prop · GI0335 · 1994-12-31 00:00:00 — Fördelarkommer förhoppningsvis att märkas när det gäller antidumpning, där både ochEG kanske kommer att bli något mer restriktiva i sin tillämpning och därSverige redan har en resttiktiv linje. Risken finns dock att dessa återhållandefektorer kan komma att balanseras av att utrymmet för andra skyddsåtgärdervidgas. Hur dette kommer att se ut i praktiken kan förstes inte bedömas . Utvidgningenav avtelet om offentlig upphandling innebär väsentiigt utökadekonkurrensmöjligheter för svenska företeg. Inomvissa förhandlingssektorer har man ännu inte lyckate nå slutgiltiga resultet, uten förhandlingama forteätter. Exempel på sektorer av stort intresse för är finansiella tjänster och bastdefonitjänster samt civil flygindustti och stel. Speciellt när det gäller stelsektora är utgången oviss innan man hunnit utvärdera resulteten av en rad andra avtel i paketet. Det är inte helt uteslutet att man kan komma att lägga planema på ett speciellt sektorsavtel för stel på hyllan tills vidare. 1994/95:35Bilaga 2 Ettspeciellt arbeteprogram för att hantera de viktiga sambanden mellan miljö- ochhandelspolitik slås fast. har aktivt deltegit i dette arbete och kommersäkert även i forteättningen att ha en hög profil. Programmet är en kompromissmellan olika u- och i-landsinttessen men bör lämna uttymme för diskussion avsamtliga frågor av handels- och miljöpolitiskt inttesse inom ramen för WTO:skompetens. En särskild kommitté för dessa frågor inrättes. Engrandläggande princip för arbetet är att det inte ska råda någon konfliktmellan å ena sidan att upprätmålla ett öppet och icke-diskriminatoriskthandelssystem och å andra sidan att väma om miljön och verka för en bärkraftigutveckling. U-ländernahar namrligtvis både givit och tegit i randan liksom alla andra deltegare.Generellt sett verkar resulteten balanserade. U-länderaa vinner långsiktigt påavregleringen av tekosektora och det minskade jordbraksskyddet. Det har mycketriktigt i debatten påpekate att jordbraksuppgörelsen kan innebära höjdalivsmedelspriser och ökade nettokostnader för som är nettoimportörerAtt dette skulle vara ett motiv för att inte begränsa jordbraksskyddet måstedock bestemt avvisas. Dessa länder bör i stellet stödjas på andra sän. På siktfår dessutom dessa länders export bättte förateätmingar och nyaavsättningsmöjligheter. Imllförhandlingarna har de fleste åtegit sig avsevärt fler bindningarän tidigare. bör man känna till att dessa i regel ligger på en högrenivå än de fektiskt tillämpade mllama. Med andra ord har u-ländema generelltfortferande stor handlingsfrihet när det gäller mllar, som de kommeri åmjutende av mllsänkningama i i-länderna. andra delen av kommerskollegiete remissvar sammanfattas remissinstensernassynpunkter under nedansteende rabriker: - Instimtionella frågor (WTO, tvistlösning m.m.) - Varahandel - 1994 - Tjänstehandel - GATS - Immaterialrättigheter - TRIPs Vissaav förhandlingsområdena har inte föranlett närmare analys och gäller t.ex. ursprangsregler, Prop. 1994/95:35handelsrelaterade investeringsvillkor (TRIMs) och konttoll före Bilaga 2 skeppning (PSI) som därför saknas i sammanstellningen. Fleramnga remissinstenser uttrycker tillfredsstellelse över att förhandlingaraaslutförte. säger att "stebilare förhållanden för denintemationella handeln tillskapas som granden läggs för forteatteliberaliseringar på ett antol områden." den principiella enigheten "som viktigare än detoljer i vissaförhandlingsgrapper" Med en avslutod randa anser man att det finns engemensam plattform för forteatte diskussioner i internationella handelsfrågor.Närings- och teknikutvecklingsverket () bedömer att "överenskommelsensom helhet bör leda till att handeln blir friare och därmed till positiva effekterför det svenska näringslivet, även om önskade förhandlingsresultet inte nattepå alla punkter." finner det värdefullt "att har tydliggjorts eller försterkte på en rad områden som är av storvikt för att främja utvecklingen av den interaationella handeln." Bettäffandebildandet av WTO anser att skapandet av en sammanhållenorganisation är "ett av de viktigare resulteten av förhandlingama".Genom WTO uppnås ett helhetepaket för randans resultet, ett "one singieundertaking" som enligt förbundet är ett klart plus som förtjänar attlyftas fram. Förändringamaav tvistlösningssystemet och utvidgningen till nya sakområden är enligtförbundete mening en klar förbättting, "särskilt för mindre länder somtidigare ofto varit udämnade åt större länders goda vilja". Jernkontoretanser t.o.m. att de nya reglema "lovar..att avsevärt förbätfra svenskastålföretegs simation". Särskilt välkonmas att panelutelag ska antesautomatiskt utom när samtiiga WTO-länder anser det felaktigt. Idet material kollegiet lämnat ut för analys och kommenterer ingick inga specificerade resultet av förhandlingama om marknadstillttäde för industtivaror,eftersom de inte förelåg fönän . branschorganisationer - Skogsindustriema, och Kemikontoret- har ändå uttalat sig i positiv rikming om det preliminära Prop. 1994/95:35 utfall som nänmdes från förhandlingama. , Kemikontoret och Textilimportörerna attavvecklingsperioderna för kvantitetiva restriktioner och mllar - upp till tioår - är alltför långa. Påjordbraksområdet konsteterar att avtelete effekter påhanddsvolymeraa är svåra att uppskatte men att ökningar får förateättes. Verketser det som positivt att nya stödregler leder till stebilare och högre prisnivåpå världsmarknaden samt att tidigare stengda marknader öppnas när alltgränsskydd omvandlas till mllar. Man slår fast att åtegandena vad gällergränsskydd/marknadstillträde kommer att få de störste effekteraa för Sverigeoch att världsmarknadspriserna och kronans växelkurs är sterkt styrande föreffekteraa. pekar på ett antel faktorer som gör avtelete effekterosäkra: världsmarknadsprisema och infasningen av i EU:sjordbrakspolitik och GATT-åteganden: Den generella bedömningen av avtelet ärpositiv även om man menar att medlemskap i är av väsentligt stöne betydelseför jordbraket. bedömer att högre världsmarknadspriser inte är attvänte fönän tidigast , främst till följd av att bådeEU och väljer en sen basperiod för avvecklingen av exportetöd. Man klargörockså att världsmarknadsprisernas svängningar kommer att slå igenom alltmer påde svenska prisema. Förbundetmenar att GATT-avtelet i kombination med ett svenskt medlemskap i ger"möjligheter till expansion och intemationell marknad, medan avsaknaden avett EU-medlemskap medför konttaktion och begränsning till svensk marknad förJordbraket och den övervägande delen av svensk livsmedelsindustti. "menar förbundet att sänkte importmllar genom GATT-avtelet kommer attge lägre livsmedelspriser och ett mer varierat utbud. och anser i princip att avteletinte innebär några förändringar för och våra höga krav på dette område. Ävenom avregleringsperioden anses för lång är avtelete sluttnål Man betonar också att har en 108 centralroll att spela i att bevara ttycket så att avregleringen verkligen Prop.1994/95:35 genomförs. För Textilimportörema är det viktigaste beslutet attBilaga 2 integrera teko under normala GATT-regler och att processen har en höggrad av automatik. Man har dock ferhågor att det finns krafter som kan försenaarbetet. Enligt kan randans resultet väntes leda till vissaprissänkningar Effekteraa på konkunensen av återinförda restriktioner tillföljd av EU-medlemskap kan ännu inte överblickas. TEKO-industriema har avståttfrån att lämna synpunkter. Tekniskahandelshinder (TBT) Fleraremissinstenser - främst SIS, SWEDAC, och -ser positivt på det nya avtelet. Det störste inttesset ligger i attproduktionsmetoder numera omfettes och att en frivillig uppförandekodinkluderate. menar att harmonisering av stendarder etc. är enviktig förateätming för ökad konkunens och hoppas att kommer attte konkunensmässiga hänsyn i sitt arbete. Skärpningenav antidumpningsregleraa kommenteras av ett antel instenser. Industriförbundethade "gäma sett stöne inskränkningar i möjligheterna att utnyttjaAD-regleraa" och menar rentev att randan som one-single-undertekingriskerar att aktivera nya länder på dette område. signalerar enpositiv instellning till de nya reglerna, men meddelar att det ibranschen finns en försiktig attityd innan man sett hur kommer att agera.Ett klarare regelverk och ett mer begränsat uttymme för antidumpningsåtgärderär positivt från utgångspunkter, även om visst godtycke vidtolkningen ännu kan föratees. Industriförbundetanser det vara förvånansvärt höga stödnivåer som tilläte för forskning och utveckling, vilket bör bevakas noga så att svensk industri inte hamnar i en sämre konkunenssimation. Däremot anser man nivåeraa för tillåtet stöd till miljöförbämande åtgärder alltför lågt satte. Förbundet menar också att reglema om motåtgärder i vissa fell uton föregående skadeprövning kan ge omfettonde uttymme för skyddsåtgärder och vara en källa till konflikter. anser avtelet vara till fördel för svensk stelindustti eftersom det är konkunenter i andra länder som påverkas av de sttiktore reglema. bedömer att de nuvarande svenska stotestöden till företeg feller inom de tiUåmas ram. Några av dem kan räknas till den grapp som kan leda till motetgärder, 09 menenligt verket fyller dessa stöd inte avtelete kriterier för att föranleda Prop. 1994/95:35 åtgärder. menar att revideringen av Bilaga 2 skydsklausul bl.a. kan minska användningen av frivilliga exportbegränsningar (VERs) som fektisktpåverkar konkunensen på berörda nationella marknader. Denmaximala skyddstiden är enligt alltför lång. En annansvaghet i de nya regleraa är reteliationsförbudet under de förste tte åren aven åtgärd. Förbundet sätter också frågetecken för öppningen mot viss begränsadselektivitet. menar att revideringen av skyddsklausulbl.a. kan minska användningen av frivilliga exportbegränsningar (VERs) somfektiskt påverkar konkurrensen på berörda nationella marknader. Ävenom avtelet inte innehåller så stora liberaliseringar, hälsar Tjänsteförbundetmed stor tillfredsstellelse att ett avtel kommit till stånd. Effektema förhandeln blir dock märkbara först när man åstedkommer de väsentiigaliberaliseringarna. anser att utgången av randan, speciellt i sinförlängning, har positiva effekter för den svenska telemarknaden ochteletjänstföretegen. i sin mr kommer att kunna öka efterfrågan påteleutrastoing, vilket kan vara väsentligt också för den svenska tillverkandeindustrin. anser att GATS är ett av randans viktigareresultet, trote att den omedelbara praktiska effekten är osäker. En grand förframtida liberaliseringar har lagte. Handelsrelateradeaspekter av immaterialrätter (TRIPs) Patent-och registreringsverket noterar med tillfredsstellelse att avtelet är ägnat attmedföra ett försterkt mteraationellt skydd för innehavare av svenskaimmaterialrättigheter. Vissa lagändringar krävs och har redan initierate.Enligt Industriförbundet är TRIPs-avtelet randans kanske främste resultetutifrån förateättoingaraa. Den störste bristen anses ligga i de långaövergångsperioder som u-länderaa tillerkänte trote att "merparten av deproblem avtelet söker lösa finns i dessa länder" Kemikontoret anför attavtelet har betydelse inom stora delar av den kemiska industtin, särskiltläkemeddsindusttm. Resultetet innebär steg i rätt riktoing, men kritik kankomma mot att u-länderaas åteganden inte går långt nog. 1994/95:35 Det nyaavtelet om offentlig upphandling medför enligt 2 offentligupphandling inte några stöne förändringar för de svenska upphandlande enheternajämfört med vad som redan gäller enligt lagen om offentlig upphandling ().Vissa skillnader i systemen finns dock, varför en samordning till ett regelverkförordas. Skillnaden kan hanteras så att det sttängaste alternativet väljs.Riksrevisionsverket konsteterar att det ingångna avtelet kommer att ge svensktnäringsliv stora exportmöjligheter, medan exportbetydelsen för stetiigamyndigheter blir liten. Även importmässigt blir konsekvenseraa små eftersomGATT-reglema till stor dd överensstemmer med som i sin mr är anpassad tillEG-direktiv om offentlig upphandling. Industriförbimdetanser det nya avtelet innehålla "väsentiiga förbättringar och utvidgningarav upphandlingsreglema" bl.a. genom ökad myndigheteomfettning ochbreddning med tjänsteområdet och byggentreprenader m.m. Om moteättningaraamellan och kan lösas anser förbundet att förhandlingsresultetet t.o.m.är mycket bra. 1994/95:35 Bilaga 3 - Svenska tullmedgivanden (bindningslista) Bilaga3 Allmännaantnärkningar (jordbmksvaror) Sverigehar baserat beräkningama av mllekvivalenteraa (TE) på de fektiskt tillämpadeinförselavgifterna . Eftersom marknadstillträde gavs överimportevgifteraa kommer samma möjligheter tillmarknadstillttäde att kvarste efter terifferingen. Tillämpad skyddsnivå kommeratt justeras på lämpligt sätt om sådant marknadstillträde inte skulle uppkomma.Sådana simationer skulle kunna innefatte interaa policyändringar som påverkarmöjligheteraa till marknadstillttäde. Ihändelse av tillämpning av skyddsmekanismen, kommer att respekteraåtegandena i Artikel 5.2 i avtelet om jordbrak. innebär att nuvarandemarknadstillträde, mätt som importkvantiteter , inte kommeratt påverkas av tillämpningen av skyddsmekanismen. Vidmätning av nuvarande marknadstillträde skall avvikelser såsom exttemt låg skördi basperioden beaktes. Produktersom ingår i prisutjämningssystemet är i bindningslisten indikerade med n. Dessaär i allmänhet av högre bearbemingsgrad och är ofte en blandning av två ellerfler jordbraksprodukter. Den bundna milen för dessa produkter bester av tvåkomponenter, en fest komponent och en komponent baserad på mllekvivalenteraa(TE) för de obearbetede Jordbraksprodukter som använte i produktionen.Tillämpad mil för den senare komponenten kommer att baseras på faktiskt användakvantiteter av obearbetede Jordbraksprodukter, men bara upp till den bundnamllnivån. Bilaga 3 Svenska tullmedgivanden (bindningslista) Levande hästar, åsnor, mulor och mulåsnor: hästar: varmblodiga .............................. 1 st. åsnor, mulor och mulåsnor...... ur 100 ur 100 Levande nötkreatur och andra oxdjur: renrasiga avelsdjur: ur 904 ur 904 kor, oxar och tjurar.................. vägande mindre än : vägande eller mer: Levande får och getter: Levande fjäderfä, nämligen höns, ankor, gäss, kalkoner ochpärlhöns: vägande högst : 8 1994/95. B fri T 806:- fri' fri* fri* fri' fri Basmllsatser i forhandl. Kön av nötkreatur eller andra oxdjur, färskt eller kylt: hela eller halva kroppar: kön av buffel............................... styckat kött med ben: av kalv: T 1898:-() kön av buffel........................... T 3037:-() fjärdedels kroppar av andra nötkreatur än kalv ...................................... T 1898:-() kött av buffel.......................... benfritt kön: av kalv: T 3037:-() kön av buffel........................... T 3037:-() kön av buffel........................... T 3037:-() Kött av nötkreamr eller andra oxdjur, fryst: hela eller halva kroppar: kön av buffel............................... styckat kött med ben; av kalv: T 1898:-() kön av buffel........................... T 3037:-() fjärdedels kroppar av andra nötkreamr än kalv ...................................... T 1898:-() kön av buffel........................... benfrin kött: av kalv: T 3037:-() ur 301 ur 301 ur 309 ur 309 ur 110 ur 110 ur 120 ur 120 ur 190 ur 190 ur 210 ur 210 ur 220 ur 220 ur 290 ur 290 210 220 230 300 kött av buffel..................................... kön av buffel....................................... Kött av svin, färskt, kylt eller fryst: färskt eller kylt: hela eller halva kroppar: kött av vildsvin ................................ skinka och bog, med ben: kön av vildsvin ................................. kön av vildsvin ................................. hela eller halva kroppar: kön av vildsvin ................................ skinka och bog, med ben: kön av vildsvin ................................. kön av vildsvin ................................. Kön av får eller get, färskt, kylt eller fryst: hela eller halva kroppar av lamm, färska eller kylda ...................................... annat kött av fär, färskt eller kylt: hela eller halva kroppar............... styckat kött med ben.................. hela eller halva kroppar av lamm, annat kött av får,fryst: 410 420 430 500 ur 100 ur 100 ur 410 ur 410 ur 490 ur 490 ur 800 ur 800 hela eller halva kroppar............... styckat kött med ben.................. kött av get ............................................... Kön avhäst, åsna, mula eller mulåsna, färskt, kylt eller fryst: av åsna, mula eller mulåsna .................... Andra ätbara delar av nötkreamr. andra oxdjur, svin, får,get, häst, åsna, mula eller mulåsna, färska, kylda eller frysta: av nötkreamr eller andra oxdjur, färska eller kylda: av nötkreamr................................ av andra oxdjur ..................................... av nötkreamr eller andra oxdjur. frysta: mnga: av andra oxdjur ................................ av andra oxdjur ................................ av andra oxdjur ................................ av svin, färska eller kylda; av svin ,frysta: lever: andra slag, färska eller kylda: av häst eller får............................ av andra djur........................................... andra slag, frysta; T 1746;- T 2260;- T 1521;-() B fri T 809:-() B fri 1117:_ () 1446:-() 1762;-() fri 1186:-() fri 517;-() fri ur 900 ur 900 ur 310 ur 310 ur 390 ur 390 ur 500 ur 500 av hästeller fär............................ av andra djur........................................... Kön och andra ätbara delar av fjäderfä enligt nr 01.05, färska, kylda eller frysta; fjäderfä, ostyckat, färskt eller kylt.. fjäderfä, ostyckat, fryst; ankor, gäss och pärlhöns ........... 1(X) kg fjäderfäkön (styckat) samt andra ätbara delar avfjäderfä (inbegripet lever), färska eller kylda: fet gås- eller anklever: fjäderfäkön (styckat) samt andra ätbara delar avfjäderfä med undantag av lever, frysta; av ankor, gäss eller pärlhöns....... fjäderfälever, fryst: Annat kön och andra ätbara djurdelar, fätska, kylda ellerfrysta: av kanin eller hare ................................... Svinfett, inte innehållande kött, och fjäderfäfi:n (inte utsmälta), färska, kylda, frysta, saltade, torkade eller rökta.................................................... Kön och andra ätbara djurdelar, saltade.torkade ellerrökta; ätbart mjöl av kön eller andra djuidelar: 517:-() fri 894;-() 702;-() 894:-() 894:-() T 809:-() B fri T 1397;- B fri B fri B fri B fri T 1906;-() 1220;-() ur 110 ur 110 ur 120 ur 120 ur 190 ur 190 ur 200 ur 200 ur 909 ur 909 skinka och bog, med ben: sidfläsk (randigt): kött av nötkreamr eller andra oxdjur: andra slag, inbegripet ätbart mjöl av kön eller andradjurdelar: kön av ren ............................................. kön av fjäderfä ......................... andra ätbara djurdelar av andra djur än av häst, nötkreamr, tamsvin, får eller fjäderfä T21I3;-() T 3038:-() B fri T 1468:-() B fri T 1691;-() 1352;-() 1438;-() Basmllsatser i forhandl. Mjölk och grädde, inte koncentrerade och inte försatta med socker eller annat sömingsmedel: med en fenhalt av högst 1 viktprocent .... T 438;-() 270;-() med en fenhalt av mer än 1 viktprocent men högst 6 viktprocent.................... T 438:-() med en fenhalt av mer än 6 T 1650:-() Mjölk och grädde, koncentrerade eller försana med socker eller annat sömingsmedel: i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent ... i form av pulver eller granulat eller i annan st form, med en fetthalt av mer än 1,5 viktprocent: T 2096:-() inte försatta med socker eller annat sötningsmedel ............................. T 2420:-() 1258;-() T 2420:-() inte försatta med socker eller annat sötningsmedel ............................. T 2650:-() T 2650:-() Kämmjölk, filmjölk, gräddfil. yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försarta med socker eller annat sömingsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao: T 2420:-n () T 2420:-° () Vassle, även koncentrerad eller försatt med socker eller annat sömingsmedel; produkter bestående av namrliga mjölkbeståndsdelar, även försatta med socker eller annat sötningsmedel, inte nämnda eller inbegripna nägon annanstans: vassle och modifierad vassle, även koncentrerad eller försatt med socker eller annat sömingsmedel T 862:-() T 862:-() ur 000 ur 000 Smöroch andra fetter och oljor framställda av Ost och ostmassa: färsk (inte mognad) ost (inbegripet mesost) samt ostmassa: riven eller pulveriserad ost av smältost, inte riven eller annan mögelost än grönmögelost Fågeläggmed skal, färska, konserverade eller kokta; Fågeläggutan skal samt äggula, färska, torkade, ångkokta eller kokta i vatten, gjuma,frysta eller på annat sätt konserverade, även försatta med socker eller annatsömingsmedel: Ätbaraprodukter av animaliskt ursprung, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans............... T 1213:-() T 2109;- T 2679;- 386:-() fri 1895:-() 785:-() 2053:-() 528:-() 16:- T 604:-() B fri Människohår, obearbetat, även tvättat eller avfettat; Borst och andra hår av svin; hår av grävling samt andra djurhår för borsnillverkning; avfall av sådana borst och Tagel och tagelavfall, även i ordnade skikt med eller utan underlag; råtagel; tagelavfall....................................... Tarmar, bläsor och magar av djur (andra än fiskar). hela eller i bitar.............................................. Skinn och andra delar av fåglar, med kvarsinande fjädrar eller dun, fjädrar och delar av fjädrar (även med klippta kanter) samt dun, även rengjorda, desinficerade eller behandlade i konserverande syfte men inte vidare bearbetade; mjöl och avfall av fjädrar eller delar av och kvicke, obearbetade, avfettade, enkelt preparerade (men inte tillformade), behandlade med syra eller befriade från gelatin; mjöl och avfell av dessa Elfenben, sköldpadd, valbarder och valbardsborst, hom, hovar, klövar, naglar, klor och näbbar, obearbetade eller enkelt preparerade men inte tillformade: mjöl och avfell av dessa produkter............................... Korall och liknande material, obearbetade eller enkelt preparerade men inte vidare bearbetade; skal av blötdjur, kräftdjur och tagghudingar samt ryggskal av bläckfisk (os sepiae), obearbetade eller enkelt preparerade men inte tillformade; mjöl och avfall av Namrlig tvättsvamp av animaliskt ursprung ......................................................................... , bävergäll, sibet och mysk; spanska flugor; galla, även torkad; körtlar och andra animaliska produkter som används för beredning av farmaceutiska produkter, färska, kylda, frysta eller tillfälligt konserverade på annat sän . . .... Animaliska produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; döda djur av sådana slag som omfenas av 1 och 3 kap., otjänliga till människoföda Lökar, stamknölar, rotknölar och rhizomer, i vila, under tillväxt eller i blomning; växter (inbegripet plantor) och röner av cikoriaarter, andra än rötter enligt nr 12.12; lökar, stamknölar, rotknölar och rhizomer, i vila: av gladiolus och liljekonvalje............... lökar, stamknölar, rotknölar och rhizomer, under tillväxt eller i blomning; växter (inbegripet plantor) och röner av cikoriaarter: inte planterade: med blommor eller blomknoppar ... av gladiolus eller liljekonvalje.............. Andra levande växter (inbegripet rötter), sticklingar och ympkvistar; svampmycelium: icke rotade sticklingar samt ympkvistar . fruktträd och bärbuskar, även oförädlade; i form av rötter .............................. i annan form; körsbärs-, plommon-, päron- och äppelträd: andra fruktträd och bärbuskar .......... rhododendron och azalea, även oförädlade: ur 300 ur 300 i form av rötter ........... i annan form.............................................. rosor, även oförädlade: i form av rötter ........... ... i annan form: ur 409 ur 409 al, alm, ask, asp, avenbok, björk, bok, ek, gran. lind, lärk, lönn, och tall ...............