prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — På kortare sikt kan dock andra hänsyn vara viktigare.Detta gäller framför allt förhållanden som på kort sikt påverkar avkastningenpå tillgångar denominerade i en viss valuta, t.ex. stora aktörers placeringaroch utbudet av obligationer eller andra värdepapper Därför kan växelkursensrörlighet påverkas av hur stor del av den utestående obligationsstocken somhålls av placerare som standigt omprövar sin portföljsammansättning avseendevalutor Om endast en liten del ägs av sådana placerare blir valutaflödenamindre under turbulenta perioder på valutamarknaderna. Detta kan vara enförklaring till att den finska markkan har påverkats mindre än den svenskakronan under mrbulensen . En förhållandevisstörre andel svenska värdepapper ägs av placerare med valutamässigtdiversifierade portföljer. Reala förändringar och jämviktskursen PPP utgår ifrån att den reala växelkursen är oförändradöver tiden och övriga teorier förklarar först och främst kortsiktigaflukmationer kring och justeringar mot en långsiktig real jämviktskurs. Realaförändringar i ekonomin påverkar dock den långsiktiga reala växelkursen.Ändrade handels- och produktionsmönster leder t.ex. till förändringar i denlångsiktiga reala jämviktsväxelkursen. Förändringar i prisförhållandet mellanett lands export- och importvaror påverkar också ett lands handelsmönster ochdärmed den långsiktiga reala jämviktskursen. Den kraftiga ökningen avoljepriset 1973 tenderade således att reducera kronans långsiktiga realaväxelkurs så att exportvolymen i förhållande till importvolymen blevmotsvarande högre. Skiften i teknologi, preferensei; handelspolitik ochtillväxten av arbetskraft förändrar också den långsiktiga jämvikten. Avvikelserfrän jämviktskurs Prop. Bilaga 1.1 De teorier som redovisats ovan bygger på olikajämviktsargument. Det finns ett antal förklaringar till varför växelkursen kanavvika från ett långsiktigt realt jämviktsläge. En förklaring till avvikelser från reala jämvikter kanvara spekulativa bubblor. Om valutaplacerare är mer intresserade av vad andraplacerare väntas göra än av underliggande fundamentala faktorer kan det uppståsituationer då marknaden drar för kraftigt åt ett håll. kommermarknaden till en punkt då prisema uppfattas som uppenbart orimliga och bubblanspricker En ytterligare förklaring för avvikelser från enlångsiktig jämviktskurs kan vara att det finns risk för ett mycket dåligtscenario som aldrig realiseras. Det kan t.ex. finnas en viss risk för attinflationen skall bli mycket hög även om detta inte är den mest troligautvecklingen. Även om saimolikheten är liten kan det få betydande effekter påräntor och valutor Därtill kräver placerare extra riskpremium för att hållatillgångar i en sådan riskfylld valuta. Om inflationen förblir låg harväxelkursen tillsynes avvikit från långsiktig jämvikt som inte går att förklaramed realiserade fundamentala faktorer En sista hypotes kan ses som en syntes av ovan diskuteradeteorier med trögrörliga priser och teorier baserade på etttillgångsmarknadsperspektiv. Den amerikanske ekonomen visade hur ennominell chock, vilken inte skall påverka den reala växelkursen, kanleda till överreaktioner i den nominella växelkursen när prisema är trögrörligaoch därmed en kortsiktig förändring i den reala växelkursen, s.k.over-shooting. Växelkursen avviker på kort sikt, för att skapa jämvikt på definansiella marknaderna, från den kurs som ger jämvikt på vam-marknaden. Pålängre sikt anpassar sig dock vamprisema varför den reala växelkursen återgårtill den långsiktiga jämvikten. F2.3 Mätproblem och kalkyler I detta avsnitt görs en empirisk smdie av kronans realaväxelkurs 1994 och humvida den representerade en jämvikt eller ej. För att göradetta måste det först bestämmas mellan vilka priser och vilka valutor enjämförelse skall ske. Dessutom måste det fastställas vilken kurs somrepresenterar en jämvikt. Mlken typ av prisindex bör användas? Det första problemet rör vilka prisserier som skallanvändas när reala växelkurser beräknas. Prisindexen bör i första hand avspeglarelativa förändringar i internationellt handlade varor Det är också merrelevant att jämföra den relativa prisutvecklingen och inte absoluta skillnaderi prisnivåer Det fimis flera anledningar till att prisnivåer kan skilja sig åt mellanländer, t.ex. regleringar, handelshinder, transaktionskostnader, Prop.1994/95:150 skatter m.m. Relativa arbetskraftskostnader per producerad enhet (RULC,Relative Unit Labour Cost) är ett av de vanligast använda måtten. Det fungerarsom ett jämförande mått på produktionskostnad och har fördelen att det på ettdirekt sätt mäter konkurrenskraften samt justerar för relativa förändringar iproduktivitet. En nackdel med ULC är begränsningen till bara en produktionsfaktor,arbetskraft. Länder kan dessutom ha olika kapital- och arbetskraftskvotervarför ett lågt värde på ULC kan bero på hög kapitalintensitet snarare än pålåga lönekostnader. Ett ytterligare val när det gäller RULC är om indexet skallinbegripa hela, eller bara delar av, ekonomin. Om exportindustrin använder andel av inhemskt producerade insatsvaror i produktionen påverkaskonkurrenskraften indirekt av arbetskraftskostnadsutvecklingen i de inhemskasektorerna. Ett bredare RULC-index kan därför vara mer rättvisande. Ett annat relevant index är relativa exportpriser vilketmäter priser på intemationellt handlade varor En nackdel är dock att det är ettganska smalt index. Varor som i och för sig skulle hinna handlasintemationellt, men inte gör det för att relativpriset är för högt, är t.ex.underpresentera-de. Dessutom kan exportmönster skilja sig avsevärt mellanländer vilket försvårar en jämförelse. Andra möjliga mått är BNP-deflator, konsumentpris- samtproducentprisindex. Dessa har dock nackdelen att de även inbegriper en storandel av hemmaraarknadsvaror, vilka inte direkt påverkar den intemationellakonkurrenskraften. En aiman fråga är emot vilka valutor växelkursensutveckling skall mätas. Den vanligaste metoden är att vikta ihop utvecklingen ipriser och växelkurser i relation till de största handelspartnerna. Som vikteranvänds då normalt export- och importandelar. Även här finns ett antal faktoreratt ta hänsyn till, som bl.a. konkurrenseffekter i tredje land. Svenska varorkonkurrerar t.ex. inte enbart med tyska varor i utan även på andramarknader. Vilken nivå pä växelkursen representerar en jämvikt? För att bedöma om den svenska kronans reala växelkursavviker från en långsiktig jämvikt måste det bestämmas vilken real växelkurs somrepresenterar en sådan jämvikt. Som norm för den svenska kronans utvecklingantas här att kännetecknades av intem och extem balans.Detta antagande är baserat på följande observationer: * Den öppna arbetslösheten (2,)låg på en nivå som då var förenlig med icke-accelererande priser * Den offentliga sektoms finansiellasparande uppvisade ett litet underskott motsvarande av BNP. * Kapacitetsutnyttjandetinom industrin låg på en relativt normal nivå. * Det samlade finansiella sparandet i ekonomin,bytesbalansen, uppvisade ett marginellt överskott. Det finns givetvis ett antal faktorer som kan ha påverkatden långsiktiga reala jämviktskursen /86 som finans- ochvalutaavregleringen , relativt lågatillväxttakt samt det kraftiga oljeprisfallet 1986. Det är dock svårt attavgöra vilken effekt dessa faktorer kan ha haft. Sammanvägt kan ändå /86antas representera en jämvikt relativt väl, men resultaten i analysen nedanbör tolkas med försiktighet. Analysen i detta avsnitt baseras främst på teorierna omrelativ-PPP och trögrörliga priser som redovisades ovan. Den svenska industrinskonkurrenskraft sätts i centrum. En analys av svensk konkurrenskraft ochhandel med utlandet ger en indikation på humvida kronan varrealt över- eller undervärderad i relation till en extem och intem balans. Diagram F2.2 Kronans nominella och reala växelkurs1980-1994 vägd mot 14 Index1985-1986 = 100 140 Relativa exportpriser Relativpris, privat konsumtion 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Diagram F2.2 visar den reala växelkursens utveckling sedan1980 i indexform vägt mot 14 OECD-ländet Genomsnittet av 1985 och 1986 harsatts till 100. De index som redovisas är relativa enhetsarbetskraftskostnaderför tillverkningsindustrin (RULC), relativa exportpriser samt relativakonsumentprisdeflatorer Kostnadskrisen före devalveringen 1982 framgår klart.Lika tydlig är den därpå följande gradvisa urholkningen av konkurrenskraftenunder åttiotalet. I detta perspektiv synes deprecieringen till stordel motiverad utifrån tidigare svensk pris- och löneutveckling. Utvecklingentyder dock också på en överreaktionjämfört med den antagna långsiktiga realaväxelkursen. Relativt 1985/86 stod den svenska kronan på ennivå som var, beroende på index, lägre. Den reala växelkursen mätt medRULC var 1994 under l985/86-års nivå. De relativa exportpriserna är dockbara 5,lägre vilket kan tyda på att en stor del avkonkurrenskraftsförbättringen har tagits ut i högre vinster Med hänsyn tagentill deprecieringen under inledningen av 1995 synes kronan nu vara ännu merundervärderad ur ett konkurrenskraftsperspektiv Utrikeshandelns nettoöverskotti procent av BNP har förbättrats kraftigt till historiskt höga nivåer relativtde som rådde 1985/86. Även detta tyder på en synnerligen god konkurrenskraftför svensk exportindustri och således en real undervärdering (diagram F2.3). Diagram F2.3 Den svenska handeln med varor och tjänster,netto, i % av BNP Andel av BNP, procent 5 Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källa: . En annan viktig indikator när svensk konkurrenskraft analyserasär utvecklingen av kostnader och priser relativt marknadsandelar och vinsterEn exportör som skall reagera på en växelkursförändring kan i princip väljamellan att justera priser eller försäljningsvolym. Därför bör priser. marknadsandelar och vinster stiideras i ett sammanhang. Pålång sikt kan dock inte vinstnivån i avvika från nivån i vårakonkurrentländer Det skulle i så fall leda till ökade investeringar och enanpassning av vinstema. DiagramF2.4 visar svensk exportindustris marknadsandelar, relativa exportpriser samtbmttoöverskott. Sedan deprecieringen 1992 har svensk industri återtagit storadelar av de då förlorade marknadsandelarna. har kostnadslägetförbättrats mer än relativprissänkningama (diagram F2.2) varför ävenvinstmarginalerna har ökat. Detta bekräftas av utvecklingen avbmttoöverskotten, vilka är kapitalersättningen bmtto i förhållande tillförädlingsvärdet. har vinstnivåerna i ökat kraftigtoch översteg med nivån 1985/86. Sammantaget tyder detta på en undervärdering av kronan.Vinstema är betydligt högre som återtagit den största delenav de förlorade markandsandelarna. Det är dessutom rimligt att anta att Sverigeskall ha lägre marknadsandelar än med tanke på den snabbaglobaliseringen och att omvärlden trendmässigt växer snabbare än . Omdagens relativpriser skulle bibehållas fram skulle svenskexportindustris marknadsandelar öka kraftigt. Ekonometriska skattningar ger vidhanden att för att stabilisera marknadsandelarna på l985/86-års nivå krävs enreal appreciering på . Diagram F2.4 Relativa exportpriser, marknadsandelar ochbruttoöverskott fitr svensk export av bearbetade varor Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 1---- '--- 1---- '---- 1--- '---- 1--- '---- 1--- '---- 1--- '---- 1--- '---- r 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 F2.4 Motiv till undervärdering Även om en analys ur ett konkurrenskraftsperspektiv visaratt kronan är undervärderad kan det finnas rationella anledningar till att såär fallet. Ovan redovisades teorier vilka mer betraktade växelkursen som enkomponent i relativpriset på finansiella tillgångar. Det är enligt dettasynsätt det totala utbudet på valuta som är av intresse, inte bara den andelsom kan relateras till handel med varor och tjänster Förklaringsfaktorer somdämtöver ofta sätts i centrum är offentliga finanser och beroendet avutländska investerare. Diagram F2.5 och F2.6 kan ge en uppfattning om hur dessastorheter påverkar växelkursens utveckling. Diagram F2.5 Handelsbalans, bytesbalans ochkapitalavkastning, netto Andelav BNP, procent 6 Prop.1994/95:150 Bilaga 1.1 -6-"-- r 1985 1987 1989 1991 Diagram F2.5 visar att haft med storaunderskott i bytesbalansen trots en positiv handelsbalans. Detta har bl.a.berott på stora negativa underskott i kapitalavkastningen, vilket främst bestårav ett negativt räntenetto. Detta innebär att den svenska nettoutlandsskuldenkontinuerligt har växt. I avsnittet ovan om extem balans diskuterades att enohållbar situation i bytesbalans och utlandsskuldutvecklingen kan leda till enreal depreciering av valutan när marknaden försöker balansera situationen. Enpositiv bytesbalans är nödvändig för att amortera utlandsskulden. En realdepreciering kan då motiveras med att tillräckliga överskott i handelsbalansenmåste skapas för att finansiera underskotten i kapitalavkastningen ochstabilisera utlandsskulden vid en hållbar nivå. Offentliga finansema är här avbetydelse. Bytesbalansen är per definition lika med nationens bmttosparandeminus investeringar Diagram F2.6 visar detsvenska finansiella sparandet i privat och offentiig sektor Prop. 1994/95:150tillsammans med bytesbalansen. Om bytesbalansen ska förbli positiv när Bilaga 1.1 det privata sparandet normaliseras krävs ett starkare offentiigtsparande. Diagram F2.6 Bytesbalans, privat och ofTentligtfinansiellt sparande Andelav BNP, procent 15 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Andra argiunent som relaterar växelkursens utveckling tillde offentiiga finansema fokuserar mer på vad som händer om staten ej lyckassanera sin ekonomi tillräckligt. Det finns en från marknaden upplevd risk förhög inflation som en följd av de svaga offentiiga finansema, en risk somförstärks av ofördelaktiga inflationshistoria. Underskott i deoffentliga finansema påverkar inflationsförväntningama och därmed växelkursen.Inflationsförväntningama påverkas dock också av många andra faktorer som t.ex.arbetsmarknadens fimktionssätt. En annan potentiell risk är att staten väljeratt finansiera underskotten genom ökade skatteuttag vilket kan ha negativakonsekvenser för den svenska ekonomins funktionssätt genom ökade skattekilaroch utträngningseffekter En sådan utveckling skulle kunna leda till en lägretillväxtpotential med en förväntad real depreciering som följd. En ytterligare faktor som sätter de offentiiga finansema ifokus är de krav som stalls för deltagande i EMU:s tredje etapp som fimgerarsom en måttstock för jämförelser Svaga offentiiga finanser minskar möjlighetenatt delta i en monetar union vilket kan bidra till en ökad osäkerhet omframtida växelkurs-, pris- och ränteutveckling. På valutamarknaden upplevs en mycket storosäkerhet om den svenska ekonomiska utvecklingen vilket har påverkat växelkursoch räntor Eftersom försvagningen av den reala växelkursen rimligen inte kan motiveras av otillräcklig konkurrenskraft framstårutvecklingen av de Prop. 1994/95:150 offentiiga finansema som en förklaringtill kronans svaga utveckling. Bilaga 1.1 Givet att konsolideringen av deoffentliga finansema blir framgångsrik samt att prisstabiliteten upprätthållskommer förtroendet för svensk ekonomi successivt att öka och effekten påväxelkursen av de osäkerhetsargument som redogjorts för ovan kommer att mattasav. I de medelfristiga kalkylerna som redovisas i kapitel 12 förbättras deoffentliga finansema successivt. Underskottet i offentlig sektor minskar snabbtoch statsskulden som andel av BNP stabiliseras . Inflationenstabiliseras på en nivå som understiger . När denna utveckling realiserastorde de fundamentala aspektema på kronans värdering få genomslag och enappreciering därmed komma till stånd. F2.5 En real appreciering, men hur? Analysen i avsnitt F2.3 tyder på att det fiims ett realtapprecieringstryck i svensk ekonomi någonstans i ett intervall mellan 5-20 %.De medelfristiga kalkylerna har som gmndantagande en nominell appreciering på7 % jämfört med nivå. Den reala apprecieringen undermotsvarande period uppgår till mellan beroende på val av prisindex. Denreala växelkursen mätt med RULC antas appreciera . Med relativaexportpriser på bearbetade varor blir apprecieringen istället och medrelativ konsumentprisdeflator . En real appreciering kan emellertid realiseras genom såvälen nominell appreciering som en relativt högre inflation än omvärlden. En högreinflation är förenad med samhällsekonomiska kostnader och är av flera skäl inteönskvärd. De flesta kontrakt och avtal ingås i nominella termer. En effekt avinflation är att det reala värdet av nominella kontrakt förändras över tidenvilket påkallar kostsamma justeringar Priser måste ändras, skatteskalorförskjuts, det reala värdet av nominella skulder och lån förändras osv.Ovanstående kostnader uppstår även om inflationen är förväntad. Oväntadinflation orsakar ytterligare kostnader genom att den medför oönskadeförmögenhetsöverföringar mellan låntagare och kreditgivare. Oväntad inflationgör också prissignaler otydliga, vilket kan leda till felaktigainvesteringsbeslut. Det ekonomiska och monetära samarbetet inom EU kräver attinflation hålls på en låg europeisk nivå. Enligt skallRiksbanken ha en självstandig och oberoende stallning med huvuduppgift attsäkerstalla prisstabilitet. Detta ökar sannolikheten att en real apprecieringkommer till stånd genom en nominell appreciering av kronan. En ytterligare möjlighet är att den reala apprecieringenrealiseras genom en relativt låg produktivitetsutveckling. Detta kan ske genomatt den godakonkurrenssituationenminskaromvandlingstrycketidenkonkurrensutsatta sektomsamtidigt som lönema följer med omvärldens löneutveckling. Detta skulle ledatill en relativ urholkning av konkurrenskraften och höjdaenhetsarbetskraftskostnadei; dvs. en real appreciering mätt i ULC. En sådanutveckling skulle inte leda till lika stora KPI-ökningar som vid en Istallet skulle vinstema i den konkurrensutsatta Prop.1994/95:150 sektom mer specifikt dämpas. En sådan process skulle vara lik densom Bilaga 1.1 upplevdes efter 1982-års devalvering. Ett lägreomvandlingstryck medför dock andra nackdelar eftersom nödvändiga stmkmrellaförändringar uteblir vilket försämrar industrins möjligheter att hävda sig påde intemationella marknadema . Sammanfattningsvis tycks det således som att kronan ärrealt undervärderad ur ett konkurrenskraftsperspektiv med . Dettaligger i linje med de antaganden som görs i de medelfristiga analyserna. Attkronan värderas till dagens lägre nivåer kan till stor del förklaras av denosäkerhet det statsfinansiella läget och ofördelaktiga inflationshistoriamedför. bör dock denna misstro mot svensk ekonomi avta och en realappreciering komma till stånd. Det är då både önskvärt och troligt att dennareala appreciering företrädesvis realiseras genom en nominell appreciering avkronan. 1.1Den svenskaekonomin 1995 och 1996 1 1.2Den svenskaekonomin i ett 8 medelfristigt perspektiv 8Hushällensekonomi och privat konsumtion 37 10Den offentligasd(tom 46 U Kapitalmartnaden 49 12.1Inledning,fömtsättningar och sammanfattning 53 13 De offentliga utgiftema 72 13.2De offentiigautgiftemas utveckling 72 Fl Potentiell produktion 83 Fl.3 Olika mått på potentiell produktion 84 Fl.4 potentiella produktion 87 F2 Den svenska kronans växelkursutveckling F2.1 Växelkurser och långsiktig jämvikt F2.3 Mätproblem och kalkyler F2.4 Motiv till undervärdering F2.5 En real appreciering, men hur? Bmttonationalprodukt, konsumentpriser och Export och import av varor Den offentliga sektoms finanser Den offentiiga sektoms finanser Den offentiiga sektoms utgifter i Produktion och produktivitet, Den offentiiga sektoms finanser vid låg tillväxt samt nyckeltal Den offentliga sektoms finanser vid hög tillväxt samt nyckeltal Den offentliga sektoms transfereringar Konjunkturen arbetslöshet för olika Bidrag till tillväxten i potentiell BNP 1984-1994 1.2FinansieUtsparande i privat och offentlig sektor samt bytesbalans 7 1.3 Bmttosparande, fasta investeringar 1.4 Den offentiiga sektoms inkomster vid medeUiög tillväxt 1970-2000 11 1.5Finansielltsparande i offentiig sektor 1980-2000 12 sektoms bmttoskuld (enligt Maastricht-definitionen) 13 1.7 Det svenska produktionsgapet 14 2.1 BNP-tillväxt i G5-ländema 15 4.1 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i relativt 14 1980-1996 26 8.2Hushållensnettosparkvot samt finansiella sparkvot 419.1 Bmttoinvesteringar samt bmttoinvesteringar exklusive bostader som andelar av BNP 43 11.3Växelkurs förD-mark och dollar 51 12.1Öppenarbetslöshet och personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiskaåtgärder 57 12.2Bmttosparandeoch investeringar 1970-2000 59 12.3Underliggandeutbud och reguljär sysselsättning i förhållande till befolkningen 60 12.5Den offentligasektoms inkomster och 12.6FinansieUtsparande i offentUg sektor 1970-2000 66 13.1Den offentligasektoms utgifter 73 13.2Den offentligasektoms utgifter 74 13.3Den offentligasektoms bmtto- och nettoutgifter 77 13.5Den offentligasektoms utgifter 82 Fl.l Det svenskaproduktionsgapet beräknat Fl.2 Totalt-, trendmässigt-och faktiskt arbetsutbud 89 Fl.3 Det svenska produktionsgapet beräknat med en produktionsfunktionsansats 93 F2.1 Kronans nominella växelkursutveckling vägd mot 14 , 1970-1994 96 F2.2 Kronans nominella och reala växelkurs 1980-1994 vägd mot 14 103 Prop. F2.3 Den svenska handeln med varor och tjänster, BUaga1.1 netto, i % av BNP 104 F2.4 Relativa exportpriser, marknadsandelar och bmtto överskott för svensk export av bearbetade varor 105 F2.5 Handelsbalans, bytesbalans och kapitalavkastning, netto 106 F2.6 Bytesbalans, privat och offentiigt Riksrevisionsverketsreviderade inkomstberäkningar för /96 Riksrevisionsverketsreviderade inkomstberäkning för /96 () skall enligt sin instruktion till regeringen lämna en revideradberäkning av statsbudgetens inkomster för det kommande budgetåret, avsedd somunderlag för inkomstberäkningen i kompletteringspropositionen. RRV redovisarmed denna skrivelse nya beräkningar av inkomstema för /96avseende de större inkomsttitlama samt vissa speciellt konjunkturkänsligainkomsttitlar. 1 anslutning till beräkningarna har även en ny prognos /95 gjorts. Underlag för beräkningarna har inhämtats frånberörda myndigheter. För beräkningarna av inkomstskatterna har dessutomuppgifter utnyttjats dels från RRV:s taxeringsstatistiska undersökningavseende , dels från RRV:s aktiebolagsenkät. Härpresenteras en sammanfattning av beräkningsresultaten. I den av RRV utgivnapublikationen Inkomstberäkning lämnas kommentarer till förändringarför vissa titlar avseende /96, där RRV nu förordarförändringar. För att underlätta jämförelse med prognoserna i den revideradenationalbudgeten presenteras också beräkningsresultaten kalenderårsvis för åren1994-1996. RRV:sinkomstberäkning finns utgiven i en separat publikation ochkan tillsammans med den av RRV utgivna Inkomstliggaren användas som ettkomplement till den nu presenterade reviderade inkomstberäkningen.Inkomstliggaren innehåller utföriiga beskrivningar av vilka inkomster somhänför sig till de olika inkomsttitlama och vilka bestämmelser som gäller fördessa. har beslutat i detta ärende i närvaro av direktör , revisionsdirektör , avdelningsdirektör ,avdelningsdirektör , byrådirektör , försterevisor , byråassistent ochföredragande, förste revisor . () förslag till reviderad beräkning av statsbudgetens inkomster /96 och den nu gjorda beräkningen av inkomstema för budgetåret1994/95 grundas på beslut av statsmaktema samt förslag som har lagts fram avregeringen. 1 föreliggande beräkningar har hänsyn tagits till följandepropositioner, lagrådsremisser och utskottsbetänkanden: prop.1994/95:99 Förändringar i arbetslöshetsersättningen prop.1994/95:100 Förslag till statsbudget för /96 prop.1994/95:137 Stöd för nyanställningar prop.1994/95:146 Ändringar i lagen om lageravgift på socker och ris prop.1994/95:158 Ny myndighetsorganisation inom arbetslivsområdet m.m. prop.1994/95:182 Beskattning av fri hälso- och sjukvård samt andra förmåner prop.1994/95:197 Vissa socicilförsäkringsfrågor m.m.