prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — SMP Besiktning besiktigar fordon, mobila maskiner ochlyftanordningar. SMP Eurotest bedriver certifiering och provning förmaskintillverkare. 1994/95:5 föreslogs att Statens maskinprovningar skulle ombUdas tiUaktiebolag . Propositionen återkallades sedermera (skr.1994/95:30). Regeringen överväger frågan om Statensmaskinprovningars framtida verksamhet. har i ett betänkande (1994/95:TU8) gett regermgen tUlkänna att fömtsättningama för ett samgående mellan maskinprovningar bör prövas. Inomregermgskansliet avses frägan hanteras i en särskild tjänstemannagmpp. ArbetetskaU bedrivas med sikte på att en proposition i ämnet skall kunna föreläggasriksdagen . Iavvaktan på att den pågående beredningen gällande Statens maskin-provmngarsframtida organisation slutförs föreslår regeringen att tUl Statensmaskinprovningar uppförs ett anslag på för uppdragsverksamheten. tUlStatens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet för /96 anvisar ettanslag på . Bidrag till Statens maskinprovningar 1993/94Utgift 7 280 000 1994/95Anslag 5 165 000 1995/96 Förslag 8 106 000 varav 5 375 000beräknat för Anslagetdisponeras för alhnännyttig verksamhet, awecklmgskostnader och regionalt stödtUl provningsanläggningen i . Medanledning av ovannämnda prop. 1994/95:5, som senare återkallades. harStatens maskinprovnmgar omsttiikturerat sm verksamhet. Det har bl.a. Prop.1994/95:150 inneburit att delar av den verksamhet som var beroende avdriftbidrag Bilaga 9 avvecklats. Som konsekvens av detta har även administtationenminskats och en av provningsanläggningama lagts ned. Omstruktureringen harmneburit awecklmgskostnader, som kommer att belasta även kommande budgetår. Iavvaktan på beredningen av frågan om Statens maskinprovningars framtidaverksamhetsform föreslär regeringen att anslaget tas upp med /96 för att täcka omsttiiktarermgskostnader m.m. tillBidrag till Statens maskinprovningar för /96 anvisar ettförslagsanslag på . 1 saml Nr 150. Bilaga 10 till kompletteringspropositionen 1995 Prop. (Tionde huvudtiteln) Somregeringen framhållit i proposition 1994/95:218 En effektivare arbetsmarknadspolitikm.m. är den viktigaste uppgiften att skapa fömtsättningar för näringslivet attexpandera så att sysselsätöiingen kan öka och arbetslösheten pressas ned.Arbetsmarknadspolitiken spelar här en centtal roll för att främja ekonomisktillväxt, stabilitet och en rättvis fördehiing. Genom en flexibel och välfungerande arbetsmarknad undviks mflations-drivande flaskhalsar. Den aktivaarbetsmarknadspolitiken måste också mriktas mot att motverkalångtidsarbetslöshet och rundgång mellan öppen arbetslöshet ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder. I nämnda proposition presenteras fleraförslag som mnebär en effektivare användning av resurserna, en ökad samverkan,färre regler och mindre detaljstyming och därmed en bättte uppföljning. Vidareföreslås åtgärder som motverkar långtidsarbetslösheten och hävdararbetslinjen. I föreliggande proposition föreslår regeringen ytterligareförändringar i samma riktning. Arbetsmarknad m.m. föreslås att kompensations- ochersättningsnivåema i arbetslöshetsersättningarna sänks. Dessutom föreslås enskärpning av arbetsvillkoret i arbetslöshetsersättningen. Detta minskarbelastaingen på statsbudgeten. Dessutom innebär det en harmo-nisering medövriga socialförsäkringar då regeringen tidigare i denna proposition föreslagitmotsvarande sänkningar i sjukersättningssystemen och föräldraförsäkringen. Vidareföreslås en begränsning för dem som erhåller arbetslöshetsersättning vid sidanav tillsvidareanställning på deltid samt vissa förändringar av teknisk natur. Denreviderade finansplanen föranleder en ny anslagsberäkning för anslaget Bidragtill arbetslöshetsersättning m.m. I förhållande till budgetpropositionökar anslaget ttots en lägre öppen arbetslöshet och ovan nämnda besparingar.Detta beror på ökade åtgärdsvolymer i form av arbetslivsutveckling och datorteksamt störte räntebetalningar. Lönegarantifondenavskaffas och ett nytt förslagsanslag, Bidrag till lönegarantiersättiiing, försupp under tionde huvudtitehi. Utan att öka belastningen på statsbudgetenberäknas den skuld som kvarstår från lönegarantifonden kunna amorteras av tillutgången av . Under littera D.Invandring m.m. föreslår regeringen åtgärder som motverkar den ökandesegregationen i invandrartäta bostadsområden. Vidare föreslås att medel avsättsför att underlätta bosniska flyktingars hemvändande samt för överföring avpersoner från Bosnien-Hercegovma till för medicinsk vård. Till sistföreslås mer rättvisa utbetalningsregler för ersättningen till kommunema föråtgärder för flyktmgar. 1994/95:150 Bilaga10 Bidrag till arbetslöshetsersättnmg m.m. /96 har under anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättningm.m. anvisat ett förslagsanslag på 59 (prop. 1994/95:100 bil.11, bet. 1994/95:AU11, rskr. 1994/95:233). Vissaförslag i denna proposition och nya prognoser över arbetslöshetens utvecklingm.m. föranleder justeringar av de beräknade kostaader-na. Kompensationsnivåni arbetslöshetsförsäkringen sänks från Regeringensförslag: Kompensationssnivån i arbetslöshetsförsäkringen sänks fr.o.m. den 1januari 1996 från av dagsförtjänsten före arbetslösheten. Skälentill regeringens fSrslag: Dagpenning lämnas av den försäkradesdagsförtjänst före arbetslösheten upp till högsta dagpenning. För den som harvissa pensionsförmåner är kompensationsgraden lägre och avdrag görs för denpension som den arbetslöse uppbär. Regeringens förslag mnebär ingen förändringi pensionsreglema eller för de fall då den arbetslöse fär ersättning vidarbetslöshet från annan än arbetslöshetskassa. Huvudsakligentvå skäl ligger bakom regeringens förslag tiU en sänkning avkompensationsnivån i arbetslöshetsförsäkringen. Det ena är det statsfinansiellaläget. Arbetslöshetsförsäkringen går med stort underskott ttots denförstärkning av finansieringen som gjorts genom omläggningen av arbetsgivamassocialavgifter samt återinförandet av fmansieringsav-giften frånarbetslöshetskassoma. För det andra mnebär en sänkning av kompensationsnivån enharmonisering i detta avseende av arbetslöshetsförsäkringen och övrigasocialförsäkringar. Även om det underlag på vilket dagpenningen iarbetslöshetsförsäkringen beräknas uite är detsam- masom det på vilket sjukersättning ocli föräldrapennmg beräknas bör Prop.1994/95:150 kompensationsgraden ändå vara densamma. Regeringenföreslår i denna proposition att kompensationsnivån i sjukersättningssystemenoch föräldraförsäkringen ändras till av inkomsten. Sammakompensationsnivå bör gälla i arbetslöshetsförsäkringen. Detta kommer attmedföra en större likhet vad gäller dagpenningen från det olikaförsäkringsformema, vilket i sin tur leder till att det inte kommer att finnasnågot mttesse att välja den ena försäkringsformen före den andra av enbartekonomiska skäl. Eftersom arbetslmjen också gäller mom sjukförsäkringsområdetdär man verkar för rehabilitering förstärker likheten i kompensationsnivåemaden försäkrades intresse att inte skjuta upp sin återgång till arbetsmarknaden. Förslagetföranleder en ändring i 20 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring ochvad gäller mkomsttelaterad ersättning från KAS en ändring avövergångsbestämmelserna i lagen (1994:1674) om ändring i lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd. Förslaget bör gälla fr.o.m. . Grundbeloppeti det kontanta arbetsmarknadsstödet sänks Ävende som erhåller kontant arbetsmarknadsstöd bör beröras av motsvarande sänkningav kompensationsgraden. Regeringen avser därför, under fömtsättamg attriksdagen godkänner förslaget om kompensationsnivån momarbetslöshetsförsäkringen, att fr.o.m. sänka grundbeloppet idet kontanta arbetsmarknadsstödet frän 245 till per dag. Detta innebäratt den lägsta ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen ochuikomsttelaterad KAS också sänks till per dag. Densom är berättigad till dagpenning från arbetslöshetskassa och deltar i enarbetsmarknadspolitisk åtgärd där utbildningsbidrag lämnas får ettutbildningsbidrag som motsvarar ersättamgen från arbetslöshetskassan.Motsvarande regler gäller för den som uppbär inkomsttelaterad KAS. En sänkningav ersätmingen i arbetslöshetsförsäkringen medför således motsvarande sänkningav utbildnmgsbidragen. För de personer som mte är berättigade tillinkomsttelaterad ersättiimg lämnas utbildnmgsbidrag motsvarande grundbeloppet idet kontanta arbetsmarknadsstödet. Ett sänkt grundbelopp påverkar således ävendessa utbildningsbidrag. Besparingens storlek Prop. Denbesparing som uppnås genom en sänkt ersättningsnivå till och ° sänktgrundbelopp till uppgår under tionde huvudtiteln till sammanlagt 2,5miljarder kronor för /96. Ersättningvid sidan av deltidsarbete I1995 års budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 11) föreslog regeringen en20-årsgräns för rätten till ersättamg frän arbetslöshetsförsäkringen.Riksdagen godkände mte förslaget (bet. 1994/95 :AU11, rskr. 1994/95:233). Föratt ändå mmska utgiftema för arbetslöshetsförsäkringen förordade attregeringen ändrar i förordningen (1988:1400) om arbetslöshetsförsäkring avseendeersättning vid sidan av deltidsarbete. Dehidsarbetslöshetenhar i mänga är varit ett stort problem och utbudet av deltidsanstälhimgar harökat. Kvinnoma utgör större delen av de deltidsarbetslösa och det är ettgenomgående mönster att deltidsarbetslöshet äterfinns mom kvinnodommeradebranscher, dvs. anställda mom den offentiiga sektom och de delar mom denprivata sektom som har många kvinnor anställda såsom handel, kontor, turism ochövriga servicenäringar. Det fmns flera orsaker till deltidsproblematiken varavreglerna i arbetslöshetsersätmmgen är en icke oväsentlig sådan. Arbetsgivarenkan i och med reglema om utfylhiad frän arbetslöshetsförsäkringen vända sigtill en störte krets arbetstagare än den som enbart önskar deltidsarbete.Arbetsgivaren kan också hålla ner sma kostaader genom att ha deltidsanställdasom när arbetsgivaren så önskar tillfälligt erbjuds mertid. Genom generösaregler för utfyllnad med arbetslöshetsersättning saknar arbetsgivaren motiv attorganisera arbetet så att arbetslöshet inte uppstår. Förde deltidsarbetslösa arbetstagarnas del innebär reglema om utfyllnad medarbetslöshetsersättning att de kan få ekonomisk ersättning för den tid däarbetsgivaren mte kan erbjuda arbete i den omfattning som arbetstagarentidigare haft och även i fortsättningen önskar. kan det alltså fmnasrisk för att arbetsgivarens mttesse för att mrätta heltidsarbeten inte ärtilhäckligt starkt eftersom arbetstagaren ändå får ekonomisk kompensation, omän i mindre grad, för den arbetslösa tiden. Störretyngd måste läggas på arbetsförmedlingens prövning av rätten till ersättnmg.Enligt 20 § förordnmgen (1988:1400) om arbetslöshetsförsäkring skall en sådanprövning göras var sjätte månad. I samband med denna prövning börarbetsförmedlmgen ytterligare mventera möjligheterna att erbjuda heltidsarbetehos annan arbetsgivare eller genom lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd stöttaden deltidsarbetslöse i möjlighetema att byta arbete. Regeringenavser att utfärda föreskrifter som fr.o.m. innebäruiskränkningar i ersättningsrätten för den som har en tillsvidare- anstälhungpå dehid men som tidigare haft en högre sysselsättningsgrad Prop. 1994/95:150och som begär utfylhiad från arbetslöshetsersättningen. Den som har en Bilaga10 tillsvidareanstälhiing pä deltid fär ersättning baserad på tidigare arbeteersättningsperioden ut. Kvalificerar sig den sökande till en ny ersättningsperiodgenom det fasta deltidsarbetet kommer detta att utgöra grunden förersättningen . För /96 beräknas dennamskränkning mnebära en kostaadsmmskning pä . Regeringenavser att tillsätta en utredning för översyn avarbetslöshetsersättningen. I uttedningen kommer bland annat frägor omarbetslöshetsersättning vid sidan av dehidsarbete att behandlas. Rätten tillmerarbete för deUidsarbetslösa skall med förtur uttedas mom ramen arbete. Medhänsyn till det statsfinansiella läget och som ett led i att stärka arbetslmjenkommer regeringen att föreslå ytterligare förändringar momarbetslöshetsersättningens omräde. Inttädei arbetslöshetskassa beviljas efter ansökan den som arbetar i genomsnitt minst17 timmar mom kassans verksamhetsområde. I det arbetsvillkor somuppställs för rätt till ersättning frin arbetslöshetskassan kan mgä arbeteeller med arbete jämställd tid exempelvis tid med föräldrapenning ellervärnplikt eller arbetsmarknadsutbildning eller yrkesmriktad rehabitering förvilken statiigt utbildningbidrag utgått. Det är alltså möjligtatt få arbetslöshetsersättning utan att ha arbetat annat än . Anknytmngen till arbetsmarknaden kan alltså vara mycket svag.Regeringen anser att för att beviljas ersättning för en förstaersättaingsperiod skall krävas att den arbetslöse uppfyllt ett arbetsvillkorsom endast består av förvärvsarbete. Samma regler bör gälla för kontantarbetsmarknadsstöd, där dock rätt till ersättnmg grundad på avslutad utbildningbör kvarstå. Nufinns regler om avstängning från rätten till ersättning som bland annat sägeratt den som fiivilligt lämnat sitt arbete utan giltig anledning skall avstängasfrån ersättiimg i . För att kraftfullt hävda arbetslinjenanser regeringen att denna avstängningstid bör utökas till 60ersätttiingsdagar. Regeringen återkommer med närmare förslaginom båda dessa områden med ikraftträdande . Förslagenavseende arbetsvillkoret och avstängningsregler-na skall utformas så att enbesparingseffekt om sammanlagt per är uppnås. 1994/95:150 Bilaga10 Regeringensförslag: Begreppet "värnpliktstjänstgöring" i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring och lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstödersätts fr.o.m. med begreppet "tjänstgöring enligt lagen(1994:1809) om totalförsvarsplikt". Skälenför regeringens forslag: I lagen om arbetslöshetsförsäkring och lagen omkontant arbetsmarknadsstöd fär av fullgjord värnplikt jämställasmed förvärvsarbete vid uppfyllandet av arbetsvillkoret. Övrig tid i värnpliktär överhoppningsbar vid ramtidsberäkningen. Med värnplikt likställs vapenfintjänst. Reglerom vämpliktstjänstgöring finns nu i vämpliktslagen. Denna lag kommer, i och medatt lagen om totalförsvarsplikt ttäder i kraft , att upphävas.Bestämmelsema om plikttjänstgöring kommer att återfinnas i lagen omtotalförsvarsplikt. Genomlagen om totalförsvarsplikt införs en för totalförsvaret gemensamtjänstgöringsskyldighet. Denna tjänstgöringsskyldighet benämnstotalförsvarsplikt. Enligt lagen är en totalförsvarspliktig skyldig atttjänstgöra inom totalförsvaret i den omfattning som hans eller henneskroppskrafter och hälsotillstånd tillåter. Tjänstgöringen fullgörs somvärnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt. Även den som skrivits ui förtjänstgöring och beviljats rätt att vara vapenfri fiillgör tjänstgöringen momramen för totalförsvarsplikten. Kvinnorkan frivilligt ansöka om att få genomgå en antagningsprövning som motsvararmönstring. Om en kvinna vid en sådan prövning uppfyller fömtsättaingama förtjänstgöringen kan hon, om hon samtycker till det, skrivas m för värnplikt ellerför civilplikt med längre grundutbildning (lagen [1994:1810] om möjlighet förkvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning). Vidareinnebär den del av totalförsvarsplikten som mte kräver mönstring ellerantagningsprövning för kvumor att alla som är bosatta i kan åläggasatt tjänstgöra med civilplikt eller allmän tjänsteplikt. Den allmännatjänsteplikten kommer i fråga endast när det råder höjd beredskap fömtsatt attregeringen föreskrivit att allmän tjänsteplikt skall gälla. Enav grundprincipema i lagen om totalförvarsplikt är att det krigsorganisatoriskabehovet av pliktpersonal skall styra antalet inskrivna för vämplikt ochcivilplikt. Att kvinnor kan skrivas m för värnplikt eller civilplikt med längregmndutbildnmg kommer därför mte att mnebära att det faktiska antalet personersom fullgör sådan tjänstgöring utvidgas. Vadsom blu- effekten av denna följdändring är en, som regermgen Prop. 1994/95:150bedömer det, viss utöknmg av den personkrets som kan komma i åtaju- Bilaga 10tände av vissa fördelar när det gäller uppfyllandet av arbetsvillkoret ochberäkningen av ramtiden. I praktiken rör det sig endast om de personer somfullgör civilplikt med kort grundutbildning. Denna utbildning varar i regel ettfätal dagar och det är just som eventaellt kommer att mgä iarbetsvillkoret eller ramtidsberäkmngen. De eventaella kostnader som dennabegränsade utöknmg av personkretsen kan komma att medföra torde vara små. Vaddet är figa om är, såsom framhållits i prop. 1994/95:6, i huvudsak tekniskaanpassnmgar till lagen om totalförsvarsplikt. Motbakgrund av vad ovan anförts föreslår regeringen att begreppet"vämpliktstjänstgöring" i lagen om arbetslöshetsförsäkring och lagenom kontant arbetsmarknadsstöd fr.o.m. ersätts med begreppet"tjänstgörmg enligt lagen om totalförsvarsplikt". Närutbetalning av dagpenning i arbetslöshetsförsäkringen skall ske re-kvu-erar AMSmedel frän staten. Enligt 57 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkringskall för fmansiering av statens kostaader för utbetaladearbetslöshetsersätmingar en arbetslöshetskassa till staten betalafmansieringsavgift. Enligt samma lagregel skall arbetslöshetskassan betala enutjämningsavgift för finansiering av ett för kassorna gemensamtutjämnmgsbidrag. I enlighet med 12 § förordnmgen (1988:1400) omarbetslöshetsförsäkring mbetalas fmansieringsavgift till AMS ochavgiften avräknas det belopp som rekvheras. Statsbidraget speglar därför intebmttokostaaden för ersättningen till arbetslöshetskassorna. Utjämningsavgiftenär kopplad till ett utjämningsbidrag på så sätt att de tillsammans är avseddaatt utjämna de olika arbetslöshetskassomas administrationskostaader ochdärigenom i viss mån minska de skilhiader i medlemsavgifter som annars skulleuppstå. I enlighet med principema om bmttobudgetering bör därförfinansieringsavgiften och utjämmngsav-giften tas upp på inkomsttitel ochutgiftema under ifrågavarande anslag öka i motsvarande mån. Arbetslöshetsförsäkringenoch det kontanta arbetsmarknadsstödet Budgetåret1995/96 beräknas statsbidraget till ersättaing till medlemmar iarbetslöshetskassor uppgå till och utbetalnmgama från KASatt uppgå till . beräknas utjämningsbidragetuppgå till . 1994/95:150 Arbetslivsutvecklmg Bilaga 10 /96 bör, som regeringen anfört i proposition 1995/96:218En effektivare arbetsmarknadspolitik m.m. under anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder, antalet platser i arbetslivsutvecklmg omfatta30 000 personer i genomsnitt . Kostaadema för utbildningsbidrag tilldeltagarna under budgetåret beräknas till . /96 bör, som regeringen också anfört i samma proposition underanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, omfattningen av antalet platser idatortek vara 20 000 personer i genomsnitt . Kostaadema förutbildningsbidrag till deltagarna under budgetåret beräknas till 2,3 miljarderkronor. Tilloch med mnevarande budgetår disponeras en kredit om högst 100 miljarder kronorhos för kostaadema för arbetslöshet-sersätttimg ochpermitteringslöneersättning. Vid utgången av /95 beräknasskulden som kvarstår pä kontot uppgå till och räntorpå detta belopp beräknas för /96 uppgå till drygt 11 miljarderkronor. Kontantarbetsmarknadsstöd 2 Utbildningsbidrag vid -ALU - Datortek 2 Räntekostaader 11 Utjänmingsbidrag 63 704 000 fa- Anslagsbehov under /96 61 Härtillkommer kostaadema för utbildningsvikariat. För denna åtgärd utgår inte bidragsom belastar anslaget. I stället ges möjlighet tiU avdrag fränarbetsgivaravgiftema, vilket påverkar mkomsttitel Arbetsmark- För budgetåret1995/96 beräknas dessa avdrag uppgå tiU Prop. 1994/95:150 5 554 400 000 fa. Fleraav förslagen under anslaget innebär ändringar i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring och lagen (1993:371) om kontant arbetsmarknadsstöd.Förslag till lagändringar har upprättats inom Arbetsmarknadsdepartementet.Förslagen fmns i Bilaga 1. Förslagen faller mte mom Lagrådetsgranskningsområde. 1. antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 3. med ändring av sitt beslut (bet. 1994/95:AU11,rsfa. 1994/95:233), till Bidrag till arbetslöshetsersättning m.m. /96 anvisar ett förslagsanslag pä 61 358 582 000 fa. Bidrag tilllönegarantiersättaing Prop. Nyttanslag (förslag) 2 419 600 000 varav 1 600 200 000 är beräknat för juU 1995 - Frånanslaget finansieras kostaader enligt lönegarantilagen. Dessa utgifterfmansieras t.o.m. mnevarande budgetår frän lönegarantifonden. Vidarefinansieras från anslaget avbetalningen av den skuld som kvarstår frånlönegarantifonden. Nären arbetsgivare har försatts i konkurs kan en arbetstagare under vissaomständigheter fä ersättning för sma lönefordringar genom den statiigalönegarantin. Utbetalningama av lönegarantimedel handhas av länsstyrelsema somi sin tur rekvirerar medel från lönegarantifonden som förvaltas avKammarkollegiet. Fondens mtäfaer består av influtaa arbetsgivaravgifter i formav lönegarantiavgift. Dessutom återbetalas en del av redan utbetaldalönegarantimedel via utdehiing från konkurser till länsstyrelsema somvidarebefordrar dessa belopp till Kammarkollegiet. På grund av ett stort antalkonkurser har utgiftema varit störte än intäktema och ettackumulerat underskott har uppstått. För att täcka underskottet disponeras enrörlig faedit hos . I1995 års budgetproposition anmälde regeringen att den avsåg att återkomma ifi-åga om lönegarantifondens avskaffande i enlighet med principema om en ökadbmttobudgetering. Således bör ett anslag mrättas under denna huvudtitelvarifrån ifrågavarande kostaader skall betalas. Utbetalningama avlönegarantimedel bör även fortsättningsvis handhas av länsstyrelsema.Lönegarantiavgiften förs m på statsbudgeten under en egen mkomsttitel. Ensärskild inkomsttitel bör också uirättas för åter-betahiingama fränlänsstyrelsema. De medel som flyter m på dessa inkomsttitlar beräknas undernästa budgetår att vara störte än utgiftema för lönegarantm. Det överskott somhärigenom uppstår bör användas till att betala av skulden hos . Vidmgången av /96 beräknas skulden uppgå till drygt 2,5 miljarderfaonor. Med hänsyn tagen till avbetalningen beräknas räntoma för helabudgetåret uppgå till omkring 250 miljoner faonor. Med dessa fömtsättamgarkommer skulden att vara slutamorterad vid utgången av . Tillsdess kvarstår behovet av den faedit som enligtriksdagens medgivande fär disponeras i (bet. 1994/95:AU11,rsfa. 1994/95:233). Den förändrade hanteringenav lönegarantiavgifter faäver en ändring av 4 kap. 10 § lagen (1981:691) omsocialavgifter. Ett förslag till lagändring har upprättats momArbetsmarknadsdepartementet. Förslaget fmns i Bilaga 1. 1994/95:150 Bilaga10 Budgetåret1993/94 utbetalades knappt 2 miljarder faonor i garantibelopp. Under år 1993skedde ett ttendbrott och antalet företagskonkurser minskade. Även storlekenpä de konkursdrabbade företagen har mm-skat varför färre arbetstagare berörs.Utgiftema kan förväntas minska ytterligare på grund av de ändringar avvillkoren i lönegarantheglema som började gälla fr.o.m. och förumevarande budgetär beräknas utbetahiingama av lönegaranti att uppgå till drygt900 miljoner faonor. För /96 beräknas utbetahimgama uppgå tillknappt 800 miljoner faonor. /96 beräknas drygt 1,6 miljarder faonor kunna avsättas tillavbetalning av den kvarstående skulden hos . Regeringensförslag: Ersättning till länsstyrelsema för deras kostnader för utbetalning avlönegaranti skall länmas i efterhand och baseras pä en styckkostaad perhandlagt lönegarantiärende. Skälenför regeringens förslag: Regeringen föreslog i propositionen 1993/94:208 omförändringar i lönegarantisystemet att kostaadema för utbetahiing avlönegaranti skulle belasta lönegarantifonden. Regeringen tog dock intestälhiing till hur ersättningen till länsstyrelsema skulle vara utformad idetalj. har godkänt förslaget (bet. 1993/94:LU34, rsfa. 1993/94:394).Regeringen uppdrog ät () att mkomma med förslag till hurersättnmgen bör vara utformad. RRV föreslår i sm rapport (RRV 1995:14) attlänsstyrelsema ersätts för arbetet med utbetalnmg avlönegaranti med ett standardpris (250 fa) per hand- Prop.