prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — Statsbidragssystemethar lagts om från specialdestinerade till fritt användbara bidrag. De formellahinder som funnits för kommuners och landstings möjligheter att fritt utformasin verksamhet har begränsats. Kommuner eller landsting förväntas ageraekonomiskt rationellt och värderaolika altemativ med hänsyn till pris och kvalitet. Prop.1994/95:150 förväntas de ha kvar kontrollen över fördelningen av tjänstema. Densvenska hälso- och sjukvården erbjuder det tydligaste exemplet på att det gåratt förena en hög effektivitet med ett offentligt ansvar och en offentligfinansiering. Såväl intemationella jämförelser som faktorer som den lågaspädbamsdödligheten och hög förväntad livslängd visar på ett hälso- ochsjukvårdssystem i världsklass. motsvarar sjukvårds-kostnadema enmindre andel av BNP i än i många jämförbara länder. Genomde förändringar av villkoren för verksamhet som har genomförts harfömtsättningama ökat för en mer ändamålsenlig organisation och en förbätfradkostnadseffektivitet. De kommunala verksamhetema är också utsatta för ettstarkt rationaliseringstryck, och utgiftema för den kommunala konsumtionenberäknas minska från av BNP 1999. Dessa frågorbehandlas mer utförligt i avsnitt 4 av finansplanen. Inomsocialbidragsområdet prövar primärkommimema behovet av ekonomiskt stöd frånfall till fall med ledning av en nationell norm. Stöd utgår endast till den somsaknar egna resurser och som uttömt sina egna möjligheter att klara sin ellersin familjs försörjning. Prövningen av den enskildes ekonomiska och socialaförhållanden är därför med nödvändighet ingående. Den som kan, skall vidarestå till arbetsmarknadens förfogande för att få stöd. Underåttiotalet har också utvecklats i riktning mot en starkareinriktning på en arbetslinje; dvs. på rehabilitering och på att förebyggapassivisering och bidragsberoende. Kommunema bör fä en ökad frihet att anpassa verksamhetenenligt sina lokala fömtsättningar. förslag på dettaområde bereds i . Enstark och uthållig tillväxt är beroende av att produktiviteten ökar i hela ekonomin. Samhällets förmågaatt anpassa sig till förändringar av olikaslag är härvid av central betydelse. Viktiga fömtsättningar är att den godakonkurrenskraften i näringslivet befästs och att räntenivåema sjunker. Dettaställer höga krav på politiken inom en rad områden. Betydandeinvesteringar i infrastmktur genomförs. Viktiga satsningar görs för attförbättra underhållet av vägar, jämvägar, skolor och andra byggnader. Avsevärdainsatser görs också inom miljö- och kulturområdena. Direktavdrag förbyggnadsinvesteringar har införts fr. o. m. den 1 november 1994t.o.m. har beslutat att under det närmaste åretavsätta till bl.a. miljöinvesteringar som förbättrarinomhusklimatet i bostäder och offentliga lokaler. Nyproduktion av bostäderföreslås stimuleras genom ett investeringsbidrag om . Omfattningenoch kvaliteten på utbildningen och forskningen har stor betydelse förutvecklingen av produktiviteten och tillväxten. Satsningen på högre utbildningoch forskning har ökat. Sammanlagt kommer 90 000 extra utbildningsplatser atterbjudas . Teknik- och språkutbildningen prioriteras. Bådenäringspolitiken och regionalpolitiken har stor betydelse för Prop.1994/95:150 produktivitetstillväxten genom att bidra till att landetsproduktionsresurser Bilaga 1 utnyttjas effektivt. Stabilitet, långsiktighetoch öppenhet är nödvändiga fömtsättningar för att samhället skall förmå att påett konstmktivt sätt möta de krav som den tekniska utvecklingen ställer. 1kunskapssamhället blir ett snabbt utbyte av information en fömtsättning förbibehållen konkurtenskraft. En effektiv infrastruktur för informationsspridningunderlättar för mindre företag att nå ut till exportmarknader. En bredanvändning av informationsteknik i samhället är väsentlig för ekonomisktillväxt och sysselsättning. Regeringen har tillsatt en , meduppgift bl.a. att vara rådgivande till regeringen i övergripande ochstrategiska frågor inom IT-området. Kommissionen skall lämna förslag tillåtgärder som främjar användningen av informationsteknik med särskild inriktningpå företagande och arbetsliv samt utbildning och kompetensutveckling.Kommissionen skall samordna de insatser som sker i gentemotEU. Desmå och medelstora företagen har en central roll för att fä till stånd enutveckling med hög och stabil tillväxt och ökad sysselsättning. Det är därförviktigt att undanröja eventuella hinder som dessa företag möter på marknaden,såsom brist på kapital, information och service. Särskilda insatser görs nu föratt främja de små och medelstora företagens möjligheter att ta till varakunskaper om ny teknik samt utnyttja kompetens. Staten bidrar bl.a. till attbygga upp ett nätverk där ett stort antal aktörer - regionala utvecklingsbolag,forskningsinstitut, universitet, m.fl - lättare kan knytas samman. Medhänsyn till de små och medelstora företagens behov av riskkapital avserregeringen att lägga fram förslag om ett särskilt tidsbegränsat s.k.riskkapitalavdrag. En rätt till kvittning av underskott i nystartad aktivnäringsverksamhet mot inkomst av tjänst införs. Frågan om permanenta åtgärder isyfte att underlätta riskkapitalförsörjningen för de små och medelstoraföretagen bereds vidare. Arbetsrättenspelar en viktig roll för produktiviteten och tillväxten. Regeringen harnyligen tillsatt en kommission med företrädare för partema på arbetsmarknadenmed uppgift att diskutera den fortsatta utvecklingen inom arbetsrättens områdeså att den blir stabil och långsiktigt hållbar. Kommissionen skall ägnasärskild uppmärksamhet åt små företags villkor. Det är särskilt angeläget attde framtida arbetsrättsliga lösningama blir sådana att de går att tillämpa påett smidigt sätt i småföretagen. Vidare bör särskild uppmärksameht ägnas åtåtgärder för att främja jämställdhet mellan könen och förbättra invandraresvillkor på arbetsmarknaden. 3.2 Finans- och penningpolitiken Regeringenövertog ansvaret för en ekonomi som präglades av stark obalans.Arbetslösheten var mycket hög och de offentliga finansema mycket svaga. Sedandess har både arbetsmarknaden ochde offentliga finansema förbättrats, men läget är fortsatt allvarligt. 1994/95:150 1994 var av arbetskraften i öppen arbetslösheteller i arbets- Bilaga 1 marknadsåtgärder. Underskottet i de offentligafinansema motsvarade av BNR Statsskulden motsvarade 85 procentav BNR Trotsden goda utvecklingen i den reala ekonomin och omfattande budgetförstärkningarhar påverkats negativt av turbulensen på de finansiella marknademaunder . Framför allt har den kraftiga försvagningen av denamerikanska dollam haft stor betydelse. Kronan har försvagats och räntomastigit. Om de höga räntoma blir bestående så hotar de att försvaga tillväxten,bromsa upp sysselsättningsökningen och försvåra arbetet med att stabilisera deoffentliga finansema. Detär nu viktigt att återskapa förtroendet för den svenska ekonomin och densvenska kronan. Ett problem i detta sammanhang är inflationshistoriaoch upprepade devalveringar. behöver nu visa att prisutvecklingen kanhållas på en stabilt låg nivå. Det stora budgetunderskottet i förening med denhöga statsskulden bidrar också till osäkerhet om den fortsatta ekonomiskautvecklingen. En kraftftill och konsekvent förstärkning av budgeten,begränsning av utgiftema och en minskad upplåning kommer att stärka förtroendetför den svenska ekonomin. Kombinationenav hög arbetslöshet och svaga offentliga finanser inskränker ochregeringens handlingsfrihet när det gäller den ekonomiska politiken. Dennuvarande konjunktumppgången måste användas för att stärka de offentligafinansema, öka sysselsättningen och åstadkomma en tillräcklig stabilitet förenästa konjunkturavmattning. Åtgärdema för att sanera statsfinansema måstekombineras med insatser för ökad tillväxt och sysselsättning. Avfinanspolitiken krävs i detta läge en svår och känslig balansgång. Alltför senaoch svaga budgetförstärkningar skulle öka riskerna för att går in inästa konjunkturavmattning utan ekonomisk-politisk handlingsfrihet. Alltförsnabba och omfattande budgetförstärkningar skulle å andra sidan leda till enför kraftig åtstramning och kunna bryta konj unktumppgången. Finanspolitikeninriktas nu på att eliminera underskottet i de offentliga finansema undermandatperioden och på att stabilisera statsskulden som andel av BNP ,än beräknat i budgetpropositionen. På detta sätt bidrarfinanspolitiken till lägre räntor och starkare krona. Därmed läggs gmnden förgod tillväxt och hög sysselsättning. Regeringenhar under det halvår som gått sedan regeringsskiftet lagt fram ett mycketomfattande program som förstärker de offentliga finansema. har medsmå justeringar beslutat i enlighet med förslagen. Denförsta delen av budgetförstärkningsprogrammet presenterades i höstensekonomisk-politiska proposition (prop. 1994/95:25) och omfattade förslag tillbudgetförstärkningar på ca . budgetproposition(prop. 1994/95:100) innehöll förslag till utgiftsminskningar på ytterligare ca22 miljarder kronor. Kompletteringspropositioneninnehåller nu en uppföljning av det i Prop. 1994/95:150 höstas aviseradebudgetförstärkningsprogrammet. För att säkerställa att de Bilaga 1sammanlagda budgetförstärkningama blir så stora som avsetts föreslås en radytterligare åtgärder. Uppföljningen är väsentlig både för kontrollen över deoffentliga utgiftema och för att stärka förtroendet för den ekonomiska politiken.Den avser i huvudsak följande finansieringsbehov. Medlemsavgiftentill EU beräknas efter infasningsperioden uppgå till ca Beslut har fattats om en sammanlagd finansiering på ca Regeringen lägger nu fram förslag till resterande finansiering motsvarande dels tidigare aviserade , dels ytterligare ca . Därmed har regeringen förelagt förslag till full finansiering av medlemsavgiften till EU. 1 den mån EU-medlemskapet leder till en starkare ekonomisk utveckling så kommer denna att stärka statsfinansema. Regeringenhar tidigare lovat att återkomma med förslag till finansiering av dearbetsmarknads- och sysselsättningsåtgärder som lades fram i höstens ekonomisk-politiskaproposition, och i programmet i budgetpropositionen.Förslaget avsåg sammanlagda engångsut-gifter på och envaraktig utgiftsökning på ca . Dessa kostnader har medtagits ibudgeten /96. Regeringen lägger nu fram förslag till full finansieringav dessa kostnader. Det innebär att intäktema från den planerade försäljningenav Nordbanken inte kommer att tas i anspråk för detta ändamål, utan att de istället används för att reducera statsskulden. Avvikelsenmellan regeringens förslag i budgetpropositionen för innevarande budgetår ochriksdagens beslut med anledning av förslagen uppgår till ca 1 miljard kronor.Vidare beräknas kostnadema för bostadsbidrag samt för assistansersättning bli ca3 miljarder kronor högre än vad som tidigare fömtsatts. Regeringen lägger nuockså fram förslag till fiill finansiering av dessa kostnader Slutligenföreslår regeringen att mervärdesskatten på livsmedel skall sänkas från 21 . Inkomstbortfallet uppgår till . Vidareföreslås ett tidsbegränsat system för stöd till nyproduktion av bostäder inomen kostnadsram på Kostnadema för dessa åtgärder skall ocksåfinansieras. De som tidigare avsatts för skattelättnader iföretag används delvis för riskkapitalavdrag och kvittningsrätt. Detsamlade finansieringsbehovet uppgår därmed till ca 18 miljarder kronorengångsvis och varaktigt. För att möta dettafinansieringsbehov föreslås följande engångsvisa åtgärder: Indragningar avreservationsmedel (ca ), inleveranser från statliga bolag ochfonder (ca ), en tidigareläggning av momsuppbörden (ca 8miljarder kronor) samt andra neddragningar (ca ). Deengångsvisa förstärkningama uppgår därmed till ca 21 miljarderkronor, dvs. mer än finansieringsbehovet. Vidare föreslås varaktiga budgetförstärkningar på . Huvuddelen består av utgiftsneddragningar (ca ) inom främst Social- och Arbetsmarknadsdepartementens områden. ningen av ersättningsnivåema inom socialförsäkringssystemet till Prop.1994/95:150 . Detbudgetförstärkningsprogram som regeringen därmed sedan tillfrädet föreslagitriksdagen uppgår till ca motsvarande av BNPoch är ett av de största som genomförts i något industriland under modem tid.Det beräknas reducera den offentliga sektoms sparandeunderskott från över 13procent av BNP 1993 till av BNP 1996 och därefter nästaneliminera underskottet 1998. Statsskuldens andel av BNP stabiliseras redan1996. Med hänsyn till vikten av stabila finanser inför nästa lågkonjunktur krävsatt skulden inte bara stabiliseras utan även nedbringas så snart som möjligt.Nuvarande kalkyler tyder på att skuldkvoten skulle kunna reduceras . Deoffentliga utgiftema är avgörande för både de offentliga finansema ochskatteuttagets storlek. För att undvika återkommande underskottsproblem krävsatt de offentliga utgiftema hålls under strikt kontroll. Regeringen kommer attföreslå att ett tak för de offentliga utgiftema införs. Detta tak böranges i nominella belopp och utgöra ramen för regeringens budgetarbete.Budgetuppföljningen skall förstärkas, och kompletteras med mekanismer för attsäkerställa att utgiftema håller sig inom de budgetramar som fastställts fördet aktuella budgetåret. Regeringenär fast besluten att göra vad som krävs för att uppnå en god ekonomiskutveckling och sunda offentliga finanser. Om de offentliga finansema skulleförbättras snabbare än vad som kan fömtses så bör den därvid uppkomnabudgetförstärkningen användas för att uppnå en ytterligare minskning avskuldbördan. Prisstabilitetär en viktig fömtsättning för en framgångsrik ekonomisk politik och skapar godafömtsättningar för en hög och balanserad tillväxt. Länder med varaktigt låginflation är betydligt mindre sårbara när det inträffar ekonomiska stömingareller kriser av olika slag. Det är därför av yttersta vikt attinflationsproblemen inte tillåts återkomma i den svenska ekonomin. Penningpolitikenbedrivs självständigt av och har som huvuduppgift att säkerställaprisstabilitet. För att motverka tendenser till stigande inflation i delar avekonomin och stigande inflationsförväntningar har penningpolitiken stramats åtunder senare tid. höjde reporäntan första gången förraåret och har därefter höjt den vid ett flertal tillfällen med sammanlagt över 1procentenhet. I samband medturbulensen på de intemationella finansiella marknaderna har kronan försvagatsoch de långa räntoma stigit. har betonat önskvärdheten av enförändrad tyngdpunkt av de monetära förhållandena mot en starkare krona ochlägre långa räntor. En sådan förändring sammanhänger med trovärdigheten för densamlade ekonomis- Efter hand som det nu etablerade budgetförstärkningspro- Prop.1994/95:150 grammet fär fullt genomslag förbättras fömtsättningama för ensådan Bilaga 1 förskjutning, vilket minskar bördan på penningpolitiken ochskapar en mera balanserad ekonomisk utveckling och en i mindre grad tudeladekonomi. Därmed förbättras också fömtsättningama för prisstabilitet. Ettavskaffande av alla möjligheter till monetär finansiering av statens utgifterär ett viktigt bidrag till att öka penningpolitikens trovärdighet och därmedtill möjlighetema att uppnå en varaktigt låg och stabil prisutveckling samtlåga räntor. Därför föreslår regeringen en lagändring som irmebär attRiksbanken inte fär bevilja staten kredit. 1 praktiken har det inte skett undersenare år. Förändringen bidrar till att skapa en tydligare institutionell ramför penning- och statsskuldspolitiken. Förslaget tillgodoser de krav detsvenska medlemskapet i EU ställer på en anpassning av svensk författning tillEU:s lagstiftning. 3.3 Sysselsättning, löner och priser Denekonomiska återhämtningen har börjat få effekt på sysselsättningen.Mellan början av 1994 och början av ökade sysselsättningen med 83 000personer. Trots denna kraftiga ökning är nu antalet sysselsatta 526 000 personerfärte än . Ökningen sker således från en mycket låg nivå, och enbetydande potential för ökad sysselsättning finns fortfarande påarbetsmarknaden. Sysselsättningen bedöms kunna fortsätta öka i samma höga taktunder . Sysselsättningsuppgångenhar emellertid inte inneburit en motsvarande minskning av den öppnaarbetslösheten. Främst beror det på att utbudet av arbetskraft har ökatkraftigt i takt med att möjlighetema att få en anställning har förbättrats ochatt antalet som lämnar olika utbildningsåtgärder har ökat. Antalet öppetarbetslösa uppgick vid årets början fortfarande till ca 335 000 personer,vilket är 23 000 färre än 1994. förraåret har den totala arbetslösheten, dvs. antalet öppet arbetslösa och personeri olika konjunkturberoende åtgärder, minskat. Sammantaget uppgår minskningentill ca 40 000 personer, eller av arbetskraften. Diagram 3.1 Sysselsättning och arbetskraftsutbud1980-1996 1994/95:150 Bilaga 1 Sysselsatta Arbetskraftsutbud Underiiggande utbud 3800"'I'I'I■I'''It'T 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 Trotsatt antalet sysselsatta ökar och arbetslösheten minskar är situationen påarbetsmarknaden fortfarande mycket allvarlig. Det mest akuta problemet är denhöga långtidsarbetslösheten. Mer än var tredje arbetslös har varit arbetslösunder än 6 månader. Situationen för de äldre arbetslösa är ännusämre. Bland de långtidsarbetslösa firms också en betydande rundgång mellanöppen arbetslöshet och olika arbetsmarknadsåtgärder. Enligtarbetsförmedlingens statistik fanns det 000 personersom hade varit inskrivna vid arbetsförmedlingen oavbmtet . Detmotsvarar var fjärde inskriven. Meddenna utveckling finns det en stor risk att arbetslösheten permanentas på enoacceptabelt hög nivå. Erfarenhetema från övriga är i detta avseendenedslående. 1 ett flertal länder började arbetslösheten stiga kraftigt undermitten av för att inte minska förrän mitten av . Nedgångenblev dock begränsad, trots den i övrigt tämligen goda ekonomiska utvecklingen.1 genomsnitt sjönk arbetslösheten i EU-ländema tilldrygt . Denkonjunkturberoende arbetslösheten riskerar att bli stmkturell omsysselsättningsökningen inte kommer tillräckligt tidigt och är tillräckligtkraftig. Det är därför viktigt att arbetsmarknaden fungerar väl så attarbetslösheten påtagligt kan reduceras utan att löner och priser accelererar. Inflationeni den svenska ekonomin är i nivå med genomsnittet inom såväl som EU.Denna låga inflationsnivå har dock etablerats under en lågkonjunktur med myckethög arbetslöshet. För att erhålla fullt förtroende för prisstabilitet krävs attinflationen kan hållas tillbaka även undermera normala konjunkturförhållanden. Vid en sådan långsiktig Prop.1994/95:150 prisstabilitet skapas fömtsättaingar för lägre obligationsräntor,ökade Bilaga 1 investeringar och därmed också en stabil tillväxt och ökadsysselsättning. Densnabbt ökande produktionen och uppgången i kapacitetsutnyttjandet har bidragittill att indusfrins priser har accelererat . Än sålänge har emellertid effekten på konsumentprisema varit relativt liten.Industrins försäljningspriser för konsumtionsvaror ökade med mindreän , vilket har givit ett begränsat bidrag till inflationen. Det finnsemellertid en risk för att de höjda prisema på insatsvaror senare kan komma attleda till konsumentprishöjningar. Om kronan förstärks minskar denna risk. Föratt industrins prishöjningar skall bli måttliga även med fortsatt hög aktivitetmåste investeringama öka så snabbt att det inte uppkommer några kostnadshöjandeflaskhalsar i produktionen. Så sker av allt att döma också . ökadeindusfrins investeringar , och andelen företag som planerar attutöka kapaciteten ligger enligt KI:s konjunkturbarometer på historiskt höganivåer. Sverigehar nu goda möjligheter att fortsätta i en god cirkel med prisstabilitet,stark tillväxt, ökad sysselsättning och gradvis återställt förtroende. Denekonomiska politiken är emellertid inte ensamt avgörande för om den fullatillväxtpotentialen kan utnyttjas. En alltför stark löneutveckling - allmänteller i stora delar av ekonomin - riskerar att bromsa den ekonomiska tillväxteni förtid. Lönebildningen kommer därmed att vara avgörande för om politikenskall bli framgångsrik och sysselsättningen öka tillräckligt fort för att förhindraen permanent hög arbetslöshet. Edingmppen, som består av fackföreningamas och arbetsgivarorganisationemasfrämsta ekonomer, har belyst de samhällsekonomiska fömtsättningama förlönebildningen under resten av 1990-talet. Gmppen ansluter sig till kravet påen prisstabilitet på god europeisk nivå, och konstaterar att de svenska lönemakan öka högst i takt med lönema i övriga västeuropeiska länder. Med dessautgångspunkter kommer de fram till en norm för lönekostnadsökningama motsvarande3,. Vid en sådan löneutveckling kankronan stärkas och reallönema förbättras som arbetslösheten minskar. Edingmppensrapport är en bekräftelse på den breda svenska enigheten om vad som krävs föratt komma ur de gmndläggande förtroendeproblemen. Regeringen anser att detvore ytterst värdefullt om arbetsmarknadens parter nu förmådde att etablera ochupprätthålla denna lönenorm, och därmed förbättra fömtsättningama för en starkoch uthållig ökning av sysselsättningen. Ansvaret för lönebildningen liggeremellertid på arbetsmarknadens parter. Regeringensuppgift är att genom den ekonomiska politiken i allmänhet, ocharbetsmarknadspolitiken i synnerhet, skapa bästa möjliga fömtsättningar för enlåg pris- och löneutveckling samt en låg arbetslöshet. Den kraftfullaförstärkningen av de offentliga finansema och sänkningen av moms på livsmedelbidrar till att minska inflationsförväntningama. Regeringenhar också ett ansvar för att utgiftsutvecklingen i den offentliga Prop.1994/95:150 sektom hålls under konfroll. Lönebildningen bör dock vara såflexibel att Bilaga 1 det går att förena en återhållsam utveckling av lönemainom den offentliga sektom med förändrade lönerelationer där sådana kan motiveras;t.ex. för att motverka löneskillnader mellan män och kvinnor med likvärdigaarbeten. Arbetsmarknadspolitikenhar traditionellt haft en central roll i den svenska ekonomiska politiken. Isysselsättningsprogrammet lades tyngdpunkten påkompetenshöjning och en ökning av arbetskraftens flexibilitet. Genom blandannat ett ökat antal utbildningsplatser underlättas övergången från områdeneller yrkeskategorier med hög arbetslöshet till delmarknader medarbetskraftsbrist. Såväl matchningsproblem som inflationsdrivande tendenserreduceras därigenom. Genom det tillfälliga riktade anställningsstödet stärks dearbetslösas ställning på arbetsmarknaden. Åtgärdemakommer i och med förslagen i kompletteringspropositionen och denarbetsmarknadspolitiska propositionen i störte utsträckning än tidigare attriktas mot personer som riskerar en permanent utslagning från arbetsmarknaden.De unga, de långtidsarbetslösa, de utomnordiska invandrama och de äldre somförlorat sitt arbete under lågkonjunkturen är de gmpper som är mest utsatta pådagens arbetsmarknad. Trots att arbetslösheten är lägre blandkvinnor än bland män är det dessutom av stor vikt att vidta åtgärder som riktasmot att förhindra att kvinnor slås ut från arbetsmarknaden i samband med attsysselsättningen kan förväntas utvecklas svagt inom många kvinnodomineradeyrken. Personersom har varit arbetslösa skall vara tydligtövertepresenterade i åtgärder . Dessutom skallrekryteringsstöd utgå endast till denna gmpp. Många invandrare saknarerfarenhet av svensk arbetsmarknad. För att underlätta för dem att fä praktikbör de ges en ökad tillgång till ALU och arbetsplatsintroduktion. Även deäldre som förlorat arbetet skall prioriteras vid beviljandet av dessa åtgärderför att beredas möjlighet att upprätthålla en kontakt med arbetslivet. I vissafall ges de även möjlighet att anställas med ett lönebidrag. Detär viktigt att upprätthålla arbetslinjen. Det innebär att politiken ytterstinriktas på att återföra de arbetslösa till reguljära jobb. Den arbetslösesansvar att stå till arbetsmarknadens förfogande förtydligas. Ett avvisande avett lämpligt arbete eller en arbetsplatsintroduktion skall leda tillavstängning från arbetslöshetsersättning. Regeringen avser tillsättaen utredning med uppgift att se över arbetslöshetsförsäkringen. Vidare föreslårregeringen att kompensationsnivån sänks till av tidigare lön.