prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Den ekonomiska, industtiella och finansiella integrationen har ramskat betydelsen av gränserna mellan devästeuropeiska ländema. Det krävs allt mera samordning och samarbete föratt åstedkonuna stebil och icke-inflationsdrivande tillväxt saml ftillsysselsättning. - Del finns ocksåen rad andra onuåden där vi är övertygade om att framsteg bäst kan nås genomintemalionelli samarbete och då särskilt inom gemenskapens ram. Jag tänker då isynnerhet på åtgärder mot nuljöförstöringen. Gemensamma europeiskaansttängdngar är nödvändiga för att säkerstella en hållbar utveckling raot enren miljö för framtida generationer. Gränsöverskridande miljöproblem sora t.ex.försurningen kan inte lösas enbart genora nationella åtgärder. Sora medlemkonuner att i edighet raed fördraget upprättoålla och utveckla högt stellda normer för namrskydd ochraUjövård. Sora fraragår av koramissionens utiåtende om den svenska ansökan kanvi bidra till att gemenskapen utvecklas till en dynamisk intemationellkraft på miljöområdet. En Europeisk umon som bygger pågemensamma värderingar och skiftande erfarenheter kan verksamt öka vårgemensanuna förmåga att hantera dessa frågor. Under denna process måste detråda emghet om målen, men stor hänsyn måste också tes till varje medlemslandssärart. Mot den bakgranden välkomnar den ökade betoning som gemenskapen lägger vid öppenhet ochinsyn. Denna utvecklmg ligger i 2 Imje med den svenska förvaltningens ttaditionellt storaöppenhet. På dette Prop. område för vi med oss gmndläggande prtociper och vUctigaerfarenheter Bilaga 1 som vi gäma delar raed oss av. meddelarfriheten utgörfundamenfala prtociper som är förankrade i den svenska grandlagen och som garanterar medborgama tillgång till information om denoffentiiga förvaltningens verksanihet. är en oraistiig del av vårtpolitiska och kulmrella ärv. demokratiska processen, rättssäkerheten ocheffektiviteten i den offendiga förvaltmngen, vilket ocksåär viktiga mål;för gemenskapen. Vivälkomnar också den nya tillärapningen av subsidiaritets- eller närhetsprincipen.Denna princip bidrar till respekten för medlemsländernas nationella identitetoch säkersteller nationella och lokalamyndigheters korapetens. Vi delar uppfattoingen att gemenskapen endastbör agera när ett mål bättte kan uppnås på gemenskapsdvå än av de enskUdamedlerasstetema. Geografiskt är ettvidsttäckt land med en' rik och varierande namr. Våra raedborgare värnar intebara ora höga miljökrav uten också om den likaledes omistiiga och urgamlaallemansrätten. Denökade vikt gemenskapen fäster vid den sociala dimensionen är edigt våruppfattmng en nödvändig följd av den ekonomiska integrationen. Vi serfram eraot att aktivt bidra till den fortsätfa utyecklingen på detta område,som innefattar arbetsmiljön och : dialogen mellan arbetsmarknadens parter.Dette gäller också ansfrängmngama att förbättta de handikappades simation.Existerande EG-regler på det socialaområdet faststeller minimuiivåer, sora tillåter de enskUda medlemsländernaatt tillämpa mer långtgående bestemmelser. Vi välkomnar unionsfördragetssociala protokoll inklusive arbetsmarknadsparternasförsterkte roll i uterbetendet och genomförandet av gemensamma åtgärderpå arbetsmarknadsområclet. Vi utgår från att detteinnebär att svenska kollektivavtel erkänns som'tillräckligt raedel attgenomföra EG:s direktiv. Den svenska och nordiska arbetsmarknaden kännetecknas av en lång tradition av att villkor iarbetslivet faststells i kollektivavtel mellan de berördaorgamsationema. Det är också vår bestämda sttävan att bidra till den fortsatteutvecklingen av gemenskapens politik för att främja jämstelldhet mellan kvinnor och män, vilket är ett viktigt raål i . Hen Ordförande, ■ Närjag nu övergår till själva granden för våra förhandlingar, låt mig då förstunderstryka vad den redan framhållit tidigare: delar till fullo depolitiska mål och principer, de s.k. finalités poliliques, som återfinnsi fördraget om den Europeiska umonen. Vi är redo att i våraförhandlingar utgå från gdlande rättigheter och Prop. 1994/95:19 skyldigheter,som går under beteckmngen "aquis communauteire". Bilaga 1 Sverigeförmåga att göra dette kora tydligt till uttryck under EES-förhandlingama ochhar sederaera fått ett erkännande i utiåtende om den svenskaansökan. Icke desto nuncfre finns det ett antd förhandlingsfrågor sora vigeraensamt måste lösa och som jag ska återkomma till. ViviU medverka i arbetet på att bygga en ny europeisk säkerhetsordmng pågrandval av FN-stedgan, ESK:s pruiciper och beslut och andra mtemationellarättsprinciper. Därför önskar vi delte fullt ut i den gemensanuna uttikes- ochsäkerhetspolitUcen inom Umonens rara. Vårt politiska åtegande att fuUt utoch aktivt medverka i den gemensanunauttUces- och handelspolitUcen har ett brett parlamenteriskt stöd.Sverige har inga rättsliga hinder mot ett sådant deltegande. Vi är beredda attikläda oss samma fördragsmässiga rättigheter och skyldigheter som gemenskapensnuvarande medleraraar. Sora den svenska nyligenhar deklarerat, bester mUitäraalliansfrUiet alltjämt. Saratidigt mser vi att utformningen på lång sikt av engemensara försvarspolitik, som med liden skulle kunna leda till ettgeraensamt försvar, är ett raål för den gemensamma uttikes- ochsäkerhetspolitiken, som konuner att diskuteras vidare inom ramen årsöversynskonferens. Vi avser inte hmdra den Europeiska Umonens utveckling påvägen mot dette raål. vill delte i denframväxande Ekonomiska och monetära umonen (EMU). Geraensanuna ansfrängningarför att uppnå moneter stebilitet är en viktig föratsättning för ekonomisktillväxt och sysselsättmng. Den senaste tidens oro på valutemarknadema och deräntechocker sora har drabbat många länder inklusive , har understrakitbehovet av ett närmare ekonomiskt och monetert samarbete för att främja monetärstebilitet. är angelägel att bidra till utfomuiingen av EMU redan föremedlemskapet. Ett sludigt svenskt steUnmgstegande avseende övergången från denandra till den ttedje fasen kommer att göras i ljuset av den fortsatteutvecklingen och i edighet raed bestenunelsema i fördraget. Vi utgår från att kommeratt tilldelas samma antel röster i rådet och sarama antel platser iEuropa-parlamentet och i andra EG-instimtionersom andra jämförbara medlemssfater. Vi utgår också från att svenska blirett av Unionens officiella språk. Den långa ttaditionen av samarbeteraellan de nordiska ländema konuner uten tvekan att bli en tillgång också för våra framtida samarbetsparter i en utvidgad gemenskap. Vi önskar att dette samarbete i lämplig form konuner till uttryck i anslutdngsfördraget. Och skulle jag vilja te upp huvudfrågomai förhandlingen. Sorafraragår av kommissionens utiåtande innebär !en utvidgmng med Sverigeoch andra nordiska länder att områden med helt nya regionala drag i en näraframtid konuner att utgöra delar av gemenskapen. Dessa regioner karakteriserasav låg befolkningstetoet, ! begränsade lokala marknader,långa avstånd och hårda klimatförhållanden. Det handlar om permanentegeografiska betmgelser och svårigheter; Av natorliga skäl beaktes dessa faktorer mte i EG:s nuvaranderegionalpolitUc, som är vägledande för medlerasstetema och geraenskapens reglerpå onuådet. Vi utgår från att det finns en stor försteelse för behovet av enanpassning av gemenskapens politik så att de nya faktorerna kan beaktes,när och andra nordiska länder ansluter sig till gemenskapen. Dessafaktorer är av stor betydelse, särskilt för jordbmket och den regionala utvecklingen. Detfa framgår också avkommissionens utiåtende. måste kunna bedriva en aktiv och arabiliös nationell!politikför regional utveckling i edighet raed fördragsreglema. Kommissionens utiåtende bekräftaratt sora raedlera har rätt till stöd från EG:s sfrukmrfonden I förhandlingama måste vi komma fram till kriterier och metoder som gör det möjligt för att delte ftillt ut i det gemensanuna sfrukmrprogranunel. Syftet raåste vara att utjämna regionala skillnader orsakade av allvarlig indusfriell tUlbakagång, att bekärapa långtidsarbetslöshet, att underlätte ungdoraars uittäde på arbetsraarknaden, att anpassa jordbrak ochskogsbrakisproduktion samt att främja landsbygdens utveckltog. Vi utgår från att den högstetUlämpade ambitionsmvån kommer att gälla på mUjöområdet och att därmed inga normer kommer att sänkas. Särlösningarna i EES-avtelet rörande bl.a.kemUcalier, farliga ämnen och avgasutsläpp från motorfordon ska gdla också i anslutmngsfördraget. Mot bakgmnd av behovet av att minskaskadliga utsläpp bör te ledningen genom att formulera sttängasl möjliga krav för utsläpp från motorfordon. Vi välkomnar del femte handlingsprogrammet för miljön som skapar en fast grand för att ytterligare skärpa de europeiska miljönormema, för att förverkliga en hållbar utyeckling och för att fullgöra våra åteganden inom ramen för om miljö och utvecklmg (UNCED). Vi delar uppfattoingen att försiktighetsprincipen måste tillärapas. Däri ligger alt farliga processer och ämnen måste ersattes med mindre farliga dtemativ. Vi kommer också i likhet raed andra medlenunar av gemenskapen all förbehållaossjrätten att själva fatte beslut rörande import av avfall. Vi kommer att upprättoålla förbud mot slutförvaring av utländskt kärnavfall och andra former avlångtidslagring som uite är del av en behandlingsprocess. Jordbrukspolitik Prop.1994/95:19 Bilaga 1Sverige genomför ett omfattande reformprograra inorajordbrukssektom för att främja avreglering, konkurtens och effektivitet tillnytte för såväl konsumenter som lantbrakare. De svenska jordbrukspolitiska målen har stora lUcheter med målsätmingarna för dengemensamma jordbrukspolitiken (CAP). Vi sUctar på en fiiUständig integrering i den geraensamma jordbrakspolitUcenmed ett minimum av övergångsartangemang och skyddsåtgärder fråntidpunkten för mfräde i den Europeiska umonen. Hänsynmåste emellertid tes tUl de specifika föratsättoingama för jordbraksproduktioni . Vår befolkntogstetoet är exttemt låg. av landytanär uppodlad. Lägre raedeltemperatorer och enkort odlmgsperiod påverkar avkastning och produktionskostnader. För attmöte dessa "arktiska och subarktiska" vUUcor har utvecklat enrad regionda stödåtgärder för jordbraksprcxluktion, landsbygdsutveckling,sysselsätöiing, miljö, ett öppet och varierande landskap lUcsom för bibehållandetav biologisk mångfald. Mjölkprcxluktionen, den viktigaste sektom i den svenskajordbraksnärtogen, utgör ryggraden för jordbraket i ekonomiskt mindre gynnade regioner. Under förhandlingama måste enöverenskommelse nås rörande tUlvägagångssätt och metoder för att inomramen för gemenskapens politUc nå dessa måloch för att slå vakt om och utveckla jordbraket i norra , iskogsområdena i söder samt på och . En fullstendig mtegrermg innebären anpassmng av svenska reformprogram för livsmedels- ochjordbrukssektom. Med utgångspunkt i jämförbara EG-åtgärder har del svenskaprogrammet givit resultet i förra av bdans inora admaliesektom saml minsknmgarav spannmålsöverskottet. bör tUlgodoräknas oss i förhandlmgama, t.ex. vidberäkmng av basarealer för stödåtgärder och vid fördelningen av väl avpassadenationella prcxluktionsvolymer - t.ex. för rajölk. VUUcoren för admaliesektom i sto helhet kräver en grundlig genomgång. Trädgårdsnäruigen är inte föremålför marknadsreglering i . Anpassningen av denna sektor till EG:smarknadsreglering är en fråga som kräver noggranna överväganden. Densamiska befoUcningen har en särsteUning i . Föratsättningama förrennärmgen, vilken är basen för den samiska kulmren, måste säkras. Svenska jaktfraditioner, sora bygger på prmcipenora upprätthållen balans och somsyftar till att bevara den svenska faunan, måste också bibehållas. Sverigehar uppnått en hög standard på växtskyddsområdet lUcsom på djurhälso- och det livsmedelshygiemska området. Kraven på miljö-, livsmedels-, djurskydds- och fodermedelsonuådena är långtgående. Genom att upprätthålla dessa kravvill bidra till en högre Prop. 1994/95:19 ambitionsnivå och tUl envidareutveckling av de europeiska reglema i Bilaga 1 dessa avseenden. Vadjag nu har sagt gäller också konsumenlsskyddet på andra onuåden. ,raed betydande fiskevatten i , avser med vissa tekniska anpassnmgarhelt integreras i den geraensanuna fiskeripolitiken. Att ftillt ut bevara dettaditionella svenska fiskemönsfren i oragivande vatten och i är avsärskild vikt i detfa sanunanhang. Vi siktar också på att införa för fiske och akvakuldr från och raed anslutnmgsdagen. Detär på fiskels onuåde av störste vikt att , inom ramen för EG:s politik, kan upprättoålla och utveckla sådana regionalpolitiskaåtgärder som motiveras av ett sttängt klimat, långa avstend och andraogynnsararaa villkor. Viär beredda att anpassa oss till de dllnivåer som gäller i EG:s mllunion ochharraorasera vår handelspolitik med gemenskapens i syfte att fullt ut kunnadelte i den ime marknaden från och raed inttädet. Vi raåste eraellertid försöka överbrygga de handelspolitiskaskillnader sora finns. Denna uppgift skulle uten tvekan underlättes avett fraragångsrikl resultet i Uraguay-randa. Jag tenker först och främst påSveriges frihandel med de baltiska stetema, vilken vi önskar bevara i syfte attunderstödja deras reformsfrävanden. Det borde vara raöjligt att finnapragraatiska lösdngar i awakten på att geraenskapen ingår liknandesaraarbetsavtel raed de baltiska stetema. Delär av vikt all mimraera de välfärdsförluster sora följer av olUca slags handelsresttiktionergentemot ttedje land. Jag tenker här bl.a. på de återsteende kvantitetiva resttiktionema för textil- ochbeklädnadsseklom, vilka avskaffade 1991. Eftersora geraenskapensikter raot en gradvis liberalisering på dette onuåde, borde det vara möjligt altfinna lämpliga övergångsarrangemang. Sverigehar redan i EES-avtelet godtegit fördragsbestenunelsema rörande handelsraonopol, sora vi har gjort klartatt våra alkoholraonopol grandas på viktiga hälso- och socialpolitiskaraotiv. Dessa artangeraang utgör en sfralegisk del av en vittomfattende politUcsom syftar till att reducera den totelaalkoholkonsumtionen och mmska de risker sora följer av den.Alkoholraonopolstrakmren får givetvis inte diskriimnera eller 37Riksdagen 1994/95. 1 saml Nr 19. snedvrida konkurrensen i sttid medbestämmelsema i Rom-fördraget. BiUlga 1 Avveckling av gränskontroller Attöppna gränsema i är ett viktigt steg i rUctning mot djupare integration.I vissa fdl, som exempelvis narkotUca och djmsjukdomar, kan emellertidgränskonfrollema inte avvecklas utan andra effektiva konttollåtgärder. Kampen mot narkotUcahandel och andra former av intemationellbrottslighet måste fortsatte. Vi vill diskutera dette ämne grandligt underförhandlmgama. Närdet gäUer den Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) har vi förstettatt vUrtiga aspekter av fördraget inte längre tillärapas edigt bestänunelsemasordalydelse och att praxis gradvis har utvecklats bland medlerasstetema. Vårtmål är att vitela svenska infressen säkerstells när det gäller bl.a.hälsoskydd, säkerhetskonttoll, egendomsrätt, icke-spridmng samt säker ochekonomisk hantermg av kämbränslecykeln. Vad gäller budgeten kommer Sverigeatt bli en nettobidragsgivare. Bidragets storlek kan utgöra ett problera.Arrangemang som har gjorts förmedlemssteter i lUcnande simationer måste stoderas. I ljuset av bl.a. denkostnadskrävande anpassmngen av jordbrakssektorn i EG-perspektivet och av attdet kan cfröja tills vi kan tillgodogöra oss medlemskapets alla rättigheter ochfördelar, kommer lämpliga arrangemang för en gradvis infasning av vårt bidragatt visa sig nödvändiga. På flera av de områden som jag harkonunenterat har ett sterkt inttesse av att delte i vidareutvecklingenav gemenskapens normer och regler i edighet raed dess arbetsprogram ,och följaktiigen långt före anslutoingen. Det underliggande motivet är att vivill delte -möjligen i informella forraer - i arbetet med regler och rUctimjersom snart blfr tiUämpliga på . Jag tenker här t.ex. på geraensamtagerande inom ramen för den gemensanuna utrikes- och säkerhetspolitiken, handelspolitUcen, EMU/EMS-samarbetet, flykting-och asylpolitUcen, del judiciella samarbetet, raUjö-cx;h konsumentpolitiken och andra viktiga områden där det geraensammaregelverket kontinuerligt utvecklas. Slutiigen några ord omorganisationen cx;h tidtebellen för våra förhandlingar. Jag tycker den föreslagna uppläggmngen av förhandlingama är bra. Vårt mål är raedleraskap 1995 föregånget av en 8 Dennatidtebell tar hänsyn till att den svenska Prop. 1994/95:19 grandlagen måste ändras i edighet med våra konstimtionella regler. Under de kommande månadema kommer viatt tecka ett stort antel förhandlmgsområden. Med konstraktivt samarbete ochpolitisk vilja är jag övertygad om att vi gemensamt ska kunna lösa de många ochviktiga frågoma på vår dagordning. Vi harstellt upp ett klart mål. Vi vUl aktivt bidra tdl att bygga en sterk ochsararaanhållen Europeisk Union för fred, frUietoch demokrati, för ekonomisk tillväxt och sociala framsteg och för renmUjö och kulturell mångfald. Uttalande av Europa- och utrikesbandelsminister vid ministermöteti Sora m väl känner till, delar till fullo de politiska målsätöungamaoch principema för fördraget ora Europeiska unionen. Det är med stortillfredsstellelse som vi noterar att fördraget nu har frätt i kraft och att vinu kan vidga orafattningen av förhandlingama så att dessa viktiga områden ocksåkan uikluderas. För att möte destora utmaningar sora dia våra länder ster mför krävs att en ny nivå avsamarbete och integration framgångsrikt etebleras. Tre av dessa utmaningar är speciellt vUctiga. Ochnär nu fördraget har ttätt ikraft är i ett bätfre läge för attkunna klara av dem. Den förstautmaningen är att under 1990-telel tillhandahålla tiofals nuljoner nya arbeten,liksora möjligheter till ulbilddng cx;h praktik, så att arbetslösheten kannedbruigas och på så sätt sterka förtroendet för europeiskt samarbete. I denbemärkelsen är arbetet som pågår med av speciell betydelse för helaEuropa. Vi delar Europeiska rådets uppfattmng att arbetslöshetssimationen äroacceptebel. Det faktum att fastslår alt varje ansttängningraåste göras för att råda bot på den simationen,mdikerar att behovet av att öka prcxluktiv sysselsättmng är likaviktigt som raonetära mål. Därför är delnödvändigt att sätte upp ambitiösa mål när det gäller att skapa nya produktivaarbeten, bekärapa arbetslösheten, förbättta arbetsmarknadens sätt att fungeraoch att säkerstella våra medborgares välfärd. Ökad ekonomisktillväxt, sysselsättouig och reducerad arbetslöshet är föratsättmngar för att få ned de offentiiga underskotten. Andra åtgärder för att på medellång sikt försterka budgeten är också nödvändiga. Vi ser fram emot att te del i ett gemensarat europeiskt agerande fastiagt i det och i finansminisframasgemensamma EFTA-EG möten. Vi för vår del sikter på att, sora ett steg mot full sysselsättmng,reducera arbetslösheten med hälften till slutet av århundradet. Jag skulle här specieUt vilja hänvisa till de program för tillväxtoch sysselsättmng sora antogs av de nordiska stetsintoisframa. För att uppnå ambitiösa mål för tiUväxt, mvesteringar och Prop.1994/95:19 sysselsättning är det nödvändigt att upprättoålla prissfabUitet ochpå så Bilaga 1 sätt skapa lägre räntemvåer och intemationell monetärstebilitet, dvs. uppnå konvergenskriterierna såsom de faststellt iMaasttichtfördraget. Vid öppnandet av förhandlingama uttdade vi i följandetermer vår position raed avseende på de frågor som tecks av kapitel 23 omekonomisk och raonelär politUc: "vUldelte i den fraraväxande Ekonomiska och raonetera unionen (EMU). Geraensanunaansfrängningar för att uppnå moneter stebilitet är en vUctig fömtsätttiing förekononusk tillväxt och sysselsätming. Den senastetidens oro på valutamarknaden och de räntechocker som har drabbat inånga länderinklusive , har undersfrukit behovet av ett närmare ekonomiskt ochmonetärt samarbete för att främja moneter stebilitet.Sverige är angeläget att bidra till utformningen av EMU redan föremedlemskapet. Ett slutiigt svenskt stellningstegande avseende övergången frånden andra tUl den ttedje fasen kommer att göras i ljuset av den fortsatteutvecklingen och i edighet med bestämmelserna i fördraget." Mot bakgranden avdenna poshion är vi beredda att stenga kapitel 23 om ekonomisk och moneterpolitik. Den andrautmaningen är nödvändigheten av att säkerstella stebilitet och att fräraja freden i alla delar av . Vimåste utvidga stebiliteten och freden till öst och syd-ösi och förebyggaframväxten av nya åtskiljande gränslmjer på vår kontinent. I detta avseende är utvecklingen av dengemensanuna ufrikes- och säkerhetspolitiken av avgörande betydelse. När jag presenterade vår position på dette områdeden 1 febraari gjorde jag följande uttelande, vilket självklartfortfarande gäller. "Vi villmedverka i arbetet på att bygga en ny europeisk säkerhetsordmng på grandval av FN-stedgan, ESK:s prmciper och beslut ochandra mtemationella rättsprinciper. Därför önskar vi delte fullt ut i dengemensamma uttikes. och säkerhetspolitiken inom Umonens ram. Vårt politiskaåtegande att fiillt ut och aktivt medverka i den geraensamma uttikes- och säkerhetspolitiken har ett brettparlamenteriskt stöd. har inga rättsliga hmder mot ett sådantdeltegande. Vi är beredda att ikläda oss sanuna fördragsraässigarättigheter och skyldigheter soraGemenskapens nuvarande medlenunar. Som den svenska hardeklarerat, bester militeraalliansfrihet alltjämt. inser vi att utformnmgen på lång sikt av en gemensam försvarspolitik, som med tidenskulle kunna leda till ett gemensarat försvar, är ett mål för dengemensanuna uttikes- och säkerhetspolitiken, som konuner att diskuteras vidareinora raraen översynskonferens. Vi avser inte hmdra den Europeiskaunionens utvecklmg på dette mål." Mot bakgrand av detta uttelande är jag glad attkunna uttela att vi är beredda att stenga kapitel 24 om CFSP. Den tredjeutmaningen är nödvändigheten av starkare geraensamma Prop. 1994/95:19åtgärder för att möte det allt farligare hotet från den mtemationella Bilaga1 brottsligheten, speciellt från den dödliga drogfrafiken. Även i dette viktiga sammanhang förserikraftfrädandet av Europeiska umonen oss med mycket effektiva instramentmför framtiden. Vi hdsar dette med stor tillfredstellelse. Vad avser områdena judicielll och imikespolitisklsaraarbete och vissa frågor som är relaterade till artUcel 7A ifördraget, delar Unionens målsättningar vad gäller fri rörlighet förpersoner. Vi hoppas attförhandlmgama om konventioner som omfattes av den fredje pelaren kan avslutesunder den närmaste fraratiden så att den fria rörligheten för personer kanuppnås. Frågan om gränskonfroll och toUcdng av artUcel 7Ahar varit föremål för en omfattande analys, utförd av en särskild ufredningsora tillsatts av rain regermg. Dess rapport kommer att publiceras inomnågra dagar. Vi har även raottetgit preliramär inforraation avseenderegelverket på dette saraarbelsoraråde och vi invänter nu den slutiiga listenöver regelverket. Under arbetetsgång har vi hittUls inte identifierat några större problera. Jag hoppas att viinora kort kan återkomraa till dette kapitel. Jag lar emellertid denna möjlighet att understrykaden vUct vi fäster vid den nordiska dimensionen i dessa frågor,speciellt den nordiska passumonen. Den måste tes i beakten i alla framtidaarrangemang. Det kommer högst sannolikt att finnas behov avraer effektiva åtgärder för att bekärapa illegal drogttafik . Vivill betona vikten av adekvate kompensatoriska åtgärder för attsäkerstella dette när den fria rörligheten för personer genomförs. Slutiigen villjag te möjligheten att, med hänsyn till andra frågor i fördraget, upprepa vårtstöd för den sociala stedgan och del sociala protokollet, vilka lyder underkapitel 26 sora nu är öppet för förhandlingar. Jag vill också uttrycka vår tillfredstellelse medslulsalsema avseeende dessa förhandlmgar från Europeiska rådets möte den29 oktober. Med gemensamma ansttängnmgar kommer vi att uppnå de mål som därskisserats. BILAGA 2 Prop.1994/95:19 DepartementspromemorianSveriges medlemskap i den Europeiska unionen (Ds 1994:48) -FörhandlingsresuUatet i korthet