet fogade s.k.multilaterala handelsavtolen. Samtliga dessa avtol och överenskommelserbetraktos i avtolet som en odelbar enhet och utgör integrerade delar av självaWTO-avtolet. Detto omfettonde regelverk innefattor först och främst detreviderade Allmänna mil- och handelsavtalet jämte samtliga uppförandekoder ochandra överenskommelser som tidigare överenskommite inom och som ivarierande utettäckning kompletterate och byggte ut genom Uraguayrandan. Vidareomfattor regelverket de betydelsemila nya avtol som framförhandlate omtjänstehandel, immaterialrätt och investeringar. Till WTO-avtolet är slutligenockså fogade de s.k. plurilaterala handelsavtolen, nämligen avtolen omoffentlig upphandling, mejerivaror, nötkött och handel med civila flygplan. WTOskall också i fråga om dessa avtol utgöra den instimtionella ramen förgenomförande, tillämpning och funktion. Till skillnad från de multilateralahandelsavtolen är dessa plurilaterala avtol inte obligatoriskt bindande församtliga WTO-medlemmar. 1 stellet kan medlemmama ansluto sig till dessa eftereget val. Det bör nämnas att överenskommelsen om handel med civila flygplanfrån inte undergick några förändringar i randan. I avtolen ommejerivaror och nötkött har endast företogite vissa tekniska och redaktionellaändringar Organisatorisktkonmier WTO att ledas av en ministerkonferens, som skall mötos minst en gång vartennat år. Den löpande verksamheten leds av Allmänna rådet, som också blir det sammanhållande organet för det enhetliga tvistlösningssystem som beslutete i randan. Rådet ansvarar också för de handelspolitiska ländergranskningaraa. Under Allmänna rådet lyder ytterligare tte råd, ett råd för varahandeln, ett för tjänstehandeln och ett för immaterialrätt. Uppdelningen av ansvaret för verksamheten i tte delar var en eftergift till tongivande , vilka sedan förhandlingamas början krävt att framför allt tjänstehandeln skulle separeras från förhandlingama om varor Det separate rådet för immaterialrätt kan också ses som en spegling av många önskan att markera en viss särsteUning också för immaterialrättefrågoraa, som man länge aktivt motsatte sig att de överhuvud teget skulle ingå i förhandlingama. Som motprestetion fick u-ländema acceptera att 20 möjlighet till motåtgärder mellan olika avtelsområden, s.k. korsretoliation, infördes.Sådana åtgärder kan vidtos mellan områdena för Prop. 1994/95:35 varor,tjänster resp. immaterialrätt. Detto innebär t.ex. att om en tvist påtjänstehandelsområdet inte kan lösas uton motetgärder, kan sådana drabbahandeln på varaområdet. Genomupprättondet av WTO omvandlas till en regelrätt organisation. WTO kommerdock knappast att innebära några radikala förändringar i förhållande tillGATT:s nuvarande sätt att arbete, i vart fall inte på kortere sikt. harunder sin drygt 40-åriga existens i praktiken kommit att mngera som enorganisation. hittillsvarande praxis medkonsensusbeslut. WTO-beslutet dock för en rationellare och mer enhetligadministtation av regelkomplexet än . Dessutom skärps disciplinen genomatt den hittillsvarande provisoriska tillämpningen av nuupphör Skärpte regler och krav för att medge undanteg från regelverket är ettannat exempel på en striktere disciplin genom WTO. Ett viktigt resultet ärockså att WTO i kraft av sin paraplymnktion bör befrämja integreringen avu-länderna i handelssystemet och allmänt sterka principen om ett gemensamt ochglobalt handelssystem. Jämfört med bör WTO vidare få en högre stems iintemationella sammanhang, och på så sätt lättore kunna utöva sin roll attfrämja en bättre samverkan mellan ekonomisk politik och handelspolitik. I ensärskild ministerdeklaration framhålls betydelsen av ökad samverkan mellanhandelspolitik och andra ekonomisk-politiska områden och WTO:s generaldirektöruppmanas att tillsammans med cheferna för och smdera vilkakrav WTO:s nya uppgifter när det gäller samarbetet mellanorganisationeraa. Detökade ministerengagemanget i WTO är i det sammanhanget viktigt. kan sessom en bekräftelse på handelsfrågomas ökade allmänpolitiska betydelse. Det börockså underlätto att både inleda och avsluto framtida handelsförhandlingarMöjligen kommer WTO att utvecklas till ett organ för löpande förhandlingar ienskilda frågor i stellet för den förhandlingstekniskt komplicerade ordningenmed samlade förhandlingar i s.k. IWTO-avtelete ingress erkänns miljöfrågomas ökande betydelse och atthandelspolitiken bör utformas med hänsynstegande till principen om en hållbarutveckling och att skydda och bevara miljön. Det var därför följdriktigt attbeslut togs vid det avslutende ministermötet i att konstimera enkommitté för handel och miljö. Denna kommer att forteatte sin verksamhet i WTO,med sikte på att inleda förhandlingar om nya regler inom WTO pådette område. har varit en av de mest aktiva tillskyndama i dettearbete. Dennärmare organisatoriska utformningen av WTO, sekreteriatete organisation ochstorlek, budget m.m. förhandlas om i en förberedande kommittéunder ledning av generaldirektör. WTO:s sekreteriat behöver sannoliktutökas något i förhållande till det nuvarande GATT-sekreteriatet, bl.a. för attkunna hantera de nya regelverk som tillförs på områden som tjänster ochimmaterialrätt. Detfinns också viktiga utesteende rättsliga och instimtionella frågor 21 som behöver lösas innanWTO träder i kraft. Till dessa hör frågan om de framtida relationemamellan det nuvarande (1947) och WTO. Det stor klart attWTO och det nuvarande utgör rätteligt åtekilda avtol. Detexisterande sätte därför inte ur spel genom ikraftttädandet avWTO, utom för de länder som begär utträde ur 1947. För att det inte skalluppste ett helt avtolslöst tillstend mellan sådana länder och GATT-medlemmarsom av någon anledning inte blir medlemmar av WTO kan någon form avövergångsarrangemang bli nödvändigt. Det kan tilläggas vad gäller medlemsskapeti WTO, att både EU och dess medlemsländer kommer att vara milvärdiga medlemmari den nya organisationen. Alla medlemsländer i EU har undertecknat WTO-avtolet. ,som varit aktivt pådrivande i WTO-förhandlingama, har haft som primärt intresseatt skapa en så rationell och effektiv administration som möjligt av detsamlade resultotet av förhandlingarna. Den organisation som förverkligassvarar väl mot dessa önskemål. Tillskapandet av särskilda råd för tjänster ochimmaterialrätt är något vi sökt motverka eftersom det finns risk för att detteleder till fragmentering av regelverket. I någon mån bör dette kuima motverkasav den försterkte roll det överordnade Allmänna rådet gavs islutförhandlingarna efter påttyckningar från bl.a. nordisk sida. Sammanfattningsvisligger det för ett uttikeshandelsberoende land som ett stort värde iatt det multilaterala regelverket storks och utvidgas och ges en effektivinstimtionell ram. Detkommer dock att krävas en kraftfull ledning av den nyaVärldshandelsorganisationen och ett aktivt engagemang från medlemmarnas sidaför att fullt ut tillvarate de möjligheter som öppnas genom tillkomsten av WTO.Det är regeringens avsikt att skall forteatte att aktivt drivafrihandelsinttessena även inom den nya organisationen. Detär ännu för tidigt att avgöra när ett evenmellt utttäde ur 1947 försvenskt vidkommande bör ske. Beslut härom bör anste tills klarhet vunnite omövriga GATT-medlemmars intentioner härvidlag i det förberedande arbete sompågår. 5.2 1994 och förändringar i Sammanfattning: Bland deavtel och överenskommelser som är knutna till WTO-avtelet utgör 1994 ett avhuvudelementen. 1994 bester av det ursprangliga Allmänna mil- ochhandelsavtelet (1947) Jämte tillhörande anslutoingsprotokoll m.m. samt ettantel överenskommelser om tolkningar av vissa GATT-artiklar 1994 ärrättsligt åtekilt från 1947. Iförhandlingsmandatet för Uraguayrandan ingick att se över vissa artiklar iGATT. Det har inte varit fråga om en samlad översyn av , utenen förhandling om ensteka artiklar på förslag av deltegande länder Resultetetav denna översyn ingår i vad som kallas 1994. Översynenav olika GATT-artiklar resulterade i följande överenskommelser. ArtikelII.Ib, andra avgifter och skatter. Överenskommelsenföreskriver en skyldighet att i mllbindningslistor föratom bundna mllar ocksåregistrera andra förekommande avgifter och skatter som utgår på import.Överenskommelsen gäller andra avgifter och skatter än sådana som är neutralaenligt artikel III. Syftet med överenskommelsen är att skapa insyn ochförateebarhet i fråga om berörda avgifter och förhindra att de höjs uten attkompensation lämnas. bör överenskommelsen befrämja en avveckling avsådana avgifter Bestemmelserna torde i praktiken främst komma att beröra vissau-länder som tillämpar avgifter och skatter av dette slag, t. ex. hamnavgifter,stetistikavgifter och stempelavgifter. ArtikelXVII, statshandel. Försterkt övervakning kommer att ske av stetehandelsföreteg,dvs. företeg som har monopol i fråga om utrikeshandel. åstedkoms genomskärpte regler och procedurer för information och översyn av sådana företeginom ramen för . ArtikelXII och XVIII, betalningsbalansåtgärder. Användandet av importrestriktioner avbetelningsbalansskäl har minskat . Ett antel viktigare , t.ex.Sydkorea, har till följd av snabb ekonomisk utveckling upphört att åberopaGATT:s betelningsbalansregler . Det har trote dette ansettenödvändigt att sttama upp nuvarande regler Överenskommelsen i Uraguayrandanbygger på riktlinjer från Tokyorandan. a. slås fast att i de fallhandelsresttiktioner tillgrips för att skydda betelningsbalansen, skall dessautformas så att störaingar i internationell handel minimeras. Överenskommelsenbetonar sterkare än tidigare att prisbaserade åtgärder, t.ex. importevgiftereller import-depositionssystem skall ges förettäde framför kvantitetivarestriktioner Förfarandena för anmälan och konsultetion i ombetolningsbalansåtgärder stramas upp. Således skall nu avges årliga rapporterom samtliga restriktioner som är i kraft och tidsfristeraa för konsultetionerskärps.