prop · GH03167 · 1994-01-01 00:00:00 — Under förutsättning att detta ingår i besiktningsföretagets fasta pris och kunden inte debiteras extra för de gjorda justeringarna, står en sådan profilering inte i konflikt med att besiktningsföretagen skall ha en fristående ställning i förhållande till verkstäderna. Enligt regeringens bedömning skulle utredningens förslag till reglering av högstpriset motverka att konkurrensen leder till ökad valfrihet och att serviceutbudet anpassas till konsumenternas behov. ASB:s kostnader per besiktigad bil varierar något mellan stationer av olika storlek och beläggningsgrad. Besiktningskostnaderna kan också generellt variera mellan fordon av olika märken och ålder. har ASB samma priser över hela landet för samma typ av besiktning och samma priser . Regeringen anser att avregleringen i princip bör vara total och att be- siktningsföretagen således skall kunna differentiera priserna. Regeringen utgår dock från att ASB, som kommer att vara det marknadsledande företaget, i stort kommer att tillämpa den nuvarande prispolitiken. Efterfrågan på besiktningsuppdrag varierar kraftigt . Med hänsyn härtill kan det vara lämpligt att variera prissättningen , så att man får en jämnare beläggning och därmed lägre kostnader. Vid en fungerande konkurrens kommer detta i sin tur att leda till lägre genomsnittliga priser för bilägarna. En sådan prisdifferentiering är i nuvarande system inte möjlig att göra, eftersom besiktningsterminen bestäms av slutsiffran i registreringsnumret och denna fastställs av . Enligt nuvarande regler kan en bilägare bara göra besiktningen inom de som inställelseterminen utgör och som bestäms av fordonets slutsiffra. Regeringen föreslår att reglerna om när ett fordon skall besiktigas ändras (se avsnitt 4.9). Ändringen innebär bl.a. att de mer flexibla regler, som gäller för tunga fordon om när ett fordon skall inställas till besiktning, utökas till att gälla för alla fordon. Genom denna ändring kommer förutsättningar att skapas för att differentiera priserna tidsmässigt. Beslut härom bör dock i ett avreglerat system fattas av . Aktierna i ägs till av staten och i övrigt till största delen av organisationer som företräder trafikanterna. Ägarna är således intresserade av låga priser. Trots detta finns risk för att konkurrenstrycket på ASB under ett övergångsskede inte kommer att vara tillräckligt starkt för att pressa kostnaderna och förbättra servicen. Regeringen anser därför att det finns anledning att staten utnyttjar sitt ägarinflytande till att fastställa ekonomiska mål för ASB:s verksamhet inkluderande ett prispolitiskt mål enligt t.ex. den modell som ASB föreslagit. Sådana mål bör inte regleras i lag- stiftningen utan genom policybeslut i bolaget eller eventuellt i ett långsiktigt avtal mellan staten och bolaget. 4.8 Service i glesbygd Regeringens förslag: Vid en eventuell nedläggning av i glesbygd skall i första hand ett annat ackrediterat besiktningsföretag erbjudas att ta över anläggningen. I områden med mycket långa avstånd till en besiktningsstation skall möjlighet till dispens från kravet på fristående ställning finnas. Efter ett särskilt medgivande från skall således t.ex. ett bilverkstadsföretag kunna överta en ASB-anläggning för att bedriva fortsatt besikt- ningsverksamhet i kombination med service och reparation. För fordon som används på skärgårdsöar utan fast landförbindelse eller färjeförbindelse, bör giltig- hetstiden för besiktningsintyg efter särskild ansökan generellt förlängas. Möjligheterna att samutnyttja resurserna inom de civila och militära besiktningsorganisationerna utreds. skall följa upp avregleringens effekter vad gäller bl.a. kostnaderna för besiktningsverksamheten i glesbygd. Utredningens förslag: Utredningen föreslår följande åtgärder för att trygga service i glesbygd vad gäller kontrollbesiktningar: - fri prissättning för besiktningsföretag etablerade inom givet geografiskt område, - möjlighet till etablering av mobila anläggningar samt - i undantagsfall möjlighet för att lämna dispens för alternativa lösningar. Remissinstanserna: Ett stort antal remissinstanser anser att utredningens förslag är otillräckligt. Några av instanserna föreslår att statsbidrag skall införas. I övrigt redovisas inga konkreta förslag på hur frågan skall lösas. Skälen till regeringens förslag: Regeringen anser att det är viktigt att alla delar av landet har tillgång till besiktningsstationer inom rimligt avstånd. Vid uppbyggnaden av ASB:s stationsnät har viss regionalpolitisk hänsyn tagits. Det finns några stationer, som med ett strikt företagsekonomiskt betraktelse- sätt inte bär sina egna kostnader. Det sammanlagda underskottet för dessa stationer uppgick till ca , vilket motsvarar endast av ASB:s totala omsättning. Om man räknar bort ränta och avskrivning på fastighet, utrustning och andra anläggningstillgångar som man vid en nedläggning inte kan få tillbaka, är det dock bara enstaka stationer som går med förlust. ASB riskerar att vid en nedläggning tappa marknadsandelar till konkurrenter och riskerar att i allmänhetens ögon förlora en del av den "goodwill" som företaget under sin nu 30-åriga verksamhet lyckats att skapa. Regeringen gör därför bedömningen att vid ett införande av fri etableringsrätt inom bilbesiktningsområdet, ASB bara i undantagsfall kommer att lägga ned stationer i glesbygd. I dessa fall bör alltid ett annat bilbesiktningsföretag erbjudas att ta över anläggningen och fortsätta driften. Priset vid försäljningen bör då vara det som ASB skulle kunna få vid en försäljning om anläggningen avses att användas för annat ändamål än bilbesiktning. I områden med mycket långa avstånd till närmaste besiktningsstation bör en möjlighet till dispens från kravet på fristående ställning också finnas. Efter ett särskilt medgivande från bör t.ex. ett bilverkstadsföretag kunna överta en ASB-anläggning för att bedriva en kombinerad besiktnings- och bil- reparationsverksamhet. För dispens från ovanstående krav skall dock särskilda krav på kvaliteten i verksamheten ställas och besiktningsverksamheten ha en fristående ställning inom företaget. Företaget skall också fortlöpande kontroll- eras av SWEDAC. Frågor om nedläggning och försäljning av ASB:s stationer i glesbygd bör regleras i ett långsiktigt avtal mellan staten och ASB. Regeringens förslag innebär en utglesning av besiktningsintervallet, flexiblare regler för när en besiktning kan göras (se avsnitt 4.9) samt fri prissättning. Fri prissättning föreslås härvid gälla generellt och inte som i utredningens förslag bara inom vissa glesbygdsområden. De ändrade reglerna medför att det blir lättare för bilägare från storstäder att i samband med semester eller annat besök i ett glesbygdsområde där det finns ett besiktningsföretag låta besiktiga bilen och även åtgärda felen. Verkstadskostnaderna är ofta lägre i glesbygd än i storstäder. De flexiblare reglerna innebär också en lättnad för bilägare i glesbygd, som har långt till närmaste besiktningsstation. Regeringen anser att det är önskvärt att mobila besiktningsstationer etableras. Några sådana finns dock inte . ASB har avvecklat de mobila anläggningar som man tidigare haft. Skälet till detta var att ASB fann att arbetsmiljön och produktiviteten inte var tillräckligt god. När marknaden öppnas för konkurrens kan andra företag försöka att utveckla nya och bättre typer av mobila anläggningar. Sådana mobila anläggningar kan också behövas för de flygande inspektionerna, som ju enligt beslut skall fördubblas. Av trafiksäkerhetspropositionen framgår att får upphandla den externa tekniska expertis som behövs för flygande inspektioner i konkurrens. Detta innebär ett tryck på ASB att utveckla nya och bättre mobila anläggningar. Några särskilda åtgärder för att främja utvecklingen anser regeringen inte behövs. Det konkurrenstryck som skapas och de generella statliga stödformer för att främja teknisk utveckling och bättre arbetsmiljö, som finns, torde innebära ett tillräckligt incitament för att få fram nya typer av mobila kontrollsystem. Fordon som endast används på skärgårdsöar framförs under speciella förhållanden jämfört med fordon i många andra delar av landet. Regeringen anser mot denna bakgrund att förlängning av besiktningsintygets giltighet efter ansökan generellt bör medges för sådana motorfordon som används enbart på skärgårdsöar utan fast landförbindelse eller färjeförbindelse.Det bör ankomma på att besluta om förlängning av giltigheten för besiktningsintyg för motorfordon i dessa fall.Fordonskungörelsen gäller inte inom det militära om- rådet. Kontrollbesiktning av militärfordon sker i huvudsak vid försvarets egna verkstäder. Som aviserats i budgetpropositionen (prop. 1993/94:100, bil. 5) avser regeringen att besluta om direktiv för en utredning om utnyttjande av totalförsvarets resurser för civila ändamål. Regeringen anser att denna utredning bör studera möjligheterna att samutnyttja resurserna i de militära och de civila besiktningsorganisationerna. Regeringen anser att skall följa upp effekterna av att ASB:s monopol avvecklas. Härvid bör särskilt effekterna vad gäller bl.a. service och prisutveckling för besiktningar i glesbygd studeras. 4.9 Omfattningen av kontrollbesiktning och flygande inspektioner Regeringens förslag: Systemet för periodisk kontroll av personbilar förändras genom att dels besiktningsintervallen glesas ut, dels ett mer flexibelt och kundanpassat system införs för när kontrollbesiktningen tidsmässigt skall göras. Möjligheterna att i stället för en ny kontrollbe- siktning lämna ett intyg från en ackrediterad verk- stad vidgas till att gälla alla fordon. Resurserna överförs från kontrollbesiktningar till flygande inspektioner och stickprovsmässig efterkontroll av nya fordon. Både trafiksäkerheten och avgasutsläpp kontrolleras vid flygande in- spektioner. Kontrollen effektiviseras genom en ny teknik för avgasmätning och utveckling av en integrerad fordonsdatabas samt genom en bättre samordning mellan kontrollbesiktningar och flygande in- spektioner. får i uppdrag att lägga förslag om hur kontrollbesiktningar skall glesas ut, i vilken omfattning flygande inspektioner skall göras och om den teknik som härvid skall användas för att sålla ut fordon med höga avgasutsläpp. Utredningens förslag: Utredningen har inte behandlat denna fråga. Skälen till regeringens förslag: Regeringen har i trafiksäkerhetspropositionen redovisat motiven för den föreslagna förändringen. har godkänt att en ökad satsning på flygande besiktningar sker genom att de nuvarande besiktningsintervallen glesas ut. I avsnitt 3.2 och 3.3 har skälen för regeringens förslag ytterligare utvecklats. I det följande behandlas hur förslaget mer i detalj bör utformas. gäller att nya personbilar och andra lätta fordon skall be- siktigas efter lägst 24 och högst 35 månader. Perioden till första besiktningstillfället har ingenting att göra med hur mycket fordonet använts, utan beror enbart på när fordonet tas i bruk och vilken slutsiffra som det slumpmässigt har tilldelats av vid registreringen. Längst period får man om fordonet tas i bruk och har fått slutsiffran noll. Antalet allvarliga fel vid den första besiktningen är enligt ASB:s statistik relativt litet. Genom en ökad satsning på flygande inspektioner och en ökad information om säkerhets- och miljöfrågor samt ett större ansvarstagande från bilägarnas sida bör antalet fel ytterligare kunna nedbringas. Många av de nya bilarna är också tjänstebilar och för dessa har man ofta serviceavtal med en verkstad. Det kan därför vara motiverat att förlänga intervallet fram till den första kontrollbesiktningen. Tidpunkt för den första besiktningen bör enligt regeringens förslag ske med utgångspunkt från när fordonet tagits i bruk. En nyregistrerad bil bör förses med ett kontrollmärke som anger vid vilket datum som kravet på intyg om kontrollbesiktning inträder men ägaren bör ha full frihet att göra den första och de därpå följande besiktningarna tidigare, om han eller hon så önskar. Hur de föreslagna förändringarna i den periodiska kontrollen skall genomföras och vilka besiktningsintervall som skall tillämpas bör det ankomma på att lämna förslag om (se nedan). Reglerna för giltighetstiden för besiktningsintyg bör inte enbart utformas för att tillgodose ASB:s önskemål om att få en jämn beläggning med få besiktningar , utan det bör i första hand vara besiktningsföretagen som skall anpassa sig efter trafikanternas behov. Att tidpunkten för den första besiktningen inte längre skall bestämmas av slutsiffran och därmed bero på slumpen, utan skall bestämmas av när fordonet tagits i bruk och av körsträckan är ägnat att skapa en större rättvisa mellan olika fordonsägare. Den föreslagna ökade valfriheten för när besiktningen skall göras kommer sannolikt att medföra att en del bilägare kommer att låta besiktiga sina fordon tidigare än de behöver. Det är från säkerhets- och miljösynpunkt en fördel. Regeringens förslag innebär att besiktningarna kan göras som bättre passar den enskilde bilägarens önskemål. Han eller hon kan t.ex. vilja utföra besiktningen i anslutning till att man själv eller genom sin verkstad genomfört en större reparation eller ett om- fattande serviceprogram på sitt fordon. Besiktningen kan också på ett smidigt sätt göras i samband med ett ägarbyte. I olika sammanhang har föreslagits att vid försäljning av äldre bilar till privatpersoner, säljarna skall vara skyldiga att kontrollbesiktiga fordonet före försäljning om fordonet är äldre än exempelvis . Krav på över- låtelsebesiktning finns utomlands, men då i regel i länder som inte har någon obligatorisk besiktning. Att införa ett krav på överlåtelsebesiktning skulle bli dyrt och krångligt. Det skulle uppstå gränsdragningsproblem om vilka köpare som skall vara att betrakta som privatpersoner. En generell åldersgräns kan också bli något godtycklig. Även relativt nya bilar kan ha fel på t.ex. avgasreningen som kan bli kostsamma för köparen att reparera.Regeringen anser inte att något obli- gatoriskt krav på överlåtelsebesiktning bör införas. Däremot bör frivillig överlåtelsebesiktning underlättas genom dels en, som föreslagits ovan, flexibel besiktningstidpunkt, dels uppbyggande av en integrerad fordonsdatabas vid Väg- verket som möjliggör för en köpare att genom ett enkelt telefonsamtal till fordonsregistret få reda på resultatet av den senaste besiktningen. har fordonsägare, som vid en kontrollbesiktning fått anmärkningar av svårighetsgraden 2:or, möjlighet att i stället för att göra en ny kontrollbesiktning vända sig till en ackrediterad verkstad, som åtgärdar felen och sänder in ett intyg till . SWEDAC har ackrediterat ett hundratal verkstäder för denna efterkontroll. Ett ökat antal bilägare utnyttjar den nya möjligheten. Det är ännu för tidigt att dra några säkra slutsatser om hur det nya systemet fungerar. Hittillsvarande erfarenheter har dock varit positiva. SWEDAC har vid sina besök hos de verkstadsföretag, som ansökt om ackreditering, funnit att en rad förändringar vidtagits för att höja kvaliteten i verksamheten. Detta har inte bara gällt sådana förändringar som behövts för att uppfylla SWEDAC:s krav, utan även i övrigt har man sett att det blivit mer ordning och reda i verksamheten och att kvalitetshöjande åtgärder vidtagits. Mot denna bakgrund och mot bakgrund av att regeringen nu föreslår ett ökat antal flygande inspektioner inkluderande även avgasmätningar på fordon i bruk och skärpta sanktioner, föreslår regeringen att även fordon tillverkade och senare vid fel på avgasreningen skall kunna efterkontrolleras av en ackrediterad verkstad. En förutsättning bör dock härvid vara att verkstaden har en godkänd utrustning för mätning av avgasutsläppen och resultaten från mätningarna skrivs ut på en skrivare som är kopplad till mätarens datorsystem. Sådana system har införts i flera delstater i . Erfarenheterna från övergången till ett automatiserat system för registrering av avgasutsläppen är att fusket minskat. har servicen förbättrats genom att uppgifter om mätresultaten och bilmodell bearbetas i mätutrustningens datorsystem och kan ge en diagnos på troliga fel på avgasreningen om utsläppen är för höga. Den föreslagna ändringen kräver ändringar i fordonskungörelsen. Som underlag för denna författningsändring kommer SWEDAC i samarbete med att ges i uppdrag att presentera ett förslag till kontroll och uppföljning av verkstadsintygens tillämpning. Innehållet i kontrollbesiktningen måste fortlöpande utvecklas och anpassas till den tekniska utvecklingen och till . Det är dock inte nödvändigt att med anledning av ändra i det kontrollprogram som ASB har. På en punkt föreligger dock en skillnad mellan och . I görs det inte något tomgångsprov vid högt varvtal, vilket är ett krav för katalysatorbilar i EG liksom i . Avgasdirektivet (92/143/EEC; tillägg till 72/43/EES) ingår i det paket som träder i kraft . Vid utformningen av framtida kontrollprogram bör större tonvikt läggas vid kontroll av fordons miljöegenskaper. Flygande inspektioner och ny teknik En utökad fordonskontroll efter väg är enligt regeringens uppfattning väsentlig för att få fordonsägare att fortlöpande se till att fordonen är trafiksäkra och att de uppfyller gällande miljökrav. Detta är nödvändigt , men blir ännu viktigare vid en fortsatt utglesning av kontrollbesiktningen. De flygande inspektionerna avser bara säkerhetsfrågor. Någon kontroll av avgasutsläpp och buller från fordonen görs normalt inte. Polisen har endast ut- rustning för att mäta bullernivåer hos motorcyklar. Vid de flygande inspektionerna har polisen och bilinspektörer inte tillgång till de senaste protokollen från kontrollbesiktningen. I syfte att få till stånd en effektivare kontroll och en bättre samordning av besiktningar i hall och de flygande inspektionerna anser regeringen att ett integrerat datasystem bör utvecklas. bör vid flygande inspektion både trafiksäkerhet och avgasutsläpp kontrolleras. Liksom bör man vid denna kontroll prioritera den tunga yrkestrafiken och gamla, dåligt underhållna personbilar. Mätningen av avgasutsläpp bör dock göras även för nya bilar. Erfarenheter från avgasmätningar såväl i som i visar att även många nya bilar med katalysatorrening har otillåtet höga utsläpp. Även utlandsregistrerade bilar bör kontrolleras vid de flygande inspektionerna. I har man utvecklat tekniken för fjärravkänning av avgasutsläppen från fordon i trafik. Regeringen anser att erfarenheterna av de försök som gjorts i och i med fjärrmätningar av avgasutsläpp är så goda att tekniken nu bör användas som ett hjälpmedel för att vid flygande inspektioner identifiera fordon med otillåtet höga utsläpp. Regeringen anser att fjärrmätning tills vidare i bara bör användas för att sålla ut fordon som skall stoppas vid flygande inspektioner. Förelägganden om åtgärder bör baseras på en avgaskontroll under kontrollerade betingelser. Härutöver bör det övervägas i vilken mån den nya tekniken skall kunna utnyttjas för att genom upprepade fjärrmätningar kartlägga avgasutsläpp och brevledes informera fordonsägarna om fordonets avgasutsläpp och om dessa vid ett eller flera tillfällen varit onormalt höga. Det ankommer då på fordonsägaren att själv bedöma om systemet för avgasrening skall kontrolleras eller om han eller hon eventuellt bör försöka att tillämpa ett mjukare körsätt. Mekaniska fel eller fel i mikroprocessorerna i moderna bilar med katalysatorer innebär i regel inte bara ökade utsläpp utan även en ökad bränsleförbrukning. Det är därför ofta lönsamt för fordonsägare att åtgärda felen. Om ett fel på ett fordons system för avgasrening uppstår innan fordonet är eller har gått upp till 8 och felet inte beror på att fordonsägaren har misskött sin bil, är tillverkaren eller generalagenten i enligt bilavgaslagen skyldig att åtgärda felen. ASB kan vid de första kontrollbesiktningarna, som enligt nuvarande regler skall göras , finna att en viss bilmodell vid tomgångsprov inte klarar gällande gränsvärde för kolmonoxid och kolväte. En hög felfrekvens vid tomgångsprov leder normalt till att tre fordon av den aktuella modellen eller motorfamiljen väljs ut för en mer omfattande undersökning, s.k. A6O-test. Detta test kan i sin tur läggas till grund för ett eventuellt beslut om återkallande av fordon som finns ute i trafiken. Genom att fjärrmätningar kan göras på fordon eller månader efter det att de kommit ut i trafik kan nya bilmodeller som har höga avgasutsläpp upptäckas och A6O-test göras tidigare än . Ett eventuellt återkallande kan därmed ske innan allt- för många fordon kommit ut i trafiken. Detta är ur miljösynpunkt en stor fördel och dessutom mindre kostsamt för tillverkaren eller generalagenten. Tillverkningsprocessen eller tillverkningskontrollen kan då ändras på ett tidigare stadium. Många av de redan tillverkade bilarna finns då också kvar i tillverkarens eller återförsäljarens lager. Att återkalla bilar när de redan finns hos kunderna och är i trafik är administrativt besvärligare och blir dyrare. En utglesning av kontrollbesiktningen och ökad satsning på flygande inspektion inkluderande en avgaskontroll är enligt regeringens bedömning fördelaktigt från såväl trafiksäkerhets- och miljöskyddssynpunkt som från samhällsekonomisk utgångspunkt. En sådan förändring av fordonskontrollens inriktning ligger också i linje med den tekniska utvecklingen. Moderna bilar innehåller allt mer elektronik och de utrustas med inbyggda säkerhetssystem som varnar för fel i bl.a. bilens säkerhets- och avgassystem. I finns krav på att nya bilar skall ha inbyggda diagnossystem. Bilar i miljöklass 1 förutsätts ha ett sådant system. Även i torde motsvarande sådana krav komma att införas. torde vissa av de årliga kontroller som ASB utför kunna ersättas av dessa system. Behovet av kontrollbesiktningar minskar då. Flygande inspektion, som grund för prövning av återkallande av bilmodeller med tekniska fel och för att kontrollera att bilägarna verkligen åtgärdar de fel som de får information om genom bilens diagnossystem kommer emellertid att behövas även . Regeringen har genom ett beslut lämnat bl.a. ett uppdrag om förbättrad trafiksäkerhet på vägarna (se avsnitt 3.2.1). Regeringen anser att detta uppdrag bör kompletteras med ett uppdrag till att i samarbete med och lämna ett förslag till hur avgaskontrollen skall kunna integreras i den flygande besiktningsverksamheten och hur denna skall byggas ut . I uppdraget bör även ingå att lämna förslag till ett införande av fjärrmätningar av avgasutsläpp för fordon på väg och de gränsvärden som måste överskridas för att det skall bli aktuellt att stoppa olika typer av fordon för närmare inspektion och ett tomgångsprov. I uppdraget skall även ingå att utarbeta ett system för att identifiera katalysatorbilar med höga utsläpp. Regeringen anser att all flygande inspektionsverksamhet - både trafik- säkerhetskontroll och miljökontroll - operativt skall ledas av polisen och att endast polisen bör ha rätt att stoppa fordon för att genomföra fordons- eller förarkontroll. Enligt reglerna i fordonskungörelsen har bilinspektörer rätt att genomföra flygande inspektioner, men en bilinspektör kan inte tvinga en fordonsägare att stanna. Detta vet numera många åkare, som t.ex. om de har överlaster bara kör förbi bilinspektörernas kontroll. bereds ett utredningsförslag (SOU 1993:60) om att i polislagen närmare reglera polisens rätt att stoppa fordon. Att vidga denna rätt till icke-poliser är dock inte aktuellt. I tilläggsuppdrag bör det även ingå att bedöma i vilken omfattning tekniken med upprepade fjärrmätningar bör användas för att kartlägga och in- formera bilägarna om vilka utsläpp av kolmonoxid och kolväten som deras fordon har haft. I uppdraget bör även ingå att beakta integritetsaspekterna av ADB-registreringen av personuppgifter som ett sådant system kan innebära. En författningsreglering av registren bör därvid övervägas. Avsikten är att sådana mätningar inte skall ske som ett led i den flygande inspektionsverksamheten och inte läggas till grund för föreläggande om åtgärder.