prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Föratt säkerstella stebUitet i valuteumonen stipulerar Maasfrichtfördraget krav på en ensartad ekononusk utvecklmg iraedlerasländema vad avser prisutvecklingen, räntemvån, den offentiigasektoms underskott och skuldsättmng samtväxelkmsen miian umonen upprättas. Riktmärkena för dessakrav finns nedlagda i de s.k. konvergenskriterierna. Fördragetinnehåller ej några regler ora hur denna konvergens skall uppnås. Detankoraraer följaktiigen på varje land att föra en nationell ekonomisk politik med kravens uppfyltoad soraraål. Medlemsstetema förbmder sig att redan under fas två sttäva efteratt undvika alltför stora underskott i de offentiiga finansema. Som ett led i ansfrängdngarna att uppnå den eftersfrävade konvergensenskall varje medlemsland om nödvändigt ufarbefa ett flerårigtekonomisk-politiskt program, s.k. konvergensprogram. Konvergenskriteriemaspecificeras i ett protokoll till fördraget: -inflationsfakten skdl före en examination mte vara mer än 1,5procentenheter högre än i de - högst tte - medierasländer som har lägstinflationsfakt, -de långa räntorna får före en examination inte vara mer än 2procentenheter högre än räntorna i samma länder, -den konsoliderade offentiiga sektoms underskott och (bratto)- - skuldsättmng får uppgå tillhögst respektive av BNP, Prop.1994/95:19 - växeUcursen skdl ha hållitsstebil uten allvarliga stömmgar, mom raraenför växelkurssamarbetets "normala" fluktaationsband, under enperiod av . Om underskottet överstiger av BNP skall det edigtfördraget ha minskat väsentiigt ochkontinuerligt och nått en nivå som ligger nära referensvärdet, eller vara av tillfällig karaktär och fortfarande ligganära referensvärdet. Om offentiiga sektoms skuldsättning överstiger60% av BNP skall den minska itUlräcklig utsfräckdng och närma sig referensvärdet i tillfredsställandetakt. Vid en beräkning av den offentiiga sektomsskuldsätmmg konsolideras skulden raellan delsektorema, dvs. För innebär dette bl.a. att AP-fondemas innehav avstotspapper avräknas från den tofala skuldsätöiingen. Det kriterium sora avser växelkursen stipuleraratt denna skall ha hållits stebil Uten allvarliga stördngar och "utandevalveringar på eget mitiativ" inora ramen för ERM:s"normala" flukmationsband under före examinationstiUfället. Kriteriet formulerades när bestod avett snävare (-F- 2,) och ett bredare (-I-- ) flukmationsband. Med norraalt fluktaationsband avsågs det snävarebandet. Vidgmngen av bandgränsema innebär att det råderen viss osäkerhet ora hur dette kriteriura framöver konuner att tolkas. Maasfrichtfördragetslår fast de övergripande målen för den ekonomiska politiken i EU. Deneuropeiska cenfralbanken har som prunärt mål att upprätthåUaprisstebUitet. Målen för den samlade ekonomiska politiken är att uppnå: - harmomsk ochbalanserad ekonomisk utveckling - hållbar ochicke-inflatiodstisk tillväxt sora ter hänsyn tUl mUjön - hög grad avekonomisk konvergens - hög sysselsättningoch hög social skyddsmvå - ökadlevnadsstandard och livskvalitet - ekonomisk ochsocial samhörighet - solidaritetmellan medlemsstetema. De ovan nämndaraålen skall uppnås genom att medlemsstetema upprättar en gemensam marknad och en ekonomisk och moneter umon.De åter sig att föra den ekonomiska politiken edigt vissa vägledandeprinciper: stebila priser, sunda offentiiga finanser och monetera förhållandensamt en hållbar betelnmgsbalans. Principen om en öppen marknadsekonomi med frikonkurrens skall gälla. Förbud mot cemralbanksfinansiering av offentUg verksamhet (artikel104) Edigt artikel 104 i Rorafördragetförbjuds ECB och medlemsstetemas Prop. 1994/95:19 centtdbanker att stellakrediter och överfrasseringsmöjligheter tUl förfogande för offentiigarayndigheter, offentiiga organ och offentiigt ägda företeg. ECB ochcentralbankerna fär heUer inte köpa skuldförbindelser dfrekt från dessamyndigheter, organ och företeg. Förbudet gäller fr.o.m. fas två. Irådsförordningen som preciserar tUlämpningen av nämnda bestämmelser i artikel104 anges att köp av sfatspapper på andrahands-raarknaden får göras av denationeUa centtalbankerna endast under föratsättning att det sker ipenningpolitiskt syfte. För att inte hindra de nationella centtalbankerna från att inneha en central roll inom detstetiiga befalningssystemet görs iförordningen vissa praktiskt betingade undanteg från artUcehisprmcipiella låne- och övertrasseringsförbud. Exerapelvis tiUåts överdrag underloppet av , "intra-day credits". Svenska stetenhar möjlighet att låna i RUcsbanken genom att banken beviljarsfaten kontokredit eller att banken köper sfatspapper dfrekt från sfaten.Kontokrediten är kopplad till en checkräkning i RUcsbanken somRiksgäldskontoret kan sätte in sma medel på i den mån dessa inte behövs förutbetehimgar. När RUcsbanken efter särskUdbegäran köper stetspapper dfrekt från (s.k. rekvisitioner)för vidare användmng i marknadsoperationer i penmng-politiskt syfte skerutiåning till steten som en bieffekt. Regermgen gav RUcsgäldskontoret iuppdrag att ersätta det dåvarande systemet där kontoret fmansieradetiUfaUiga underskott med kredit i RUcsbankenmed ett nytt system där upplåning sker utanför banken. Erforderligaändringar i förordmngen om msfruktion till Riksgäldskontoretbeslutedes också. har genomfört nödvändiga ändringar i sinupplåning och finansierar mte längre tillfdliga likviditetsunderskott med upplåning i RUcsbanken. Formellt har dockRUcsgäldskontoret fortfarande möjlighet att låna RUcsbanken. Gällande bestämmelse om att får bevUja stetenkontokredit är oföredig med förbudet i artikel 104 i ochbör tes bort vid ett medlemskap för attsvensk lagstiftnmg skall överenstämma med Maasttichtfördraget. Det ärregermgens och RUcsbankens bedömmng, att möjlighet att köpa stetspapper dfrekt från steten om dette behövs av penningpolitiskaskäl är föredig med , under föratsättning att de medel somsteten därigenom erhåller används tUl att att reglera sarama transaktion, dvs.att lUcviden steriliseras dfrekt, och därmed inte kan användas till monetärfinansiering. Edigt nämndarådsförordnmg ora moneter finansiering får en centtalbank enbart göra kapitelmsatsertill totemationella valutefonden (IMF) och EG:s facilitet för raedelfristigfinansiell assistans. Kapifal-insalser till andra intemationella finansiellainstitationer skulle därmed komma attbeläste stetsbudgeten. I fall påverkar dette kapitelinsais iVärldsbanken där , mot stetsgaranti, stett för inbetelningama. Förbud mot s.k. positiv särbehandling av rrvndigheter m.m. Prop. (artikel 104a) Artikel 104a i , somgäUer från idedningen av andra fasen i EMU, föreskriver förbud mot positivsärbehandling hos banker och andrakreditinstimt av gemenskapsinstitationer eller gemenskapsorgan, nationeUaregeruigar, regionala, lokda eUer andra myndigheter eUer andra organ eUer förefag inom den offentiiga sektomi mecUemsstetema. Bestemmelsen mnebär även förbud för steten att skaffainformation hos finansiella mstitationer ora åtgärdema inte är föradedda avtillsynsmässiga hänsyn. I rådsförordningen för tillämpningen avfördragets förbud faststells defimtioner av vad som skdl avses medpositiv särbehandling, tillsynsmässiga hänsyn, offentiig sektor och finansieUainstitationer Edigt förordningen avses med positiv särbehandlig varje lag,reglering eller annan åtgärd sora inte står i överensstämmelse med principemaför en öppen marknadsekonomi med fri konkurrens och sora förpliktar finansiellainstimtioner att skaffa eller tilUiandahålla lån eller andra finansiella förpliktelser till de offentiigaorgan som nämns i artiketo eUer somhar sådant anskaffande eller tUUiandahållande sora syfte eller effekt. Medtillsynsntessiga hänsyn avses sådana åtgärder som stöder sig på nationell lag,annan reglering eller admimstrativa åtgärder som grundar sig på eller ster iöverensstämmelse med EG-rätten, utformade för att säkerstella sundhet i demdividuella finansinstitaten, stärka stebUiteten i det finansiella systeraet i sin heUiet cx;h skydda kunderna hos finansinstitaten. Undanteg görsför medlemsstetemas centralbanker, ECB och, under vissa föratsättningar, definansieUa tjänster som tUlhandahålls av postväsendet. Inga svenska regler ster i stridmed förbudet mot positiv särbehandling. Förfarandet vid alltför storauruierskott i de offemliga firuinsema (artikel 104c) För att förhindra oansvarigfinanspolitik i EU-ländema, med dess återverkningarpå övriga medlemssteter, innehåller Maasttichtfördraget bestämmelser omdet s.k. förfarandet vid alltför stora underskott i de offentiiga finanserna. Edigt fördraget skaU medlemsstetema i fas fre avEMU undvUca aUtför stora underskott;under fas två skall de sträva efter att undvika sådana underskott.Förfarandet innebär att om en medlemsstet ttots dette uppvisar dltför stora underskott skaU rådet rUcte en rekommendation omatt underskottet skall minskas samt bestemmelser för vad som ska ske om rekommendationeninte följs. Vidövergången tUl den ttedje fasen av EMU överförs bestämmanderätten överden monetera politiken i de länder som delter i valuteudonen till den Europeiska cenfralbanken, ECB. De nationeUa centtdbankema Prop. kommer att finnas kvar, även ombesluten i frågor om monetär politUc då fattas av ECB. Medlemsländemascentralbankschefer ingår i ECB:s styrelse och har därraedinflyfande över penningpolitiken även i fredje fasen av EMU. Fram tiU det att ettland går med i valufaimionen ligger beslutanderätten i frågor ommonetär politUc kvar hos landet i fråga. I 9 kap. 12 §regermgsformen anges att är centtdbank raed ansvar förkredit- och valutepolitUc. Den skdl också fräraja ett säkert och effektivtbetaldngsväsende. Vidare sägs att RUcsbankenär en myndighet under , vUket innebär att rUcsdagen hardfrektivrätt över . Även vid ett svenskt deltegande i EMU:s fredjefas kommer RUcsbanken att förbli landets centtalbank. Det finns på området för monetär politUc intenågra bestenunelser som niåste ändras för att skall kunna blimedlem i EU, eftersora EU för ett svenskt raedleraskapfortfarande är i den andra fasen av EMU. Om beslutar sig för att deltei fredje fasen umebär detfa emeUertid att förpliktigar sig att ändraden nationella lagstiftningen så attRUcsbanken får en oberoende stellning. De lagbestemmelser sora i sådantfall behöver ändras behandlas nedan. ställning(artiklarna 107-108) Dennationella lagstiftningen skall senast vid upprätfandet av ECBS vara föredigmed bestämmelsema i fördraget och sfadgan för ECBS. De villkor som härvidlagraåste vara uppfyllda vad gäller centtalbankens steUning är att ,eller personer i ledande stellning inom banken, inte får te eraot eller sökainstraktioner då de utför de uppgifter som de är ålagda edigt fördraget. EU:sinstitationer och medlerasstetemas regeringar ålar sig att respektera dennaprincip och inte söka påverka ledamötema i de beslutande organen i ECB och denationella centtdbankema. Edigt stedgan för ECBS skdl centtdbankschefen mte kunna avsattes annat än då han inte kan ftiUgörasm tjänst eller uppenbart misskötersitt uppdrag. Dessutom får raandatpericxien för nationella cenfralbankschefermte understiga . När det gäller centtalbankens stellmng finns detmte någon fördragstext som ter över nationell lagstiföiing vid övergången tUlden ttedje fasen. Fördraget innebär att varje medlemsland skallgenomföra de nödvändiga förändringama i den nationella lagstiftningen.Bestämmelsema om oberoende är inte preciserade utöver vad som ovan nämnts. Detgår således inte att avläsa precis hur dennationeUa lagstiftmngen skaU se ut, utom i de delar som gällercentibankschefens mandatperiod och skydd raot avsättnmg. Först när sfats- ochregeringscheferna i EU ter slutiig stellningtdl vilka länder sora skall delte i den ttedje fasen i EMU kan det konunaatt framgå om något land brister i dette avseende. I praktiken torde dock detteframgå redan tidigare när , kommissionen och bereder frågan ochförbereder sina utiåtenden mför Europeiska rådets stdlmngstegande. har inte denoberoende stellning som fördraget kraven Det främste hmdret är attRiksbanken är en myndighet under Prop. 1994/95:19 rUcsdagen. HärtUl konuner att rUcsbankschefen edigt regermgsformen 9 kap.12 §, genom beslut av riksbanksfuUmäktige, kan avsättas utan att några skälbehöver anges. Om en ändring i denna fråga föreslås rUcsdagen under kommandemandaQieriod kan uppfyUa de formella kraven . Däremot ärvillkoret vad gäUer riksbankschefens mandatperiod uppfyUt, vUket är regleratpå samma stdle i regeringsformen. Om ytterligare ändrmgar krävs för attuppfylla EG:s bestämmelse om cenfrdbankens ställning, torde de avse sådant somkan införas i riksdagsordnuigen och i vadig lag. Utgivning av sedlar och mynt(artikel 105a) I Maasfrichtfördraget stedgas attendast ECB har rätt att ge dlstånd tUl sedelutgivning, även om de nationellacenttalbankema på ECB:s uppdrag kan ste för den praktiska hanteringen. ECBbestemmer i frågor om lagligt betelningsmedel. Edigtregeringsformen 9 kap. 13 § äger endast rätt art ge ut sedlar och mynt i . RUcsdagen bestämmeri övriga frågor om penning- och betelningsväsendet och lagligabetelningsmedel. Om Sverigebeslutar sig för ett deltegande i EMU:s fredje fas följer att beslut omutgivning av sedlar och mynt samt frågan ora lagligt betelningsmedel överförs tUl den emopeiska . kräverockså ändringar i bestenunelsema i regeringsformen om sedelutgivningsrätten. Växelkurspolitiken vid ettmedlemskap (artikel 109) Samarbetetmom EMS utgör mte en del av det egentiiga regelverket mom EG. Beslutrörande exempelvis växelkurserna mom fattas av finansministrama och cenfrdbankschefema i raedlerasländema i särskUda raöten,dvs. inte i forraella möten med . Samrådet i de avgörande växelkurspolitiska frågoma sker normalti monetära kommittén där sfatssekreterama i finansdepartementen och vicecenttalbankscheferaa representerar medlemsstetema. Dessa regler bibehålls ävenunder EMU:s andra fas. Beslut omdelfagande i fettes självstendigt av varje land. Deltegandet innebär en förplUctelse att mte ensidigt och utengodkännande av andra medlemsländer vidte växelkursförändrmganMedlemsstetema skall edigt behandla valutepolitiken som en frågaav gemensamt mttesse. Utvecklmgen under år1992 visade emeUertid att det underexfrema förhållanden i praktUcen är möjligt för ett enskUt land art ensidigtbeslute om art avbryte sitt deltegande i ERM-samarbetet. bestänunelser oraväxelkurspolitUcen under den ttedje fasen innebär att kan fräffa forraeUa avtel raedandra steter om växelkmsen mellan ecun och respektive ttedjelandsvalute. sådana avtd inte slutits kan rådet utfärda riktiinjer för umonens växeUctaspolitik, men dessa får inte beskära ECB:smöjligheter att Prop. 1994/95:19 upprätdiålla prissfabUitet. MedanväxelkurspolitUcen i EU-ländema bestäms av respektive regering fettar i RUcsbanken beslut i växeUcmsfrågor (med stödav regeringsformen och rUcsbankslagen). I de fall då det är fiågan om mellansfatiigaavfal eller avtel med meUanfoUdig orgamsation ingås avtden av regeringen (med godkännande i vUctigare faU). Ett beslut orasvenskt deltegande i fattas sålunda av RUcsbanken - efter samråd medregeringen - eftersom ERM-samarbetet är ett samarbete mellan centralbankenhuättandet av medför ingen förändring i detto avseende. Om Sverigebeslutar om ett delfagande i ti:edje fasen av EMU förs beslut om växeUcurspolitiken över tiU ECB och . Lagamarörande RUcsbanken bör då ändras så att de avspeglar de då rådande förhållandenavad gäller ansvaret för växelkurspolitiken. Viddet formella öppnandet av de svenska förhandlingama den 1 febraari 1993framhöll stotsrådet att: "SverigevUl delto i den framväxande ekonomiska och monetera umonen (EMU). Gemensanunaansttängningar för att uppnå monetär StobUitet är en vUctig föratsättnmg förekonomisk tUlväxt och sysselsättning. Den senastetidens oro på valutamarknaderna (stetsrådet syftade ) och deräntechocker sora har drabbat raånga länder inklusive , har undersfrukitbehovet av ett närraare ekonomiskt och monetärt samarbete för att främjamonetär stebUitet. är angeläget attbidra tUl utformningen av EMU redan före medleraskapet. Ett slutiigt svenskt stellningstegande avseendeövergången från den andra till den ttedje fasen kommer att göras iljuset av den fortsätfa utvecklmgen och i edighet med bestämmelsema iförcfraget." I samband med förhandlmgssterten bettäffande EMUsenare , den 9 noveraber 1993, utvecklades den svenska synen påEMU ytterligare (se bilaga 1). Föratora att upprepa ovansteende uttelande från1 febraari 1993 framhöll stelsrådet att: "Den försteutmamngen (för våra länder) är att under 1990-telet tilUiandahålla tiotelsmiljoner nya arbeten liksom möjligheter till UtbUdmngoch praktik så att arbetslösheten kan nedbringas och på så sätt sterkaförtroendet för europeiskt samarbete. I den härbemärkelsen är arbetet som pågår med vitboken av speciell betydelse för hela . Vi delar Europeiska rådetsuppfattning att arbetslöshetssimationen är oaccepfabel. Det faktara fastslår att varjeansfrängnmg måste vidtes för art råda bot på den simationen, inddcerar art behovet av att öka produktiv sysselsättningidag är lika viktigt som monetera mål. Därför är detnödvändigt att sätta ambitiösa mål när det gäller skapandet av nya produktivaarbeten, att slåss mot arbetslösheten, att förbättta arbetsmarknadens sättart ftingera och att säkerstella våra Prop. 1994/95:19 medborgares välfärd. Ökad ekonomisk tiUväxt, sysselsättning ochreducerad arbetslöshet är föratsättningar för att få ned de offentiigaunderskotten. Andra åtgärder för att på medellång sikt förstärka budgeten ärockså nödvändiga. Vi ser fram emot att te del i ett gemensamt emopeisktagerande i det och ifinansministrarnas gemensamma EFTA-EG-raöten. Vi för vår del sUcter påatt, sora ett steg mot fiiU sysselsätöiing, reducera arbetslösheten med hälftentill slutet av århundradet. Jag skulle här specieUtvilja hänvisa till det prograra för tUlväxt och sysselsättning som igårantogs av de nordiska stetsmimstrama. För att uppnå deambitiösa målen för tUlväxt, investeringar och sysselsättning är det nödvändigtatt upprätthåUa prisstebilitet och på så sätt skapa lägre räntemvåer ochintemationell moneter stebilitet, dvs. uppnå konvergenskriteriema såsora defaststellts i Maasfrichtfördraget. Vid öppnandet avförhandlingama uttelade vi i följande terraer vår position med avseende på defrågor som tecks av kapitel 23 om ekonomisk och moneter politik: (härupprepades ovansteende text från 1 febraari). Mot bakgrand av denna position ärvi beredda att stänga kapitel 23 om ekonomisk och monetär politik." anförandehar sedermera regisfrerats officiellt av EU-ländema utan motkommenter, ochutgivits som konferensdokument. Mötesprotokollet har på dennapunkt följande lydelse: "Konferensen: - noteradeSveriges anförande avseende de kapitel som hänför sig till Fördraget omEmopeiska umonen (doc. CONF-S 70/93);" informeradevid båda tillfäUena rUcsdagen, och genomhans framträdande mför den 10 noveraber underrättedes inte barariksdagen och svenska folket utan även våra partners i EU om Sverigesstendpunkt. Man kan särskilt lägga märke till att stetsrådet Dinkelspielbettäffande mtema beslutsordning framhöll att "I fråga omövergången från den andra tUl den ttedje fasen i EMU är det ytterst riksdagensom skall te stellning." Formema förhur ett enskilt medlemsland sora t.ex. fatter beslut om övergången från fas två tUl fas fre i EMU avgör landet ifråga självt. Följaktiigen ster det heller uiget om derta iMaasfrichtfördraget. De tyska ochnederländska parlamenten har t.ex gjort liknande deklarationer som den svenskaom deltegandet i den ttedje fasen. Den norska regeringen har i sinStortingsmelding om EU-medlemskap integit samma instellning för del. Två vUlkor skall vara uppfylldaför att skaU kunna gå med i fredje fasen av EMU. För det förstamåste uppfyUa de viUkor som stipuleras i Maasttichtevtelet. När uppfyllerMaasttichtfördragels konvergen- 444 svillkor har vi en oavvislig rartart gå med i EMU:s ttedje fas. kommer art uppfyllavUlkoren avgörs av de länder som vid den Prop. 1994/95:19 aktaellatidpunkten är medleraraar i EU. Som medlem påtarsig att uppfylla konvergenskriterierna och följa EG:s lagstiftning på det ekonoraiska cKh monetära området. Denlagstiföiing det gäller har bmdande verkan oavsett motsvarande svenska Bettäffandecenttalbankerna - bl a Riksbank - anges i Maasfrichtfördraget att deskall vara oberoende (se avsmtt 30.6). Frågan om stälhiing vid ettmedlemskap behandlades i Uttedningen RUcsbanken och prisstebUiteten (SOU1993:20, kap 6). Några ändringar i lagstiftningen ora riksbank utifrånfrågan ora medlemskap i finns inte någon adedning att göra före ett svensktmedlemskap. De nödvändiga ändringama i vadig lag och grundlag som krävs vid medlemskap bör föreläggas rUcsdagenunder den vdperiod som tar sin början 1994 och föreläggas rUcsdagen fören andra läsning vad gdler grandlagsändringama under nästföljande valperiod. För det andra ärfrågan ora beslutsprocessen i mför övergången från fas två till fas fre en intem svensk angelägenhet. Beslutetora skdl gå över från fas två till fas fre skall fattas avriksdagen. Föratsatt att bifallerdenna proposition om svenskt medlemskap i , konuner regeringen attinför den tidpunkt när deltegande i EMU:s ttedje fas blfr akmell atttill rUcsdagen lägga en särskUd proposition bettäffande frågan ora Sverigesdeltegande i EMU:s fredje fas. 31 Finansiella och budgetära frågor Regeringensbedömning: Medlemskapet i EU kommer att påverka stetsbudgeten i fleraavseenden. Effektema är både av saldo-försämrande och saldoförstärkandekaraktär. De viktiga effektema påsåväl utgifts- sora inkorastsidan av förändrade sarahällsekonomiskaföratsättningar i förra av bl.a. högre tUlväxt och lägre ränteläge är nanuligen svåra att kvantifiera i budgetterraenDen sandade saidoeffekten av raedleraskapet beror också på budgetpolitikensutformning. Ibudgeteffekterna ingår de betelmngsåteganden Udäder sig genora avtdet.Av dessa utgör avgiften till EG-budgeten den övervägande posten.Betelningsåtegandena minskas dock genom den överenskomnainfasningen av den svenska avgiften.Härigenom mildras också under en konjunktar-mässigt känslig periodkonsekvensema för stetsbudgeten. Destetsfinansiella villkoren sätter hårda resfriktioner för nya åteganden. Ettmedlemskap får sammanteget inte öka de admimsttativakostoadema för stetsförvaltomgen. Krav på svensk medfinansiering vid deltegandei EU:s program och stöd måste finansieras. Där EU:s politik ersätternationell politik måste resursema återföras till stetsbudgeten och bidra tillfinansiermgen av medlemsavgiften. Regeringen har i inledningen tUldenna proposition anmält sm avsUct attsenare återkomma med en samlad bedömnmg av budget-och anslagseffektemaav medlemskap i . Gemenskapens allmänna budget, eller EG-budgeten,skall hantera samtliga inkomster och utgifter sora EG har eller edigt de olUcafördragen kan ha. De grandläggande reglema återfinns i artiklama 199-209 i . Två områden finansierasdock genom särskilda finansieUa ordningar; Europeiska mvesteringsbanken(EIB) och Europeiska utvecklingsfonden(EDF). Dessutom finansieras Kol- och stelgemenskapens verksamheter viaavgifter från företegen inom dette område. 31.1Finansiella och budgetära frågor inom EU EG-budgetenupprättes i ecu och avser ett budgeten Budgeteret omfatter perioden den1 januari till Budgeten måste balanseras, dvs. utgiftema måsteteckas antmgen genom avgifter från medlemsländema eller genom andra medgivnainkomsten Budgetenfinansieras huvudsakligen genom avgifter från medlerasländema. De sammadagdaavgiftema utgör EG-budgetens s.k. egna resursen Benäranmgen raarkerar attavgiftema från raedlerasländema givits karaktären av skatter som överlåts tUl umonen.Finansieringen Prop. 1994/95:19 avser budgetens utgifter i sm heUiet. De olUte avgiftemaär alltså mte specialdestinerade förnågot särskilt utgiftsslag. Avgiften tUl EG-budgetens egnaresurser består av de fyra koraponentema jordbraksavgifter (inklusive sockeravgifter), tallar, morasbasavgift och en avgiftbaserad på brattonationalinkorasten (BNI).