prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Stabilaspelregler är också nödvändiga när det gäller sådana förändringar iansvarsfördelningen mellan stat och kommunsektor som föranleder tillämpning avfinansieringsprincipen. Tillämpningen måste vara tydlig och öppen. Det ärangeläget att undvika lösningar som innebär att ansvarsfördelningen mellan statoch kommunsektor är oklar. Frågan om hanteringen av sådana förändringar sompåverkar det kommunala skatteunderlaget behandlades i 1994 årskompletteringsproposition. Sådana förändringar skall inte regleras enligtfinansieringsprincipen, utan skall i stället beaktas i samband med bedömningenav skattefinansierade utrymmet för kommunsektom. Det är angeläget att verka för en god ekonomiskhushållning i kommuner och landsting. Problem som blivit aktuella på senare tidär t.ex. kommunemas och landstingens hantering av sina pensionsåtaganden, storaborgensåtaganden som måst infrias samt svårigheter att få kontroll överkostnadema och anpassa dem till intäkterna. 1 den nya kommunallagen sominfördes infördes olika bestämmelser med syfte att förbättra denekonomiska styrningen och att ge redovisningen och revisionen ökad betydelse.En viktig fråga är om reglerna för kommunernas ekonomiska förvaltninguppfyller alla de krav som bör kunna ställas. En utvärdering av befintligaregler i den nya kommunallagen bör därför göras i syfte att skapa ärmu störrefömtsättningar för en god ekonomisk hushållning och att underlätta fortsatteffektiviseringsarbete. Uppföljningoch utvärdering av den kommunala verksamheten Detpåbörjade arbetet med att förbättra den nationella uppföljningen ochutvärderingen av den kommunala verksamheten fortsätter. Uppföljningen bör avsemåluppfyllelsen i förhållande till nationella mål varvid även frågor omfördelningspolitiska effekter bör uppmärksammas. kommer regeringen att förriksdagen redovisa en samlad bild av den kommunala verksamhetens resultat ochkvalitet i relation till nationella mål. Denna redovisning kommer också attutgöra en del av underlaget för bedömningar av det skattefinansierade utrymmetför kommunsektora som regeringen avser att redovisa i kompletteringspropositioneni . Den nationella uppföljningen av den kommunalaverksamheten bör i första hand avse resultaten. I övrigt bör uppföljningenanpassas efter de regelverk som fastställts av riksdag och regering för olikaverksamheter. Inom vissa centrala välfärdsområden finns behov av att förbättrauppföljningen genom att mått på den kommunala verksamhetens resultat utarbetas. Uppföljningen av den kommunala verksamheten skerfrämst av sektorsmyndighetema men även av länsstyrelser, kommunförbund ochforskare. Ansvaret för ochirmehållet i en systematisk och sektorsövergripande Prop. 1994/95:100 uppföljning behöver preciseras. har i en skrivelse tillregeringen hemställt om en översyn av systemet för nationeU uppföljning avkommunerna. anser bl.a. att det finns brister i samordningen avstatens uppgiftsinsamling som medför orationell produktion av underlaget förden nationella uppföljningen samt brister i kvalité avseende lämnade uppgifter. Regeringen har mot derma bakgrand givitStatskontoret i uppdrag att kartlägga statens uppgiftsinhämtande frånkommunerna och redovisa vilka samordningsmöjligheter som firms för attunderlätta uppgiftsinsamlingen och förbättra kvaliteten på de insamladeuppgiftema. föreslog att regeringen börgenomföra en närmare analys av den statliga revisionens roll rörande denkommunala sektorn. Såväl (bet. 1992/93:KU 18) som (bet. 1992/93:FiU 19) har efterlyst regeringens redovisning av sina övervägandeni hithörande frågor. Regeringen avser att återkomma till i dennafråga. Utvecklingoch förnyelse i den kommunala sektorn Dethar skett stora förändringar i sättet att styra ochorganisera den kommunala verksamheten. Den kommunala tjänsteproduktionen skeri allt större utsträckning i andra former än den traditionellaförvaltningsformen och verksamheten utsätts för konkurrens. Erfarenhetema av genomförda förändringarav organisations-och verksamhetsformer visar att konkurrens i vissa fall kanvara ett verksamt medel för att höja effektiviteten. I andra situationer kaneffektiviteten höjas genom ändringar i regelverk eller andra typer av åtgärder.De snabba förändringaraa i kommuner och landsting har givit upphov till endiskussion om konsekvenserna av dessa. I samband med behandlingen av riksdagensproposition 1993/94:188 om lokal demokrati uttalade (bet. 1993/94:KU40)att en samlad uppföljning och utvärdering bör göras av de omfattandeförändringar och reformer som har genomförts inom den kommunala verksamheten. Isyfte att ge underlag för ett fortsatt arbete med att fömya och effektiviseraden kommunala verksamheten har regeringen, i enlighet med önskemål,beslutat att tillsätta en parlamentarisk utredning för att göra en samladuppföljning och utvärdering av de reformer och omfattande förändringar som harskett i kommuneraas organisation och verksamhetsformer. Utredningen skallockså lämna förslag till åtgärder som ökar medborgamas möjligheter att utövaett inflytande över det fortsatta fömyelsearbetet. I åtskilliga kommuner och landsting finns ensträvan att vidga medborgamas inflytande över den kommunala verksamheten samtatt skapa fler valmöjligheter och en bättre individuell anpassning avsamhällsservicen. Det pågår också diskussioner om och förberedelser för attstärka medborgamasställning genom att kommunen informerar medborgama Prop. 1994/95:100 om vilketserviceutbud som firms, vilken servicenivå som kommer att Bilaga 8 erbjudas ochvilken kvalité som garanteras. Denna utveckling bör följas. En väsentlig frågaär därvidlag hur man utformar informationen till medborgama om den offentligaservicens kvalitet. En sådan information har betydelse inte bara för medborgamautan också för de förtroendevalda som ska styra verksamheten och för destatliga myndigheter som utövar tillsyn över den kommunala verksamheten. Ett armat viktigt utvecklingsområde för gemensammastatliga och kommunala insatser är användningen av informationsteknologinsmöjligheter inom såväl administration, vård, utbildning som samhällsinformationoch demokratisk dialog. Enligt regeringens bedömning finns stora möjligheterbåde att göra den kommunala verksamheten bättre och billigare genom ettoffensivt arbete med informationsteknologi. Det är regeringens ambition att göra den offentligaverksamheten effektivare genom att stimulera samverkan över sektorsgränser.Under senare år har det startats intressanta försök med samordning av detfmansiella ansvaret för vården, sjukförsäkringen och . Regeringenser positivt på ytterligare initiativ att pröva en ökad samverkan mellankommuner/landsting och statliga myndigheter. Den femåriga försöksverksamhet med s.k.medborgarkontor som inleddes är ett exempel på samordning avstatlig och verksamhet. En särskild utredare kommer under våren 1995att lägga fram förslag som syftar till att ge ytterligare rättsliga fömtsättningarför försöksverksamheten. Regeringen anser att särskilda ansträngningar börgöras för att den pågående forskningen om den offentliga sektora görstillgänglig för dem som arbetar med fömyelse och effektivisering i kommuner ochlandsting. Expertgmppen för studier i offentlig ekonomi () kommer vidare attarbeta för att de kommunala förnyelsefrågoraa ges en ökad uppmärksamhet. Utvecklingenav den kommunala demokratin Denkommunala demokratin måste ständigt utvecklas och anpassas till tidens krav. Deproblem som uppmärksammas i den allmänna debatten måste mötas av konkretaåtgärder. Medborgamas krav på insyn i och påverkan på den offentligaverksamheten måste tas på allvar. Detta gäller t.ex. när nya verksamhetsformerprövas. Tillämpningen av offentlighetsprincipen och detgmndlagsfästa skyddet för yttrandefriheten är viktig i den kommunalaverksamheten. Därför kommer en informationsverksamhet omoffentlighetsprincipens tillämpning att genomföras. Ett särskilt utredningsarbete kommer att genomförasi syfte att se över bestämmelseraa om ersättning och ledighet i samband medförtroendeuppdrag och beträffande möjligheteraa att genomföra nyval tillfullmäktige vid större ändringar i den kommunala indelningen. 3 1994/95. I samL Nr IOO. bereds i förslagenfrån Lokaldemokra- Prop. 1994/95:100 tikommittén om kommunaluppdragsverksamhet (SOU 1992:128) och Bilaga 8 förtroendevaldas ansvar viddomstolstrots och lagtrots (SOU 1993:109). Resultatet av beredningsarbetet idessa frågor kommer att redovisas i särskilda departementspromemorior 1995. Förslaget från omsekretesslagen i en fri nämndorganisation (SOU 1992:140) bereds förnärvarande med inriktning på att göra en större samlad översyn avsekretesslagen. har begärt (bet. 1992/93:KU 1) attregeringen ska överväga frågan om hur publiceringen av kommuneraas ochlandstingens författningar lämpligen bör ske. Resultatet av regeringskanslietsberedning av denna fråga kommer att redovisas i en departementspromemoria ibörjan av . Kommuner och landsting svarar för merparten av denservice inom bl.a. vård, omsorg och utbildning som också är en väsentlig del avden nationella politiken. De många sambanden mellan staten och den kommunalasektom fömtsätter därför ett samförstånd och ett samarbete som bygger pårespekt för folkviljans kanalisering både via ochkommunfullmäktige/kommunala nämnder. En särskild översyn kommer att göras avden rättsliga regleringen av den kommunala själstyrelsen. Därvid skall bl.a. enkartläggning göras av de nationella och internationella regler som harbetydelse för den kommunala självstyrelsen. Överväganden bör ske om nuvaranderegelverk ger ett reellt skydd för den kommunala självstyrelsen och alteraativamöjligheter att tydliggöra den rättsliga regleringen av den kommunalasjälvstyrelsen bör redovisas. Det är viktigt att kommunernas ansvar iförhållande till staten och i förhållande till allmänheten är tydligt ochklart formulerad i den lagstiftning som riktar sig till kommuneraa. Denkommunala verksamheten påverkas allt mer av den intemationella utvecklingen. inträde i den Europeiska Unionen kommer attpå flera sätt beröra kommuner och landsting. Det finns inte anledning att pånågon väsentlig punkt ändra bedömningarna som gjordes i konsekvensutred-_ningen- Kommunema, Landstingen och (SOU 1994:2). Regeringens bedömning är attdet är viktigt att agerande i olika beslutsorgan är väl förankrade idet svenska samhället. Därigenom kommer ståndpunkter att kunna hävdasmer kraftfullt. En konsekvens av detta synsätt är regeringensbeslut att inrätta en beredningsgmpp för att behandla kommunala och regionalafrågor inom den Europeiska Unionen (Dep. PM C 940420). Gmppen skall utgöra fommmellan regeringen och och samråd i frågor somaktualiseras med anledning av och i övrigt har betydelse för kommuneroch landsting vid ett medlemskap i den Europeiska Unionen. 1 gmppen finnsledningama för kommun- och landstingsförbunden representerade liksom företrädare för närmast Prop. 1994/95:100 berörda delar av . Företrädare för kommunerna och landstingen hargenom inträde i Europeiska Unionen fått föreslå 12 ledamöter iRegionala kommittén. Inom Europeiska Unionen har pågått ettarbete med direktiv om rösträtt och valbarhet i kommunala val. Ett beredningsarbete har inletts kring frågan omhur de av fullmäktige utsedda revisorema i de kommunala företagen rättsligtskall regleras för att inte komma i konflikt med förskriftema irevisorsdirektivet (83/349/EEG av ). En departementspromemoriakommer att redovisas . Kommunema och landstingen har genom ändringar ilagstiftningen givits större möjligheter att delta i interaationellbiståndsverksamhet. Regeringen ser positivt på att kommuner och landsting deltari uppbyggnaden av en demokratisk förvaltning i andra länder bl.a. i Central-och . Kommuner och landsting har genom särskildlagstiftning möjlighet att delta i tjänsteexport. Enligt regeringensuppfattning bör det finnas goda möjligheter att öka tjänsteexportensomfattning. och exekutionsväsendet P""»?- 1994/95: lOO Utgiftsutvecklingen(): Utgift Anvisat Förslag varav beräknat Beräknad besparing 1993/94 1994/95 1995/96 för juli 95- juni 96 1997" 1998" Absoluta tal Relativa tal ochexekutionsväsendet 5 401,0 6 032,4 9038,9 6 035,5 -138,6 -128,5 1) Prisnivå 1995/96 1993/94 Utgift 162 027 000 1994/95 Anslag 357 796 000 1995/96 Förslag 486 917 000 varav 341 348 000 beräknat för 1993/94 Utgift 4 135 852 000 1994/95 Anslag 4 395 149 000 1995/96 Förslag 6 532 463 000 varav 4 351 735 000 beräknat för 1993/94 Utgift 1 103 138 000 1994/95 Anslag 1 171 844 000 1995/96 Förslag 1 880 579 000 varav 1 249 771 000 beräknat för Förrättningskostnader m.m. (nytt anslag /95) 1994/95 Anslag 97 648 000 1995/96 Förslag 123 972 000 varav 82 648 000 beräknat för Ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt Prop. 1994/95:100 m.m. (nytt anslag /95) Bilaga 8 1994/95 Anslag 10 000 000 1995/96 Förslag 15 000 000 varav 10 000 000 beräknat för () svarar för den centrala ledningen av skatteförvaltningen ochexekutionsväsendet. RSV har också uppgifter som central förvaltningsmyndighetför frågor om allmärma val. finns på regional nivå 24 skattemyndigheter med sammanlagt131 lokala skattekontor. Det övergripande målet för beskattningsverksamhetenär att skatt skall tas ut i den omfattning, med den fördelning och i den tidoch ordning som följer av gällande skatteförfattningar. Folkbokföringen skall för olika samhällsfunktionertillhandahåUa fiillständig och korrekt basinformation med god tillgänglighet. Inomexekutionsväsendet finns på regional nivå 24 kronofogdemyndigheter medverksamhet på sammanlagt ca 110 orter. Kronofogdemyndighetemas uppgift som verkställandeniyndigheter är att på uppdrag av borgenärer och andra sökande verkställarättsanspråk som inte har reglerats på frivillig väg. Ansökningar omverkställighet skall handläggas snabbt och med hög kvalitet. Kronofogdemyndighetema skall även i övrigt genominformation och liknande förebyggande åtgärder verka för attbetalningsförpliktelser och andra förpliktelser som kan komma att bli föremålför verkställighet fullgörs frivilligt i rätt tid och ordning. RSVhar i sin årsredovisning för /94 i de delar som avserresultatredovisningen redovisat utfallet av verksamheten inom skatteförvaltningenoch exekutionsväsendet. 1 enlighet med vad regeringen särskilt beslutat avserredovisningen i första hand verksamheten . Där så varit möjligt och meningsfulltmed hänsyn till den kalenderårsbundna skattecykeln har även utvecklingen underförsta belysts. Av skatteförvaltningens totala utgifter 1993svarade administrationen av Prop. 1994/95:100 inkomstskatten för ,mervärdesskatten för och Bilaga 8 arbetsgivaravgiftema för 11procent. Punktskatteadministrationen svarade bara för ca 1 procent.Folkbokföringens andel var och arbetet med fastighetstaxering svaradeför av utgifteraa. Vad gäller skatteförvaltningen gör RSV bedömningenatt det mesta talar för att derma har passerat en vändpunkt. Den nyaorganisafionen, de nya arbetsformeraa och det nya regelverket håller på atttrimmas in. med vissa resursminskningar totalt sett har det varitmöjligt att föra över resurser till kontrollverksamheten och på det sättet ökakontrollfrekvensen. Det mesta talar enligt RSV också för att den direktakontrolleffekten i form av ändrade debiteringar har förbättrats. Produktivitetsutvecklingenär svårbedömd, något som utvecklas närmare bl.a. i en bilaga tillårsredovisningen. Enligt RSV torde dock de rationaliseringar som genomförtsunder ha lagt en god grand . RSV anför vidare att det är svårt att generellt uttala sig omkvaliteten på förvaltningens prestationer men att en ökad uppmärksamhet påkvalitetsfrågor är en faktor som i sig verkar i positiv riktning. Inom exekutionsväsendet är indrivning i allmärmaoch enskilda mål den dominerande verksamhetsgrenen och svarade av den totala resursförbmkningen. Summarisk process svarade fördrygt , medan andelen för exekutiv fastighetsförsäljning var 8,1procent och andelen för konkurstillsyn . Förebyggande verksamhetsvarade för och lönegarantiärenden för 0,3 procent.Indrivningsverksamhetens andel har minskat något jämfört med , vilketfrämst förklaras av arbetet med fastighetsförsäljning. Även summarisk process,konkurstillsyn och förebyggande verksamhet har ökat sin resursandel något. Vadgäller lönegaranti återstår reform på området endast avverkningav äldre ärenden och andelen av den totala resursförbmkningen har minskatkraftigt. I årsredovisningen förs deproduktivitetsberäkningar för perioden -1992 som Statskontoret gjort, ochsom redovisats i en rapport från Expertgmppen för studier i offentligekonomi (Ds 1994:24, Den offentliga sektoms produktivitetsutveckling'"1980- 1992), . Redovisningen pekar på en produktivitetsförbättringjämfört med för alla verksamhetsgrenar utom indrivningsverksamheten. Fördenna noteras en viss försämring, som bedöms vara hänförlig till indrivningen iallmärma mål. Förändringen förklaras av den fördröjning av överlämnandet förindrivning som inträffade och var orsakad av tekniska svårigheter isamband med införandet av en rörlig dröjsmålsavgift som ersatte den tidigarefasta restavgiften. Vad gäller kvaliteten redovisas främst utvecklingen avhandläggningstidema, där det fortfarande fmns stora svårigheter medfastighetsförsäljningen. Däremot har handläggningstidema i den summariskaprocessen förkortats avsevärt, om man bortser från de mål där delgivningen drarut . I årsredovisningen redovisas en negativkapitalförändring för året på . Beloppet består avperiodiseringsdifferenser. anslagsredovisningenframgår att det totala anslagssparandet var 588,7 miljoner kronor.Verksamhetsöverskottet för den särskilda resultatenheten RSV DataService var 53miljoner kronor. RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar. RRVhar , bl.a. i en revisionsrapport från avdelningen föreffektivitetsrevision, behandlat kontrollen av mervärdesskatten och pekat påett behov av tydligare prioriteringar samt ökad och bättre samordnadförsöksverksamhet, utvecklat erfarenhetsutbyte och översyn av uppföljningen.Inom ramen för den årliga revisionen har RRV också framfört synpunkter på detmaskinella systemet för kontroll av mervärdesskatten. Vidarehar RRV granskat dels RSV:s ledning och styming avexekutionsväsendet (RRV:s rapport 1993:29), dels tillsyn vid konkurs (RRV1994:13). I den förstnänmda rapporten föreslår RRV bl.a. att RSV ges vissmöjlighet att avväga resurserna mellan skattemyndighetema och den del avkronofogdemyndighetemas anslag som kan anses vara avsedd för indrivning avallmärma mål. 1994/95:100 Bilaga 8 De övergripande mål som bör ligga fast. gäller för perioden /94 - 1995/96 Resurser 1995/96 Ersättning för kostnader i Ramanslag ärenden och mål om skatt m.m. Bilaga 8 Regeringen gör i stort inte någon annanbedömning av verksamhetens resultat än den som RSV redovisat. Regeringen delar uppfattningen attproduktivitetsutvecklingen inom skatteförvaltningen är svårbedömd. Frågan haremellertid, vilket RRV också har framhållit i bl.a. sin revisionsrapport medanledning av granskningen av årsredovisningen, belysts i derma på ettförtjänstfullt sätt. Svårighetema, vad gäller exekutionsväsendet, att vägautvecklingen av målavverkningen mot kvalitetsaspekter vid stora förändringar imålvolymema kvarstår (jfr prop. 1993/94:100 bil. 8 s. 40). En jämförelsemellan 1992 och 1993 visar att det inom ramen för en måttlig utveckling av dentotala prestationsmängden har skett avsevärda förändringar vad gäller enskildatyper av mål och ärenden. Regeringen anser att RSV bör intensifiera arbetet medatt utveckla metoderna för att mäta produktiviteten inom skatteförvaltningenoch exekutionsväsendet. Även eventuella skillnader mellan bl.a. olika län ifråga om produktivitet och produktivitetsutveckling bör belysas och analyseras.Kvalitetsaspek-tema bör belysas ytterligare. Regeringen konstaterar också att det firms enosäkerhet om vilka som är de mest relevanta och rättvisande måtten påverksamhetens resultat. Detta gäller både skatteförvaltningen ochexekutionsväsendet. Det är mot den bakgranden som regeringen i regleringsbrevetför innevarande budgetår har uppdragit åt RSV att, vad gäller skatteförvaltningensverksamhet, redovisa ett förslag till modell förårlig resultatuppföljning och resultatanalys, som skall ligga till grand förresultatredovisningen i årsredovisningen. Regeringen avser att ge RSVett motsvarande uppdrag vad gäller exekutionsväsendet. RSV bedriver sedan någon tid ett s.k.utvecklingsprogram för kvinnliga chefer. Bakgmnden är att det inom RSV:s områdefmns ganska många kvinnliga chefer på lägre nivåer, men få på högre nivåer.Programmet vänder sig till sektions- och kontorschefer eller motsvarande ochiimefattar dels utbildning, dels vikariat på högre tjänster, t.ex. somlänsskattechef eller länskronodirektör. Deltagande i programmet har i flerafall redan lett till befordran. Regeringenanser att de riktlinjer för verksamheten och den inriktning vad gällerutvecklingen i ett längre perspektiv som bestämts på grandval av den fördjupadeprövning som redovisades budgetproposition bör gälla även föråterstoden av den fastlagda planeringsperioden. Det innebär bl.a. förskatteförvaltningen att resursåtgången för grandhantering skall minska. Förkronofogdemyndigheteraa är det en viktig uppgift att nukomma till rätta med de fortfarande långa handläggningstidema vid Prop.1994/95:100 fastighetsförsäljning, men också att så snabbt som möjligt återförade Bilaga 8 resurser till indrivningsverksamheten som man tillfälligt tvingats omdisponera till andra uppgifter. Pris- och löneonuäkningen uppgår till 18,5 miljonerkronor under anslaget till RSV, under anslaget tillskattemyndighetema och under anslaget tillkronofogdemyndigheteraa. Liksom för andra anslag för förvaltningskostnaderhar en justering gjorts av den del av anslagen som avser lokalkostnader. Dennajustering har medfört att anslagen för det förlängda /96minskats med såvitt gäller RSV, 77 miljoner kronorsåvitt gäller skattemyndighetema och såvitt gällerkronofogdemyndigheteraa. Inkomster i form av ersättning från Allmännapensionsfonden har beräknats med under anslaget tillskattemyndighetema och med under anslaget tillkronofogdemyndighetema. En väl fungerande beskattnings-, folkbokförings-och indrivningsverksamhet är av avgörande betydelse såväl frånsamhällsekonomisk synpunkt som för att de offentliga finanseraa skall utvecklaspå det sätt som är önskvärt. Mot bakgmnd av den ambition som regeringen uttalatatt stärka insatsema mot skatteundandragande och ekonomisk brottslighet finnsdet skäl att förbättra såväl de resursmässiga föratsättningama somfömtsättningama i övrigt för skattekontroll och skatteindrivning. Samtidigtvisar utvecklingen inom RSV:s verksamhetsområde, så som den redovisats bl.a. iårsredovisningen, att det finns inte obetydliga möjligheter till besparingar.Det gäller bl.a. ADB-stödet, där en ändrad ansvarsfördelning ochfinansieringsform samt den omstmkturering i övrigt som genomförts av RSV givitbetydande kostnadsminskningar. Vidare leder de förändringar påfastighetstaxeringens område som beslutats till kostnadsminskningar främst ianslutning fill allmänna fastighetstaxering. Det som har sagts leder fram till att för detförlängda /96 bör tillämpas ett besparingskrav på RSV ochskattemyndighetema sammantagna som motsvarar av anslagen.Samtidigt bör RSV och skattemyndighetema tillföras resurser för de nyaarbetsuppgifter vad gäller främst hanteringen av mervärdesskatten som följermed medlemskap i unionen. Förändringama i fråga omredovisningen från företagen ökar resursåtgången för såväl grand-hantering somutökad kontroll. Vidare krävs bl.a. att det vid RSV byggs upp en s.k.CLO-funktion (Central Liaison Office) för kontaktema med övriga medlemsländersförvaltningar. Regeringen beräknar utgifteraa för de nya arbetsuppgiftema tillknappt för det förlängda /96. Regeringen gör bedömningen att det med den nuangivna tillämpningen av besparingskravet kommer att finnas utrymme för enfortsatt överföring av resurser till kontrollverksamheten. Dessutom fullföljsnu den tidigare