prop · GH03151 · 1994-01-01 00:00:00 — Sekretess gäller i Sekretess gäller i 1. särskilt ärende 1. särskilt ärende om kontroll om revision eller beträffande skatt annan kontroll i eller om säkrings- syfte att fastställa åtgärd i samband medskatt, tull eller sådan kontroll samt avgift eller annan verksamhet underlag för skatt som avser tull eller avgift tullkontroll och samt annan som inte faller verksamhet som under 1 , avser tullkontroll och som inte faller 2. ärende om under 1 , kompensation för 2. ärende om eller återbetalning kompensation för av skatt, eller återbetalning 3. ärende om av skatt, anstånd med erläg- 3. ärende om gande av skatt anstånd med erläg- för uppgift om gande av skatt enskilds personliga för uppgift om eller ekonomiska enskilds personliga förhållanden. eller ekonomiska förhållanden. I fråga om sekretess enligt denna paragraf tillämpas 1 första stycket tredje-sjätte meningarna. Sekretessen gäller inte beslut i ärende som avses i första stycket 2 och 3. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 1992:1474. 2.16 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsbalken dels att 8 kap. 14 skall upphöra att gälla, dels att 10 kap. 7 och 10 , 12 kap. 25 , 13 kap. 7 och 16 kap. 15 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Förslagen lydelse 10 kap. 7 Minst trettio Minst före auktionendagar före auktionen skall underrättelserskall underrättelser om försäljningen om försäljningen sändas till sökandensändas till sökanden och ägaren samt tilloch ägaren samt till kända borgenärer somkända borgenärer som har sjöpanträtt, har sjöpanträtt, panträtt på grund avpanträtt på grund av inteckning, reten- inteckning eller tionsrätt eller retentionsrätt. Blir förmånsrätt på grund avsådan borgenär känd betalningssäkring. senare, skall Blir sådan borgenär underrättelse genast känd senare, skall sändas till honom. underrättelse genastHar sändas till honom. registermyndigheten registermyn- uppgift om adress, digheten uppgift om skall den användas. adress, skall den Underrättelse till användas. Under- utrikes ort skall rättelse till om möjligt sändas med utrikes ort skall flygpost. om möjligt sändas med flygpost. 10 I I sakägarförteckningensakägarförteckningen upptas, förutom upptas, förutom exekutionsfordringen,exekutionsfordringen, fordran som är fordran som är förenad med sjö- förenad med sjö- panträtt, panträtt påpanträtt, panträtt på grund av in- grund av inteckning teckning, reten- eller retentionsrätt tionsrätt eller för-samt förrättnings- månsrätt på grund avkostnaderna. betalningssäkring samt förrätt- ningskostnaderna. Om skeppet hör till Om skeppet hör tillkonkursbo, upptas konkursbo, upptas även arvode och även arvode och annan kostnad för annan kostnad för skeppets förvaltning skeppets förvaltningunder konkursen. Är under konkursen. Är skeppet därjämte skeppet därjämte utmätt, upptas utmätt eller taget ifordran som skall anspråk genom utgå med förmånsrätt betalningssäkring, enligt 10 upptas fordran som förmånsrättslagen skall utgå med för- (1970:979). månsrätt enligt 10 förmånsrättslagen (1970:979). Med fordran som är förenad med panträtt på grund av inteckning avses även fordran för vilken skepp har tagits i anspråk enligt 9 kap. 14 samt rätt till betalning på grund av ägarhypotek. 12 kap. 25 1 I sakägarförteckningen upptas förutom exekutionsfordringen 1. fordran som skall utgå med förmånsrätt enligt 6 1 eller 7 1 eller 2 förmånsrättslagen (1970:979) och som förfaller till betalning senast den tillträdesdag som anges i 36 , 2. fordran som är förenad med panträtt i fastigheten, 3. fordran som är förenad med förmånsrätt i fastigheten på grund av betal- 3. nyttjanderätt, ningssäkring, servitut eller rätt 4. nyttjanderätt, till elektrisk servitut eller rätt kraft som besvärar till elektrisk fastigheten, om kraft som besvärar rättigheten är in- fastigheten, om skriven eller rättigheten är in- grundar sig på skriven eller skriftlig handling grundar sig på som är tillgänglig skriftlig handling eller avser hyra av som är tillgänglig en bostadslägenhet i eller avser hyra av en fastighet, som är en bostadslägenhet itaxerad som hyres- en fastighet, som ärhusenhet, om hyres- taxerad som hyres- gästen har tillträtt husenhet, om hyres- lägenheten, dock ej gästen har tillträttsådan rättighet som lägenheten, dock ej skall bestå oavsett sådan rättighet som fastighetens försälj- skall bestå oavsett ning, fastighetens försälj- ning, 4. förrättningskostnaderna. 5. förrättningskostnaderna. Om fastigheten hör till konkursbo, upptas även arvode och annan kostnad för fastighetens förvaltning under konkursen. 13 kap. 7 2 Är fordran eller därmed förenad förmånsrätt beroende av villkor eller tvistig eller är förmånsrätt beroende av att sökt inteckning beviljas, skall kronofogdemyndigheten avsätta vad som belöper på fordringen i avvaktan på att villkoret uppfylls eller förfaller eller att tvisten eller frågan om inteckning blir slutligt avgjord. Avsättning skall dock ej ske i fall då tvist skall prövas enligt tredje stycket. Borgenär vars fordran eller förmånsrätt är tvistig skall, om det ej av särskilda skäl är obehövligt, föreläggas att inom en månad från det att föreläggandet delgavs honom väcka talan om rätten till medlen mot sakägare som medlen skall tillkomma om borgenärens anspråk faller bort. Efterkommer borgenären ej föreläggandet, har han förlorat sin rätt till medlen, om ej motparten inom den angivna tiden har väckt talan mot borgenären. Kan fördelningen ej utan betydande olägenhet för parterna avslutas utan att tvisten har blivit avgjord, skall kronofogdemyndigheten själv pröva tvisten, om det är ändamålsenligt. Därvid gäller vad som sägs i 2 kap. 22 och 23 . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vad som belöper på fordran som är förenad med förmånsrätt på grund av betal- ningssäkring skall avsättas i avvaktan på att fordringen fastställs och förutsättningar för indrivning inträder eller att beslutet om betalningssäkring hävs. 16 kap. 15 Kvarstad för fordran hindrar ej att egendomen utmäts eller beläggs med kvarstad för annan fordran. Finns annan egendom att tillgå, skall dock denna tagas i anspråk i första hand, om ej den fordran för vilken utmätning eller kvarstad söks är förenad med särskild förmånsrätt i den kvarstadsbelagda egendomen. Om egendom som har Om egendom som har belagts med belagts med kvarstad för fordrankvarstad för fordran utmäts för annan utmäts för annan fordran vilken ej ärfordran vilken ej är förenad med särskildförenad med särskild förmånsrätt i egen- förmånsrätt i egen- domen eller tas i domen, skall anspråk genom egendomen anses betalningssäkring församtidigt utmätt för sådan fordran, skallkvarstadsborgenärens egendomen anses fordran. Sådan utmät- utmätt förningsverkan för- kvarstadsborgenärensfaller, om den sökta fordran. Sådan utmät-utmätningen hävs. ningsverkan förfaller, om den sökta utmätningen eller betalnings- säkringen hävs. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter tillämpas fortfarande i fråga om betalningssäkring som verkställts före ikraftträdandet. 1Senaste lydelse 1990:1388. 2Ändringen innebär att fjärde stycket upphävs. 2.17 Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 samt 4 kap. 13 och 19 konkurslagen (1987:672) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Förslagen lydelse 1 kap. 5 Med panträtt i fast Med panträtt i fast egendom jämställs videgendom jämställs vid tillämpningen av tillämpningen av denna lag annan denna lag annan särskild förmånsrättsärskild förmånsrätt som gäller i som gäller i egendomen och inte egendomen och inte grundas på utmätninggrundas på utmätning. eller betal- ningssäkring. Vad som sägs om borgenär med handpanträtt i lös egendom tillämpas också i fråga om borgenär med rätt att hålla kvar lös egendom till säkerhet för fordran (retentionsrätt). 4 kap. 13 1 Förmånsrätt eller betalning som en borgenär har vunnit genom utmätning går åter, om förmånsrätten har inträtt senare än före fristdagen. Har utmätningen skett till förmån för någon som är närstående till gäldenären, går förmånsrätten eller betalningen också åter om förmånsrätten har inträtt men senare än före fristdagen och det inte visas att gäldenären varken var eller genom åtgärden blev insolvent. Förmånsrätt på grund av betalningssäkring går åter, om förmåns- rätten har inträtt senare än tre månaderVad som sägs i före fristdagen. första stycket Vad som sägs i gäller inte om första och andra förmånsrätten har styckena gäller inteinträtt vid utbyte om förmånsrätten harmot egendom som har inträtt vid utbyte utmätts tidigare än mot egendom som har före utmätts eller fristdagen eller, i betalningssäkrats fall som avses i tidigare än tre första stycket andra månader före meningen, före fristdagen eller, i fristdagen. fall som avses i första stycket andra meningen, före fristdagen. 19 Förvaltaren får påkalla återvinning 1. genom att väcka talan vid allmän domstol, 2. genom att göra anmärkning mot bevakning eller i samband med utdelningsförfarandet bestrida yrkande i annan ordning om betalnings- eller förmånsrätt i konkursen eller 3. genom att göra invändning mot annat yrkande som i rättegång framställs mot konkursboet. Om förvaltaren inte vill påkalla återvinning och inte heller ingår förlikning i saken, får en borgenär påkalla återvinning genom att väcka talan vid allmän domstol. För återgång av För återgång av förmånsrätt som har förmånsrätt som har vunnits genom vunnits genom utmätning eller utmätning behövs inte genom någon särskild åtgärd. betalningssäkring behövs inte någon särskild åtgärd. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter tillämpas i fråga om betalningssäkring som verkställts före ikraftträdandet. 1Senaste lydelse 1989:1002. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. 2.18 Förslag till lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs att 8 rättshjälpslagen (1972:429)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Förslagen lydelse Allmän rättshjälp får ej beviljas 1. i angelägenhet som skall prövas eller på annat sätt behandlas utom riket; rättshjälp får dock beviljas en rättssökande som är bosatt här, om saken gäller ett brott mot honom eller henne som motsvarar brott enligt 6 kap. eller om det finns särskilda skäl för rättshjälp, 2. utlänningar som varken är eller tidigare varit bosatta här, om det inte finns särskilda skäl för rättshjälp, 3. den som är eller har varit näringsidkare i angelägenhet som har uppkommit i hans näringsverksamhet, om det inte finns skäl för rättshjälp med hänsyn till verksamhetens art och begränsade omfattning, hans ekonomiska och personliga förhållanden och omständigheterna i övrigt, 4. i fråga om anspråk som överlåtits till den rättssökande, om överlåtelsen kan antagas ha ägt rum i syfte att åstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp, 5. för upprättande av självdeklaration, 6. för upprättande av äktenskapsförord, testamente eller gåvohandling, 7. i angelägenhet rörande bodelning, om det inte med hänsyn till boets beskaffenhet och makarnas eller sambornas personliga förhållanden finns särskilda skäl för rättshjälp, 8. om frågan om rättshjälp kan anstå till dess en annan rättslig angelägenhet, vari anspråket stöder sig på väsentligen likartad grund, har avgjorts slutligt, 9. ägaren eller tidigare ägare av en fastighet eller en byggnad i angelägenhet som avser fastigheten eller byggnaden, om han har eller borde ha haft rättsskyddsförsäkring eller något annat liknande rättsskydd som omfattar angelägenheten och något annat inte följer av andra stycket, 10. i angelägenhet rörande trafikskadeersättning enligt trafikskadelagen (1975:1410) eller rörande skadestånd som kan betalas från en föreliggande ansvarsförsäkring; dock får rättshjälp beviljas den skadelidande om angelägenheten är anhängig vid domstol eller rör enbart annan skada än personskada, 11. i angelägenhet rörande skatter, tullar, avgifter eller betal- ningssäkring för skatter, tullar och avgifter, om det inte finns särskilda skäl för rättshjälp. 11. den som ej har 12. den som ej har befogat intresse av befogat intresse av att få sin sak att få sin sak behandlad. I fall som avses i första stycket 9 får rättshjälp beviljas när den rättssökandes egna kostnader i angelägenheten har uppgått till minst det basbelopp som anges i 6 första stycket. Därvid beaktas endast kostnader av sådant slag som kan antas komma att betalas från den rättssökandes rättsskydd eller, om något sådant inte finns, kostnader som avses i 9 andra stycket. I fråga om visst slag av ärenden som är talrikt förekommande och normalt av enkel beskaffenhet kan regeringen förordna att allmän rättshjälp ej skall beviljas. Under förutsättning av ömsesidighet kan regeringen förordna att medborgare i en viss främmande stat och den som, utan att vara medborgare i den staten, är bosatt där skall vara likställd med svensk medborgare i fråga om allmän rättshjälp. Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 1993:9. 2Lydelse enligt prop. 1993/94:26. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet, m.m. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorerna , och . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: De remitterade förslagen innehåller många bestämmelser om överklagande av förvaltningsmyndigheters och förvaltningsdomstolars beslut. En fråga som inte behandlats gäller besvärsrätten för företrädare för det allmänna. Enligt 14 lagen om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet skall frågor om åtgärder prövas av länsrätten på ansökan av en sådan företrädare (undersökningsledaren). Det torde kunna hävdas att denne därmed har ställning av part och blir besvärsberättigad i den fortsatta instanskedjan enligt allmänna regler. Bestämmelsen i 6 kap. 12 taxeringslagen (1990:324) om besvärsrätt för kan också vara tillämplig när det gäller beslut som enligt remissen skall fattas med stöd av den lagen. I åtskilliga andra fall torde frågan om besvärsrätt för det allmänna inte alls vara besvarad (se t.ex. 15 lagen om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet). Lagrådet anser att hithörande frågor bör bli föremål för ytterligare analys och överväganden. Förslaget till lag om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet Det remitterade förslaget har givit Lagrådet anledning till påpekanden av saklig art på några punkter och till en redaktionell bearbetning i vissa delar. Lagrådets förslag till lagtext framgår av bilaga till detta protokoll. I följande avseenden kommenteras förslagen till ändringar. Följdändringar i de övriga remitterade lagförslagen anmärks också i detta sammanhang. I paragrafen anges vissa handlingar som kan undantas från åtgärder enligt lagen. Enligt första stycket 2 undantas handling med ett "allmänt skyddsintresse eller betydande enskilt skyddsintresse", vars innehåll på grund av särskilda omständigheter inte bör komma till annans kännedom. I allmänmotiveringen sägs att den omständigheten att skyddsintresset skall vara allmänt betyder att det skall finnas ett skyddsintresse från mera allmänna utgångspunkter, vilket kan vara fallet för t.ex. företagshemligheter och vissa råd i skatterättsliga angelägenheter. Med uttrycket betydande enskilt skyddsintresse avses enligt remissen att göra en markering för att även mer personliga förhållanden skall kunna beaktas, men att dessa bör ha ett uttalat skyddsbehov. Vidare anförs att det inte är fråga om att göra en strikt uppdelning i två kategorier skyddsintressen eftersom även ett beaktansvärt enskilt intresse är allmänt i den bemärkelsen att det fått rättsordningens skydd. Enligt Lagrådets mening är det inte lämpligt att på angivet sätt dela upp ett skyddsintresse som gäller till förmån för en enskild i ett allmänt och ett enskilt skyddsintresse. En sådan uppdelning ger närmast intryck av att man skall skilja mellan å ena sidan det allmännas intresse och å andra sidan den enskildes intresse, såsom fallet är t.ex. i sekretesslagen (1980:100). Mot en sådan uppdelning kan även - som framgår av uttalande i remissen - invändas att ett beaktansvärt enskilt intresse också kan sägas vara allmänt i ungefär den bemärkelse som avses i remissen. Lagrådet föreslår mot denna bakgrund att det i lagtexten inte görs någon uppdelning på olika skyddsintressen utan att det bara används ett begrepp - betydande skyddsintresse - för att beteckna de olika omständigheter som enligt motiven skall medföra att handlingen kan undantas. Motsvarande ändringar bör göras i 3 kap. 13 taxeringslagen (1990:324), 78 tullagen (1987:1065) och 3 kap. 15 lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter. I tredje stycket finns bestämmelser om verkställighet av beslut om åtgärder enligt lagen, dvs. åtgärder som anges i 2 . Bestämmelserna innebär att sådana beslut får verkställas om inte annat anges i beslutet. Däremot innehåller lagen inte några bestämmelser om verkställighet av beslut om undantagande av handlingar. Det är inte alldeles klart vad som i avsaknad av sådana bestämmelser skall anses gälla i fråga om verkställigheten av undantagandebeslut. Det synes lämpligt att en bestämmelse motsvarande den som gäller för beslut om åtgärder införs för undantagandebesluten. En sådan bestämmelse skulle klarlägga rättsläget. Förutom i förevarande paragraf bör en sådan bestämmelse tas in i 3 kap. 14 c taxeringslagen, 15 d lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter och 79 c tullagen (1987:1065). I 25 första stycket föreskrivs att "endast de tekniska hjälpmedel, program och sökbegrepp" får användas som behövs för att tillgodose ändamålet med en åtgärd som avser upptagning. I andra stycket av samma paragraf anges att när åtgärden genomförs "terminal, program eller annat tekniskt hjälpmedel" får användas för att genomföra åtgärden. Terminologien är motsägelsefull bl.a. på det sättet att program anges vara ett tekniskt hjälpmedel på det ena men inte på det andra stället. Lagrådet föreslår att begreppet tekniskt hjälpmedel ges en vid betydelse. Under begreppet bör falla s.k. hårdvara som datorer, terminaler, maskiner för läsning av mikrofische m.m. Hit bör också hänföras s.k. mjukvara dvs. dataoperativsystem, bokföringsprogram, revisionsprogram och andra program som behövs för att granska ett material som finns lagrat på disk eller annat medium som bara kan läsas med hjälp av ADB. Utanför begreppet tekniskt hjälpmedel bör falla "sökbegrepp". Därmed torde förstås att sökfunktionen i ett datorprogram används t.ex. så att en granskare frågar efter alla transaktioner i räkenskapsmaterialet som avser viss person eller är av visst slag. I den mån begränsningar skall gälla beträffande använd- ningen av sökbegrepp bör det anges särskilt i författningstexten. I 25 första stycket föreslås vidare att endast de tekniska hjälpmedel och sökbegrepp får användas som behövs för att tillgodose ändamålet med åtgärden. Om den bestämmelsen iakttas får det till resultat att endast de uppgifter som behövs för ändamålet med åtgärden tas fram. Den föreslagna andra meningen i stycket är därför överflödig. I 18 bör anges att begränsningarna kan gälla inte bara tekniska hjälpmedel utan också sökbegrepp. Lagrådet föreslår att 3 kap. 12 tredje stycket taxeringslagen (1990:324), 3 kap. 12 lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter och 77 b tullagen (1987:1065) utformas på samma sätt som 25 lagen om särskilda tvångsmedel i beskattningsförfarandet. Vidare bör 3 kap. 15 a lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter samt 79 a tullagen utformas på samma sätt som 18 lagen om särskilda tvångsmedel i beskattningsförfarandet. Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) I första stycket anges bl.a. att en taxeringsrevision skall bedrivas i samverkan med den reviderade. Detta är ett krav som gäller generellt och således också när revisionen genomförs med tvång. Det är uppenbart att det i sådana fall inte alltid går att bedriva revisionen i samverkan med den reviderade, eftersom detta i princip förutsätter frivillig medverkan från dennes sida. Bestämmelsen bör därför ändras så att samverkan inte blir ett absolut krav. Vad som sägs i andra stycket om granskning av handlingar bör gälla också annat som revisionen kan avse, t.ex. granskning av inventarier. Andra stycket bör därför genomgående avse revisionen som sådan och andra meningen bör ändras i enlighet härmed. Motsvarande ändringar bör göras i 3 kap. 9 lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter och 77 tullagen (1987:1065). Lagrådet föreslår att 3 kap. 10 taxeringslagen får följande lydelse: "En taxeringsrevision skall om möjligt bedrivas i samverkan med den reviderade och på ett sådant sätt att den inte onödigt hindrar verksamheten. Revisionen får verkställas hos den reviderade om han medger det. Revisionen skall ske hos den reviderade om han begär det och revisionen kan göras där utan betydande svårighet. Om revisionen inte verkställs hos den reviderade skall handlingarna på begäran överlämnas till revisorn mot kvitto". Paragrafen har i Lagrådets förslag delats upp på tre paragrafer, så att 14 motsvarar de tre första styckena i det remitterade förslaget, under det att fjärde och femte styckena i sistnämnda förslag får bilda 14 a och sjätte och sjunde styckena 14 b . Sista stycket i 14 b bör lyda på följande sätt: "Anser den enskilde att en handling eller uppgift inte omfattas av kontrollen, handläggs frågan om undantagande på det sätt som anges i 14 och 14 a samt i första stycket". Det remitterade förslagets 14 a blir i Lagrådets förslag 14 c och formuleras i nära överensstämmelse med lydelsen av 19 förslaget till lag om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet. I 3 kap. 15 a och 15 b lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter och i 79-79 b tullagen (1987:1065) bör motsvarande ändringar göras. Övergångsbestämmelserna till förslaget till lag om ändring i taxeringslagen innebär att äldre bestämmelser fortfarande skall gälla i fråga om revisioner som har beslutats före . Det gäller dock inte de nya bestämmelserna om undantagande av handlingar och uppgifter. Begärs efter ikraftträdandet att handlingar eller uppgifter skall undantas från kontroll i en sådan gammal revision, skall framställningen härom prövas enligt de nya bestämmelserna. I det remitterade förslaget finns emellertid inte någon hänvisning till 6 kap. 10 i dess nya lydelse. Det innebär att överklagande inte får ske av länsrättens beslut med anledning av en sådan framställning. Detta är enligt vad som har upplysts vid föredragningen inte avsett. Lagrådet föreslår därför att också 6 kap. 10 i dess nya lydelse skall tillämpas, om handlingar och uppgifter begärs undantagna efter ikraftträdandet. Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. I det föreslagna andra stycket undantas från jämkning sådana ersättningar som utgår med stöd av förslagets 3 första stycket 2 eller 3. I det senare av dessa fall utges ersättning efter särskilda grunder som i sig torde utesluta jämkning. I det fall som avses i 2 bör jämkning som beror på att den skattskyldige endast delvis vinner bifall till sin talan kunna komma i fråga, om den del av målet som förloras inte gäller prejudikatfrågan. Bestämmelsen om undantag i 5 andra stycket bör med hänsyn till det anförda strykas. Dessa bör innehålla, att lagen träder i kraft och att äldre bestämmelser fortfarande tillämpas i fråga om kostnader i ärenden och mål som anhängiggjorts före ikraftträdandet. Utan särskilt stadgande torde framgå att med anhängiggörande även avses att ett ärende omprövas, revision påbörjas m.m. på initiativ av en förvaltningsmyndighet. Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:000) Lagrådet föreslår att 17 kap. 5 och 6 får följande lydelse.