prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — underfömtsättning att grödan inte kananvändas för human konsumtion eller till foder Sdix planterad på åkermarkmellan aren 1987-1990 och som ingått i Omställning 90-programmet aren1989-1991 erhåUer således ttädesbidrag. Oljeväxtodlingen kommer vid ett medlemskap attbegränsas till en areal beräknad somgenomsnittet av odlingen som föregår medlemskapet. Detta i enUghet med den s.k. Blau-House-överenskommelsen. På spannmålsområdet Ugger EG:sinterventionspriser något över desvenska inlösenprisema på spannmål. Inom EU varierar marknadspriserna på spannmål mellan länderna med hänsyn bl.a.tiU marknadssituation, transportevstendoch kvaUtel. Länder med stora överskott i förhåUande till försörjningsbehoven har i allmänhet lägre prisnivåertill jordbrukaren än länder med underskott. har, sedanprisregleringsavgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel avskaffats, istort sett samma produktionskostnader perhektar på spannmålsområdel som inom EU, bl.a. till följd av en lägre användning av handelsgödsel cxh bekämpningsmedel perhektar i . Växelkursförändringenmedför att produktionskostnadema för importerade insaisvaror stiger, varför kosmadema kan ligga något över kostnademainom EU.Intäkterna är däremot genomgående lägre i tiU följd av en lägre Prop.1994/95:19 hektaravkastning i med undantag för vissa områden i södraSverige. Bilaga 9 Denna naturliga nackdel resulterar i lägre lönsamhet iSverige. EG:s marknadsregleringskiljer sig något från cfagens svenska system. Såväl intervention av spannmål som exportbicfrag behåUs ävenefter reformen av CAP. Det permanentearealbidrag, som i genomsnitt uppgår till per hektar närreformen är genomförd /96, minskar dock betydelsen av intervention och exportbidrag. Lönsamheteninom spannmålsprcxluklio-nen kommerdärför att öka till följd av ett mecUemskap. Vad beträffar uädes-kravetför att erhålla arealbidraget görs undantag för mindre producenter. För oljeväxtsektom innebär ett medlemskap storaförändringar av stödsystemet. Medan har en stedigt inköpssystemav oljeväxtfrö cxh en finansieringgenom en särskild fettvaruavgift har EG numera ett system med världsmarknadspriser på oljeväxter kombinerat medarealbidrag direkt tiU cxllama.Direktbidraget vid ett medlemskap skulle vid nuvarande prisnivå för del ligga mnt per ha. EG:svUUcor kommer att förändra lönsamheisrelationenmellan spannmål och oljeväxter till oljeväxtodlingens nackdel. Produktionskostnaderna per hektaravviker inte i någon stöne utsttäckningfrån förhållandena inom EU. De avskaffade prisregleringsav-giftema på handelsgödsel och bekämpningsmedel harbidragit till detta liksom den lågaanvändningen av dessa insaisvaror Hektaravkastningen är lägre i . beror på olika cxilingsförhållandenoch sortvd. I cxllas t.ex.mer rybs cxh våroljeväxter som ger en lägre avkastning. Det påverkar intäktema av odlingen och därmed den framtidakonkunenskraften. Vad gäller indusiriledel kan konstateras att exuakiions-,raffinaderi- cxh andra förädlingsanläggningar i är väsentiigt mindre ände stöne anläggningarna i t.ex.Tyskland, Nederiändema och . Det finns dock även i anläggningar av samma storlek som iSverige. Ett medlemskap innebärcxkså en sänkning av konsumentprisema på vegetabiliska fetter och oljortill följd av en slopad fettvaraavgift. Sverigefick i förhandlingama en total produktionskvot för socker om ca 370 000 lon, varav A-kvoten är 336 364 ochB-kvoten är . fårimportera råsocker i enlighet med nuvarande regelverk i EG. Stöd kommer att lämnas för maximdt stärkelsetillverkat av kom eUer havre. Vad avser sockerproduktionen är en skillnad mellanSverige cxh EG del kvoisystem somtillämpas för att styra produktionen inom EG. Varje erhåller en kvotsom normalt fastställs i teget. EG:s marknadsreglering omfattar cxkså admidsualivt faststelldapriser på scxker cxh scxkerbetor lUcsomett avgiftsfinansierat exportbidragssystem. En medlemskap skulle med nuvarande utformning av CAP innebära en höjning avgränsskyddet för socker motttedjeland. De administrativa sockerpriserna i EG ligger efter växelkursförändringendrygt över de svenska sockerpriserna. Konsumentprisema är högre i EG. Ett medlemskap skulle sammantegetinnebära en högre pris- och stödnivå. Möjligen kan konkurrensnyck-et öka kraven pä stmktunationalisering inomsockerindusirin. Den svenska sockerindusttinär relativt smäskdig i jämförelse med andra . Förstärkelse har cxh EG likartade regleringar med gränsskydd cxh stöd för stärkelse tdl tekniskanvändning. TiU skillnad frän hardock EG exportbicfrag för stärkelse samt ett särskilt stöd till odling av potatis avsedd för siärkelsetillverkning. 1 EG är75 % av stärkelsetillverk-ningenspannmälsbaserad medan merparten av den svenska prcxiuktionen baseras på potatis. En prisjämförelse mellanSverige cxh EU efter växelkursförändringenvisar att EU:s prisnivå på fabrikspotatis ligger något över den svenska dvån. Samma gäller den tekniska stärkelsenmedan den svenska prisnivån förlivsmedelsstärkelse ligger i nivå med den inom EU. Växelkursförändringen innebär också ökadeprcxluktionskostnader på stärkelseområdet. Lönsamheten i för fabrikspotetisodlingen har uppskattats liggaunder den inom EU bl.a. på gmnd avlägre hektaravkastning och högre produktionskostnader i . Den svenska stärkelseindusttin får vid ettmedlemskap ökad konkurrens från relativt stora integrerade majsbaseradestärkelse-anläggningar i övrigaEuropa. erhålls dock ökade avsättingsmöjlig-heter till följdav exportbidragssystemet. Spannmål, oljeväxter och stärkelse 1994/95:19 Bilaga 9 Regeringens bedömning: Det svenskainlösensystemet upphör vid ettsvenskt medlemskap i . EG:s system med intervention och exportstödgäller således från samma tidpunkt. Hela landet bör utgöra en basrcgion om ca 1,8miljoner ha. Arealbidraget börberäknas i relation till spannmålsavkastningen i resp. skördeområde. För att minska antaletprcxluktionsregioner bör dock skördeområdenmed avkastning inom ett visst intervall tillhöra en cxh samma klass med en gemensam ersättningsnivå. Totaltblir det 11 klasser och med en skillnad på ca meUan klassema. Gmnden för beräkning av den totala stödnivån föroljeväxter skall varaspannmålsavkastningen. Därefter bör arealbicfraget för oljeväxter cUfferentieras i förhållande tiU den regiondaavkasmingen. Områdesindelningen ärdensamma som för både oljeväxier och spannmål. För varje område har avkastningen för oljeväxter cxhspannmål jämförts. Den avkastningsom har varit högst i förhållande till EG:s genomsnitt har därefter valts som beräkningsgmnd förarealbidraget för oljeväxter Svensk stärkelseindustri bör erhålla enövergångsersättning med ca 800kronor/ton stärkelse producerad potatisskörd. Den totala kostnaden beräknas bli ca 36 miljoner kronor.En kostnad som i stort motsvarar dekostnader för teknisk framställning som svenska staten hade haft i ettutanförskap. Skälen för regeringens bedömning: Prop.1994/95:19 Detsvenska inlösensystemet bör upphöra vid ett svenskt medlemskap i . EG:ssystem med intervention och exportstöd gäller således frän samma tidpunkt. Vid medlemskap inrättas minst 30interventionsorter fördelade över landet. Orterna väljs så an frakdcosmademacxh garantipriset för spannmål blfrsä lika som möjligt Lägste kvantitet för köp till intervention bör vara 200 tonför samtUga spannmålsslag. Hela landet bör utgöra en basregion om ca 1,8miljoner ha. Denna basregion liggertill gmnd för beräkning av den totda bidragsberättigade cxUingen cxheventueUa framiicfa sanktioner från EG. Aredbidraget bör differentieras efterspannmälsavkastmngen i resp. skördeområde.Pä sä sätt etebleras lika viUkor mellan svenska spannmålsproducenter cxh fiamtida konkurrenter inom EU. För attminska antelet produktionsregionercxh därmed antdet bidragsniväer bör skördeomräden med avkastning inom ettvisst intervdl tillhöra en cxh samma klass med en gemensam bidrags-nivå. En klass är i flertalet faU en geografisktsplitttat område. Totelt blir det 11klasser med en avkastningsvariation på ca /ha och en skillnad i bidragpå ca mellan klassema. Grundenför beräkning av den totala stödnivån för oljeväxter är spannmålsav-kasmingen. Därefter differentieras arealbidrageti förhållande tiU den regionda avkasmingenav antingen spannmål eller oljeväxter beroende på viUcen avkastning somger det högsta aredbidraget. Vidmedlemskap är stödnivån för stärkelse i stort sett oföräncfrad. Det sker emellertid en omfördelning av stödformen som göratt den svenska industrin missgynnas starkt. EG har sänkt priset till odlarencxh kompenserat det med ertdirektstöd. EG:s rabanering för framställning av stärkelse för teknisk användning har sänkts beroende på attstärkelsepriset har sjunkit. Svenska jordbrukare fär inget dfrektstöd skörd, men de får ett högrepris än EU:s jordbrukare. Den svenskaindusnin betelar säledes en högre pris till cxllama och fär EG:s lägre rabattering som har beräknats pä gmndval avdirektstöd och ett lägrestärkelsepris. EG:s direktstöd är uppdelat i två delar. Dels lämnas 56 ecu/ton tiU jordbrakaren och dels ca 19ecu/ton till industrin som kompensationför att biprodukten vid framställning av potatisstärkelse är mincfrevärd. Vid övergången till ett EU-medlemskap uppstårtillfålligt en kraftig konkurrenssnedvridningtill nackdel för svensk stärkelseprcxluktion. Vid beaktande av dette och deeffekter som det innebär för en företeg som har gjort stora investeringar föratt förbättta konkunenskraften inför medlemskap har regeringen bedömt att industrin bör kompenseras.Svensk industri bör därför erhållaen övergångskompensation pä ca /ton stärkelse för inneliggande lager för sådanstärkelse där cxllama erhållit fullt pris.En kostnad som i stort motsvarar de kostnader för rabattering som svenskasteten hade haft i elt utanförskap. 1994/95:19 Bilaga 9 Regeringens bedömning: Densvenska förmalningsavgiften och fetlvamavgiften upphör vid elt EU-medlemskap. Avgifter som betelats in för befintUgt lager per börrestimeras. för an undvika dekraftiga marknadsstömingar som uppkommer vid spekulation inför ettEU-mecUemskap. Skälen för regeringensbedömning: Förmdningsavgifttas ut vid förmalning i svenska kvarnar. Avgiften är /ton kom, /tonhavre samt /ton av vete, råg eUer rägvete. Inflytande avgifteranvänds för att finansiera export av spannmålsöverskotten. Förmalningsavgiften kommer att avskaffas vid ettEU-medlemskap eftersomgränskonttollema försvinner. När inte längre bekostar spannmålsexporten försvinner även syftet medförmalningsavgiften. En bibehållen förmalningsavgiftskulle innebära att svenskt mjöl beläggs med en avgift som gör alt konkurrensen mellan svenska företag cxhföretag inom övriga EU-länder snedvrids. Intresset för att förmäla spannmål förbrödframställning i tordeminska kraftigt. Detta får konsekvenser både för svensk industri cxhsvenskt jordbruk. Avvecklingen av förmalningsavgiften vid enövergång till EG:s system kommer aulecfa till störningar på marknaden. Kvarnar, handel och industri kommer att hakraftiga incitament au minimera sina lager av mjölprodukter . Detleder tiU slörre spannmålslager än normalt . Normalt är förmalningen ca brödsädper månad. Effektema av marknadsstömingama kan dämpas genoman införa en pris-fdlsersänning för de lager av mjöl som finns per den 1januari 1995. Normalår tes ca 60miljoner kronor ut i avgifter . Medlemskapet kommer dcxk att innebära att avgiften vid årsskiftetminimeras genom att lagren töms. Den väntade avgiftsintäkten blir därmedväsentligt lägre. Ersättning bör lämnas encfast till företag medmer än en viss kvantitet i lager. Prisfallsersättningen bör begränsas tillkvarnar, bagerier och partihandelför att minska de administtativa kostnadema. Detdjhandeln står säledes utanfören sådant ersättningssystem. Fettvaruavgift Prop.1994/95:19 Bilaga 9 Fetlvamavgifi tes ut vid import av fetter tillSverige cxh vid försäljning av Avgiften är ca /kg för både import och för inhemskprcxluktion. Vid medlemskap bör avgiften tas bort på gmnd av attgränskontrollen försvinner. Olja och fetter som livsmedelsindustrin har i lager för medlemskap kommer, liksomlagret av färdigprodukter som t.ex. margarin, att fdla kraftigt i pris ochvärde. Från industrins sicfa kommerman att eftersträva att lagren skdl hållas på miniminivå. När det gäller importkan varoma läggas i lullnederlag och tes ut . Det innebär en konkunensnackdelför den svenska industtin eftersomden svenska prcxiuktionen behöver för att kunna fylla lagren. Regeringen bedömer att det bör lämnas enrestitution av fettvamavgifter vidett EU-mecUemskap i likhet med hanteringen av förmalningsavgifter Restitutionen bör endast lämnas till industri ochpartihandel och endast avse prcxluktermed betydande andel fett. En minsta kvantitet cxh lägsta fettandel för restitution bör fastställas. Vid årsskiftetfinns normalt ca 1 månads förbmkning i lager cxh dessutom finns färdigvara ilager. Återbetalningen av avgifterskulle därmed bli ca Om ingen åtgärd vidtas förväntes inbetalade fettvamavgifter för decembermånad vara betydligt lägre eftersomavgiften cxh därmed lagren skulle minimeras. Fler företag kommer att beröras avatt fettvaruavgiften avskaffas än av förmalningsavgiften. Fettvaraavgiften cxh förmalningsavgiften börbehandlas lika. Det är därför regeringensbedömning alt det bör införas en prisfallsersättning för båda dessa vamgmpper. Vid ett EU-medlemskap måste de nuvarande fettvaru-och förmalningsavgiftema avskaffas.Del intäktsbonfall om ca som då skulle uppstå måste finansieras. Regeringens avsikt ärdärför att täcka detta bortfall avstatsinkomster med punktskatter från i princip samma område som de nuvarandeavgiftema omfattar. En sådan växling från avgift till skatt bör kunna genomföras utan att konsumentprisema på deskattebelagda varoma ökar. Åtgärdenreser dock ett antel frågeställningar rörande bl.a. avgränsning av skartebasen cxh skatteadministration som ännuinte belysts. Det bör därför klarläggashur de bortfallande fettvaru- och förmalningsavgiftema skall kunna ersattes. Skulle dette visa sig vara omöjligtmåste stetens inkomstbortfall kompenserasi annan ordning från jordbruks- cxh/eller livsmedelsområdet. Vadavser produktionen av andra fodermedel än spannmål, dvs. äner, bönor, oljekraftfoder, grönmjöl m.m. finns det storaskillnader mellan cxh EU.Till skUlnad från har EU inget eller mycket lågt gränsskydd förflertalet fodermedel. har dock slopat gränsskyddet för proteinfcxJer-medel fr.o.m. . För proteingrödorlämnas cxkså ett arealbidrag inom ramen för denreformerade CAP. Ert medlemskap innebär dels sänkta Prop. 1994/95:19 fcxlerpriser för förbrukarna, dels en ökadanvändning av spannmålssubstitut Bilaga 9 och proieinfoder Detinnebär en minskad användning av spannmål som fcxler.Importen av vissa fcxlermedel kommer cxkså att öka. Växelkursförändringen av kronan innebär dock att den förväntedeprissänkningen pä foder blir mindre än vad som tidigare beräknats. Den svenska ocUingen av linfrö ligger till stönedelen pä omställd mark. Inom EUuppgår stödet tiU 78 ecu multiplicerat med spannmålsavkastningen i ton per ha. Därmed förbättras förutsättningarnaför svensk linodling. 1 EU lämnas ett stöd för produktion av grönmjöl.OcUingen inom EU är främst baserad pälusern cxh klöver krav på att grönmjöl prcxlucerat av olika grässlag skdl vara slödberätligat kanenligt kommissionen tillgcxlo-ses genom en generös tolkning av förordningama.Danmark tillämpar redan denna vidatolkning cxh ger stöd till grönmjöl baserat på gräs under fömtsärt-ningatt kvditetskraven i övrigt är uppfyllda. För matpotaris avsedd för direkticonsumtion kankonstateras att EU liksom Sverigebara har ett gränsskydd för an skydda odlingen. Nivån på dette gränsskydd ärväsentligt lägre än del svenska gränsskyddet för matpotaiis. Ett medlemskap med nuvarande förhållanden inom CAPinnebär därför en sänkning avgränsskyddet. Till följd av fraktkostnader, sortpreferenser, kvalitet och klimatologiska skäl bör svenska odlare avmatpotatis för direkikonsumtion kunnaerhålla ett merpris även utan gränsskydd mellan cxh andra EU-länderVäxeUcursförändringen underlättar ytterligare för producenter av mat-potatis att behålla direktkonsumtionsmarknadenför inhemsk odling. Den svenskamatpotatisindustrin kommer vid ett medlemskap att möta hårdare konkurrens från industrin i andra EU-länder somkan utnyttja stordriftsfördelar cxh dessutom har tillgång till mycketbillig råvara. Resultetetav förhandlingama är att tilldelas en kvot om 3 mjölk vid fenhalt har rätt till enövergångspericxi för att introducera individuella kvoter. Interventionskvantiteten för skummjölkspulverskall höjas med vid ettsvenskt medlemskap. Del svenska förhandlingskravel art flytande mjölk som används vid fcxlertillverkning ime skallmissgynnas i förhållande tiU skummjöUcspdver har tiUgodosetts. Det svenska kravet art stöd skall ges till privatlagring även av vissa svenska ostarhar accepterats. Från Unionen framhåller man dcxk att de generella krav som ställs för tillämpningen av dette stödmåste uppfyllas. De praktiska beslutenom tillämpningen av stödet kommer att fattes i samarbete med kommissionen. DenmjöUc som försäljs som människoföda inom Unionen måste ha en fell- Prop. 1994/95:19hdt som överensstemmer med defetthalter som fastställts av kommissionen. Bilaga 9 För att dels främja konsumtionen av mjölk och påså sätt minska överskottet, delssänka priset på mjölkprcxlukter som konsumeras av skolbarn tillämpar EG ett system med bidrag vid försäljning av mjöUccxh vissa mejeriprcxiukter till skolor. EU har accepterat att under tte årbehåller nuvarande system för ferthalten i mjöUc under fömtsättning att svenskmjölk som inte uppfyller inte exporteras till övriga mecUemsländer.Under denna tteårspericxi skdl EU seöver det akmeUa regelverket. EU har dcxk inte accepterat de svenska kraven att utöka listan avmejeriprodukter som får bidrag vid försäljningtill skolor. Möjligheten an namnskydda filmjöUc har dcxk accepterats avEU. Pä gmnd av ttansportkostnader m.m. finnsfömtsättningar för att den svenskaprcxiuktionen av mjölk kan uppnå ett något högre pris än danskt avräkningspris. Det livsmedelspolitiska beslutet innebarbl.a. an den kollektiva exportfinansieringenavskaffades . Som en resultat av avregleringen har produktionen anpassats och förnärvarande råder i stort sett bdanspå marknaden. EG har till skillnad från interventionsuppköp av överskott liksom exportbidrag. Hur detta kommeratt påverka den svenska prcxluktionensstorlek är svårt att bedöma . Taket kommer dcxk att utgöras av denfimförhandade kvoten. Även om jämfört med EU har en betycUigilägre andel kobesätming-ar i denlägste storleksklassen så har våra närmaste konkurrentländer i allmänhetstörre genomsdnsbesättningar. har däremot en högre mjölkavkastning ängenomsnittet i dia länder i EU menden genomsnitdiga invägningen per mejeri är lägre i än i våranärmaste konkurrentländer. Regeringensbedömning: EG:s mjölkreglering bör tillämpas frän . Den mjölkkvot som erhållit bör fördelas påde produktionsplatser som levererarmjölk . Den gmndläggande principen för fördelningen bör vara att leveranskvoten skall motsvara levererad mängd mjöUc under något av åren1991,1992 eller 1993 reducerad med . Producenter som antingen utökat sin prcxluktioneUer nystartat fram tillden kan som dtemativ välja en annan be-räkningsmetcxl. altemativ innebär att ettstörre avcfrag beräknat pä denleveranspotentid som gäller för företeget skdl tillämpas. Avdraget ökarju senare utökningen genomförts. Del ligger i konsumentemas intresse att prcxiuktionensker till så låg kostnad sommöjligt. Regeringen bedömer att detta mål bäst tillfreds-stells i ettsyslem med fri handel med kvoter. Producenter som upphör med mjöUcprcxluktion meninte säljer marken till vilkenkvoten är knuten bör därför inom ramen för vissa villkor kunna överlåta kvotentill ett fritt pris. Företag som efter önskar en utökad kvot fär köpa denna pä enfri marknad eller från tillgänglig nationeU reserv. En indelning av landet i tre regioner görs. region får kvoter utan mark endast försäljas till prcxlucent inom resp.region. En utvärdering av systemet bör ske sedanerfarenheter vunnits av den praktiska tiUämpningen. 1994/95:19 Bilaga 9 Skälen för regeringens bedömning: En grundprincipinom EG:s mjölkreglering är attmjölkkvoterna är knutna till produktionsplatsen. Innebörden av detta är i princip att möjlighetema förproducenten att leverera mjöUc ärbegränsad av den tillgängliga leveranskvoten för förelaget. Så länge kvoterinte kan överföras mellan medlemsländema är cxkså det enskilda medlemlandetsmöjligheter an prcxlucera mjölk för avsalu begränsad till landskvoten.Huruvida en lands totala kvot kommer an utoyttjas fullt ut är beroende av företagenskonkurrenskraft givet rådande produktpris. De nuvarande medlemsländemas tillämpning avkvotsystemet kan skilja sig åt somen följd av att gällande regler i viss utsttäckning ger utrymme till dtemativalösningar. I vissa fall har en gällande nationell lagstiftning haft en duektinverkan på valet av tillämpning. Detta gäller t.ex. i där den nationella jordförvärvslagstiflningen, som tillsin natur är starkt reglerande vadgäller möjUgheter till bl.a. förvärv cxh smikturförändringar, haft ert avgörandeinflytende pä utformningen av regelsystemet. ambition i förhandlingama var an erhålla en nationell kvotutan krav på att denna skullefördelas på gårdsnivå. Bakgrunden till denna position 3Riksdagen 1994/95. 1 saml Nr 19. var en önskan att sålångt möjligt undvika de negativa effekter som individu- Prop. 1994/95:19 ella kvoter har vad gäller strukturutveckling,administration m.m. Denna ambi- Bilaga 9 tion skall ses mot bakgrund av de förändringar i svensk jordbrukspolitUcsom skedde cxh isamband med beslut. Besluten innebar att statsmaktema i väsentligt större utsttäckning än tidigare gavjordbruksnäringen föratsärtningar för verksamheten som så långt möjligtlUcnade de som gäller för andranäringar. Så t.ex. vidtogs väsentliga förändringar i den jordpolitiska lagstiftningen. Statens stöd tillrationaliseringsverksamheten tonadesned. förstärktes åtgärderna från samhällets sida vad gäller miljöfrågor inom jordbruket, bl.a. genom åtgärderför all minska intensiteten inom jordbmket, ett ökat skydd av landskapsbUdenoch djurs hälsa och miljö. Enuttelad styrning från stetsmaktemas sicfa vad gäller utvecklingen inom jordbruket föreUgger särskilt inom ert område, nämUgeni norra . Ett om-fallandeekonomiskt stöd till jordbmksföretag ges inom denna region till i förstahand mjölkföreteg. Även inom den jordpolitiska lagstiftningen finnsvissa regler som syftar till skydd för en levande landsbygd. Övriga direkta åtgärder från stetsmaktemas sicfavad gäller stmkturulveck-lingen kan istort sett sägas vara begränsad till det startstöd som infördes och som, i kombination med deavvecklingsstöd som tiUfälligt infördes, ger uttryck för en strävan att ge ökade möjligheter för fömyelse avföretagandet inom sektom ttotsbegränsningar i produktionsmöjligheterna. Tillämpningen av EG:s nuvarande mjölkreglering kani mänga stycken sägas leda tillbegränsningar i jordbruksföretegens möjligheter att utveckla sin konkurrenskraft och därmed möjligheten till attskapa långsiktigt livskraftiga jordbmksföretag.Tillämpningen av medger emellertid också en viss flexibilitet som bör utnyttjas för attminska ölägenheterna av de regleringar som tiUämpas. Följande utgångspunkter bör därför varavägledande för en svensk lill-lämpningav reglema. MjöUckvoöegleringen skdl tiUämpas så art den - medverkar tiU en nödväncUg företagsutveckling sommöjliggör en konkurrenskraftig jordbmksnäring, - skapar förutsättningar för en optimal användningav tilldelad landskvot, - får en stebU cxh enkel utformning - ger möjlighet för stelsmakien an styrautvecklingen i den utsttäckning som ansesnödvändigt för att uppnå samhälleliga målsäimingar på delta område, - så långt det är möjligt minimerar denadministtativa hanteringen. Vad gäUer den gmndläggande fördelningen avmjölkkvoten skulle en enkel tillämpningav förhandlingsresultetet kunna vara att tilldela nuvarande leverantörer av mjölk en kvot som motsvarar leveransemaunder .