prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Vad foefräffar Försvarsdepartementets andel av defesfa kostnaderna får dessa högst uppgå tiU det foelopp som anvisats fiin Qärdehuvudtitehis ans&g G 14. Sfatens , utredning av aUvarUgaolyckor. 1994/95:100 6.13 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom Bilaga 5 Stöd tiU frivUliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret 1993/94 Utgift 78 973 000 1994/95 Ans&g 98 771 000'> 1995/96 Förslag 148 157 000"> varav98 771 000 foeräknat för juU 1995-juni 1996 "Ans&gethade tidigare foeteckningen E 2. "'Av anslaget tiUdelas Försvarsmakten , Sfatens räddningsverk och Arfoetsmarknadsstyrelsen . Ans&get om&ttar kostnader för stöd tiU denverksamhet som foedrivs av de frivilUga försvarsorganisationer som anges iförordningen (1994:524) om friviUig försvarsverksamhet. /94 tiUde&des de frivilUgaförsvarsorganisationerna enbart medel i form av sfatsbidrag. Med hänsyn tUl attverksamhet som finansieras med sfatsfoidrag inte om&ttas av foestänunelsemai förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisningar cxhans&gsframstäUningar har årsredovisning inte lämnats. Bidragges som stöd tiU de friviUiga försvarsorganisationer som anges i foUaga tiUförordningen (1994:524) om friviUig försvarsverksamhet för del av derasverksamhet att främja totalförsvaret cxh som därvid omfettar fol.a.försvarsupplysning cxh rekrytering. Stöd tiU friviUiga försvarsorganisationerinom totalförsvaret, anslag Myndighetema Försvarsmakten, Sfatens räddningsverk och Prop. 1994/95:100 Arfoetsmarknadsstyrelsen disponerar och fördelar medlen tUl de Bilaga 5 friviUigaförsvarsorganisationerna. Medlen ges i form av sfatsbidrag. FörfrivilUga försvarsorganisationer inom den miUtära delen av totalförsvaret har,i enhghet med i regleringsforevet för /94 StäUcfe krav pååterrapportering, redovisats dels antal ingångna avtal med kvinnUg personal,dels en fegesredovisning av aifoetet med datorisering av det ekonomiskauppföljningssystemet. Återrapporteringenhar redovisats på tiUfredsställande sätt. RegeringenviU foetona de friviUiga försvarsorganisationemas ovärderhga insats för landetsförsvar såväl i fired som i krig. Eten fritid och det engagemang medlemmarfegger ned i frivUUgarfoetet är inte encfest ett synnerUgen värdefuUtkomplement tiU totalförsvaret som sådant utan fyUer även en viktig uppgiftgenom att, hos landets foefoUcning, väcka ett allmänt försvarsintresse. DefriviUiga försvarsorganisationerna utgör även en viktig cxh uppskatfad länkmellan totalförsvaret och den enskUcfe människan. Etet är mot den foakgmnden som regeringen viU skapagcxfe fömtsättningar för att de firiviUiga försvarsorganisationerna skaU kunnaverka. Regeringen har av detfa skäl inte ansett attansfeget G 15. Stöd tiU firiviUiga försvarsorganisationer inom totalförsvaretskaU vidkännas någon besparing för /96. Fr.o.m /95 tillämpas ett nyttfinansieringssystem för firiviUigorganisationemas verksamhet (prop. 1993/94:100foU. Som stöd tiU frivUUgorganisationemas verksamhet vadgäUer fol.a. rekrytering cxh försvarsupplysning tiUdelasfrivilUgorganisationema medel från ansfeget G 15. Stöd tiU frivilUgaförsvarsorganisationer inom totalförsvaret. Medlen disponeras avFörsvarsmakten, Sfatens räddningsverk cxh Arfoetsmarknadsstyrelsen som härefterfördelar medlen tiU respektive firivilUgorganisationer. För frivUUgorganisationemas utfoUdningsverksamhettiUdefes medel dels firån ansfeget A 1. Försvarsmakten, dels firån ansfeget D 1. BefoUcningsskydd och räddningstjänst. Arfoetsmarknadsstyrelsen tiUdelas medel genom anslaget D 1. BefoUcningsskydd och räddningstjänst. För /96 tiUdelas det friviUiga försvarsorganisationerna för 152 stöd till verksamheten . udjUdnuigsverksamhetenbedöms foU avdefede, Prop. 1994/95:100 varav 66 802 000kronor från ansfeg mom det civife försvaret cxh 138 Bilaga 5 645 000 kronorfrån ansfeg inom det mihtära försvaret. Etet friviUiga försvarsorganisationerna bedömssåledes bU tiUdefede ett sammanfegt foelopp om 353 604 CXX) kronor för sinverksamhet. 6.14 Utbildning av civilpliktiga UtfoUdning av civUpUktiga' 1993/94Utgift 119 /95 Ansfeg 130 /96 Försfeg 204 574000 varav 135 214 000 beräknat för juU 1995 - OAnslaget motsvarar närmast det tidigare ansfeget D 7. Etet civife försvarets behov av personal under höjdberedskap skaU tiUgodoses genom anstäUda, frivilUga cxh civUpUktiga. Lagen omtotalförsvarspUkt, som träder i kraft den I juU 1995, medger att den somskrivits in för civUplikt fär en gmndutbUdning om före utgångenav det kalenderår när han fyUer . Efter denna tidpunkt kangmndutfoUdningen omfetta . Behovet i krig skaU vara styrande förinskrivningen och utfoUdningen av civUpUktiga. Etennuvarande ordningen med ett särskUt utfoUdningssystem för vapenfria upphör.Totalförsvarspliktiga som foevUjas vapenfri tjänst skaU i fortsättningenfiiUgöra denna inom ramen för civUpUkten. Överstyrelsen för civU foeredskap har den 13septemfoer 1994 tiU regeringen redovisat försfeg tiU foehov av pUkrsonal varvid utfoUdningsfoehovet för /96 (18 månader)foedöms vara 2 850 personer för gmndutfoUdning kortare än och 2 512personer för gmndutbUdning längre än . Överstyrelsen för civU foeredskap föreslår attansfeget i de delar som avser gmndutfoUdning längre än 60 cfegar fördefes påSfatens räddningsverk. , , , ochSvenska kyrkans centralstyrelse. 1994/95:100 Regeringens överväganden BUaga 5 UdiUdning av civUpUktiga, Regeringenavser att senare beslufe inom vilka verksamheter civUplikt skaU kunnafiiUgöras. Därefter avser regeringen göra den slutUga fördelningen av ansfeget. 1.tiU Sfetens försvarshistoriskamuseer för /96 anvisar ett ramansfeg på , 2.tUl IQistbevakningen /96 anvisar ett ramansfeg på , 3.tiU Försvaretsforskningsanstalt för /96 anvisar ett anslag på , 4.tiU Försvarsforskning:Hänsynsfegande tiU A-, B- och C-stiidsmedel, m.m. för /96anvisar ett ramansfeg på , 5.tiU Försvarshögskolan /96 anvisar ett ramansfeg på , 6.tUl Flygtekniskaförsöksanstalten för /96 anvisar ett ramansfeg på , 7.tiU Flygtekniskaförsöksanstalten: Avgiftsfinansierad verksamhet för /96 anvisarett ansfeg på , 8.tiU Totalförsvarets pliktverkför /96 anvisar ett ramansfeg på , 9.tiU Myndigheten för awecklingav vissa verksamheter inom totalförsvaret för /96 anvisar ettansfeg på , 10.tiU Vissa mindre nämnder /96 anvisar ett 11.tiU Överkfegandenänuiden för totalförsvaret för foudgetåret Prop. 1994/95:100 1995/96 anvisarett ramansfeg på . 12.tiU Totalförsvarets chefsnämndför /96 anvisar ett försfegsansfeg på I , 13.tiU Delegationen för planfeggning av efterforskiungsfoyråns verksamhet för /96anvisar ett försfegsansfeg på , 14.tiU Utiåning av aUvarUgaolyckor för /96 anvisar ett försfegsansfeg på , 15.tiU Stöd tiU frivilUgaförsvarsorganisationer inom totalförsvaret för /96 anvisar ettansfeg på , 16.tiU UdiUdning av civUpUktigaför /96 anvisar ett försfegsansfeg på . 1994/95:100 Bilaga S 7.1 Anslagsförteckning för fjärde huvudtiteln Aralagilinsra 1995/1998 Föralag 1995/98 (tkr) Tilldelat 1994/95 (tkr) A. Förevaremakten m.m. B. Viaaa Ffiravaramaktan i>lr«tåenda myndighatsr c. Funktionan Civil ladning och aamordnir ÖCB: Civil ladrvng och samord r OCB: Takniska ltg«rdar i ladnjngssystsmat m.m. utveckling och atSd till linsstyralssrna ÖCB: Ersittning till komfTHinari%a fSr beredskapaffirbsrsdalsar F9rabyggar>da Itgårdor mot jordskrad och ar>dra naturolyckor Ersittning fSr verksamhat vid råddningstjinst m.m. 1994/95:100 Bilaga 5 Anslagslittsra 1995/1996 Föralag 1995/96 varav JuH 1995 juri 1996 Tilldelat 1994/95 (ticr) ÖCB: Försörjning msd industrivaror ÖCB: IndustrisOa ttgirdsr Tackande av föriuster tin följd av SUtliga beredskapsgarantier m.m. G. övrig veri(samhat Htnsynstagande till A-,B-och C-stridsmedel, m.m. föraöksanstslten: avgiftsfinanaiarad vert(samhet aweckling av vissa verksamheter inom totalförsvaret 9 161'' Delegationen för planlöggning av afterforskningsbyrflns veiksamhet Utredning av alvarilga olyckor föravareorganisationer inom totalförsvaret m.m. 1 SUMMA FJAROE 1 HUVUOTn-ELN 39 755 492 | 1994/95:100 Bilaga 5 5158. '""' "'» ° ' '■ To.-f6r.vare,s tjinstepliktanimnd 4006. Not 3Motr,,., tidiager analag D 8. Vapenfriy,ei.an:Vapanfri. 7.2 Anslagsförteckning över dencivila planeringsramen samt totalförsvarets civila del 1994/95:100 BUaga 5 Förslag budgetaret 1995/96 (1000-tal kr ) Ju B 2. Polisverksamheten rörande brott mot rikets sSkertiet m.m. Fö C 1. överstyrelsen för civil beredskap: Civil ledning och samordning överstyrelsen för civil beredskap: Tekniska åtgärder i ledningssystemet m.m. Kompetensutveckling och stöd till länsstyrelserna Ersättning till kommunerna för beredskapsförberedelser Förebyggande ätgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. Styrelsen för psykologiskt försvar 1994/95:100 Bilaga 5 överstyrelsen för civil beredskap: Försörjning med industrivaror överstyrelsen för civil beredskap: Industriella ätgärder Täckande av föriuster till följd av statliga beredskapsgarantier m.m. Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. i krig K A 6. Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. Delpost för beredskapsåtgårder inom totalförsvaret : Beredskap för civil luftfart samhällsåtaganden (del) ÖCB: Åtgärder inom den civila delen av totalförsvaret 1994/95:100 Bilaga 5 Skattemyndighetema (del) : (del) Kostnader för vissa nämnder m.m. Jo G 4. Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m. A A 1. N A 1. : Förvaltningskostnader (del) C A 1. Länsstyrelserna m.m. (del) Förvaltningskostnader för Lantmäteriet (del) Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1153) om väpnadstyrka för änstgöring utomlands Härigenom foreskrivs att i 1 § lagen (1992:1153) om väpnadstyrka for änstgöring utomlands orden "Konferensen om säkeiiiet ochsamarbete i * skall bytas ut mot "Organisationen för säkerhet ochsamarbete 1 ". Denna lag träder i kraft . Prop.1994/95:100 Bilaga 5.1 1994/95:100 Utgångspunkter och inriktning............................... 3 Bilaga 5 1.1 Detsäkerhetspolitiska läget........................... 3 1.2Organisationen för säkerhet ochsamarbete i 7 1.4Samman&ttning avbudgetförslaget och anslagsstruktur . . 9 1.5Övergång tillkapitalkostnader ...................... . 11 1.6Finanisering av beredskapslagerinom det civila försvaret . 1.7Revision av /94.. . 15 Organisations-och strukturfrågor.......................... 17 2.1Redovisning av genomfördastrukturförändringar års budgetproposition t.o.m. ............................................ 17 2.2Principer för statsmaktemas stymingav det civila försvaret 19 2.4Översyn av nämnder m.m. inomFörsvarsdepartementets område 29 2.5Försvarets personalnämnd ochTotalförsvarets tjänstepliktsnämnd 31 2.6Avveckling av ........................... 33 2.7Stiategisk försvarsforskning............................ 34 2.8Konsekvenser av EU-medlemskapet................. 35 2.9Planerings- ochbudgeteringssystem................ 37 3.2Ersättningar för kroppsskador .................... 100 VissaFörsvarsmakten närstående myndigheter....... . 102 4.1Övergripande redovisning............................. . 102 4.2Fortifikationsverket..................................... . 102 4.4Militärhögskolan......................................... . 106 Detcivila försvaret........................................... .... 5.1Övergripande redovisning............................. .... 5.2Funktionen Civil ledning ochsamordning.......... . 115 5.3Funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst m.m. . 119 5.4Funktionen Psykologiskt försvar..................... . 124 5.5Funktionen Försörjning medindustrivaror......... . 126 5.6Funktioner hörande till andradepartement....... . 129 5.6.1Halso- och sjukvård................................. 129 5.6.4Livsmedelsförsörjning ............................ . 130 5.6.6Övriga funktioner.................................... 131 153 6 Övrig verksamhet.............................................. . 132 Prop. 6.1Statens försvarshistoriskamuseer.................. . 132 Bilaga 5 6.2Kustbevakningen........................................ . 134 6.5Flygtekniska försöksanstalten....................... 140 6.7Myndigheten för aweckling avvissa verksamheter 6.8Vissa mindre nämnder.................................. 146 6.9Överklagandenämnden förtotalförsvaret......... 146 6.10Totalförsvarets chefsnämnd ...................... 147 6.11Delegationen för planläggning av efterforskningsbyråns verksamhet 148 6.12Statens ,utredning av allvarliga olyckor 150 6.13Stöd till frivilligaförsvarsorganisationer inom totalförsvaret 151 6.14Utbildning av civilpliktiga.............................. .. 153 7 Ekonomisksammanställning................................. .. 156 7.1Anslagsförteckning för ärdehuvudtiteln ....... .. 156 7.2Anslagsförteckning över dencivila planeringsramen samt totalförsvarets civila del .. 159 Förslagtill lag om ändring i lagen (1992:1153) omväpnad styrka för änstgöring utomlands.............. .. 162 gotab 47516, 1994 164 Bilaga 6till budgetpropositionen 1995 (femte huvudtiteln) 1994/95:100Bil. Sverigeskall vara ett välfärdsland där människor har arbete och deoffentliga finansema är i balans. Det kräver kraftfulla insatser for ekonomisktillväxt, ökad sysselsättning och sanerade statsfinanser. Det stora budgetunderskottet gör det nödvändigt attminska utgiftema på en rad områden. För många kommer de omedelbara effektema avdessa åtgärder att bli kännbara. Altemativet med bestående höga räntor och enutdragen ekonomisk kris skulle drabba bamfamiljer, ungdomar och många äldre änhårdare. Fortsatt stort budgetunderskott ökar statsskulden och därmed dentotala räntekostnaden. För att inte ränteutgifterna skall tränga undanvälfärden måste statsskuldens utveckling vändas. Inte minst för framtiden ochbamens skull är detta nödvändigt. För att vissa grupper inte skall drabbas orimligthårt, har regeringen lagt stor vikt vid att besparingama skall delas av allamedborgare. Vidare har regeringen prioriterat besparingar på transfereringar,bidrag och subventioner framför ytterligare nedskämingar i de sociala verksamhetema.Skälen för denna prioritering är flera. Att alla, oberoende av inkomst, har tillgång tillbra bamomsorg, god utbildning samt hälso- och sjukvård och äldreomsorg av högkvalitet är, vid sidan av möjligheten att försörja sig genom eget arbete, detsom främst skapar jämlika och rättvisa villkor i ett samhälle. Det går att iefterhand kompensera med lägre materiell standard. En dålig omsorgunder småbamsåren, eller en förlorad skoltid, ger däremot bestående skador somär kostsamma ur ett samhällsekonomiskt perspektiv och dessutom svåra attreparera. Tillgång till utbildning, vård och omsorgunderlättar också en strukturell anpassning i ekonomin och bidrar därmed tillatt skapa förutsättningar för ökad tillväxt och sysselsättning. En väl utbyggdsocial infrastruktur är en fömtsättning för att ett modemt samhälle, där bådemän och kvinnor förvärvsarbetar, skall fungera. I ett vidare perspektiv bidrar rättvist fördeladevälfardstjänster till sammanhållningen i samhället och utgör därmed också ettväm för demokratin. Ytterligare en viktig utgångspunkt för regeringensbesparingsarbete har varit att behålla transfereringssystemens karaktär medinkomstrelaterade ersättningar. Socialförsäkringar som ersätter bortfall avinkomst har stora fördelar framför forsäkringar som bygger på den s.k.grundtrygghetsprincipen. Ett grundtrygghetssystem skulle innebära att storagrupper ställsutanför det skydd mot kraftigt försämrad levnadsstandard som våra Prop.1994/95:100 nuvarande socialförsäkringar ger. Vidare kräver bidragssystem som bygger påbehovsprövning, till skillnad från generella bidrag, omfattande och relativtkostsamma kontrollsystem och utökad byråkrati. Det visar sig också att i länder, där man tillämparmer av grundskydd och behovsprövning, har de med den svagaste ekonomin detbetydligt sämre än i länder där systemen är mer generella. Många fastnar i enbidragsfälla, som de har svårt att ta sig ur genom egna initiativ. Jämställdhet mellan kvinnor och män är högtprioriterat i regeringens arbete. Alla förslag som regeringen lägger framkommer i förväg att granskas ur jämställdhetssynpunkt för att säkerställa enfortsatt målmedveten utveckling mot ett jämställt samhälle. 1arbetslöshetens och den ekonomiska krisens spår kan vi nu se tendenser på enrad samhällsområden, som är ytterst oroande och som ytterligare inskärperkravet på åtgärder som bryter den negativa utvecklingen. Vissa grupper, främst invandrare, ensamståendeföräldrar och deras bam samt ungdomar, fick sina villkorförsämrade. har försämringama fortsatt för dessa grupper,som det tillkommit nya problem, framför allt relaterade till den högaarbetslösheten. erhöll 671 300 personer socialbidrag.Socialbidragskostnadema har stigit kraftigt ochbidragstiderna blir allt längre. Socialbidragstagarna är i stor utsträckningyngre människor. Hälften av dem är . Boendesegregationen tenderar att öka, framför allti storstadsregionerna, liksom skillnadema mellan rika och fattiga kommuner,när det gäller inkomster, utbildningsnivå, antalet arbetslösa m.m. Alkoholkonsumtionen bland ungdomar ökar igen,speciellt bland flickor, och alkoholdebuten sker dessutom vid allt lägre ålder.Detta är alarmerande, inte minst därför att vi vet att vid 70 - avvåldsbrotten är gärningsmannen alkoholpåverkad. Sammanfattningsvis kan man konstatera att denekonomiska krisen har slagit hårdast i områden och bland grupper som redanbefinner sig i en utsatt position. Bland dessa är många första och andragenerationens invandrare. En kommitté kommer att tillkallas med uppgift attbelysa och analysera den sociala utvecklingen i ett antal bostadsområden i storstadsregionema,speciellt utifrån bamens och ungdomarnas situation. InomArbetsmarknadsdepartementets område föreslås också att särskilda medel avsättsnästa budgetår för insatser i områden med stor andel invandrare. Särskiltstora problem finns i vissa bostadsområden i storstädema. Det behövs mer kunskap på en rad områden for att viskall kunna fa en mer fullständig bild av hur de samlade effektema av desenaste årens höga arbetslöshet och försämrade ekonomi påverkat människorslevnadsvillkor. Det sker också andra förändringar i samhället och ivår omvärld, vilkas Prop. 1994/95:100 konsekvenser för välfärden vi ännuinte kan överblicka. Det gäller t.ex. Bil. 6 den ökadeintemationaliseringen, framväxten av ett mångkulturellt samhälle, användningenav ny teknik och den snabba utvecklingen på kunskaps- och informationsområdet. För att kunna åstadkomma en social och ekonomiskmodemisering av vårt land, främja jämställdheten mellan kvinnor och män ochutveckla välfärden efter nya fömtsättningar och behov, behöver vi bättre kunskaperom hur dessa och andra förändringar påverkar människors liv och vardag. Därför kommer ett välfärdsprojekt att påbörjas inomSocialdepartementet med syfte att kartlägga hur det svenska samhället ochvälfärden har förändrats. Utifrån de kunskaper som en sådan kartläggning ger,och med de restriktioner som saneringen av ekonomin innebär, kommer sedanvälfärdspolitiken att vidareutvecklas. Arbetet, som kommer att pågå understörre delen av innevarande mandatperiod, skall bedrivas öppet och utåtriktat.Resultaten av kunskapsinhämtandet kommer fortlöpande att redovisas och debatteras.Erfarenhetsutbyte med andra länder kommer att vara en viktig del av projektet. En diskussion om hur en modem välfärdspolitik börvara utformad pågår i flertalet industriländer. Många av problemen ochutmaningama vi står inför är gemensamma. Mot den bakgrunden deltar Sverigeaktivt i det intemationella socialpolitiska samarbetet såväl på nordisk someuropeisk och global nivå. har tagit ställning till ettprogram för nordiskt social- och hälsosamarbete 1995-2000. Europakommissionenutarbetar ett nytt program på grundval av vitboken omarbetsmarknads- och socialpolitik och den diskussion som förts i ministerrådetoch andra organ. Vidare har FN till inkallat ettVärldstoppmöte om social utveckling. deltagande i toppmötet förberedsav en kommitté under ledning av chefen för . På toppmötetsdagordning står frågor om utrotande av fattigdom, skapande av produktivsysselsättning och främjande av social integration. del av de sociala välfärdsfrågoma ligger inom Socialdepartementetsansvarsområde. Grundläggande är bl.a. ansvaret för det ekonomiskatrygghetssystemet som omfattar socialförsäkringama och anslutandebidragssystem. Inom vård och omsorg ansvarar i huvudsak kommuner och landstingför den konkreta utformningen och utvecklingen av verksamhetema, medan statensroll är mer övergripande och inriktad på nationella mål, tillsyn m.m. De samlade sociala utgiftema inkl. landstingens ochkommunemas utgifter för hälso- och sjukvård, bamomsorg, äldre- och handikappomsorgsamt andra sociala insatser beräknas /96 (12 mån.) beräknaskomma att uppgå till . Detta motsvarar av BNP.Staten och socialförsäkringama står för ca av de totalautgiftema. Föreslagnastörre förändringar inom Prop. Behovetav att sanera statsfinansema, öka sysselsättningen och minska arbetslöshetensamt att hävda en rättvis fördelningspolitik har varit vägledande försocialpolitikens inriktning och förslagen till utgiftsminskningar. 1 förslagen till besparingar inom familjepolitikenhar regeringens strävan varit att väma dem som har den tyngstaförsörjningsbördan och att undvika att nya marginaleffekter uppkommer. Det harockså varit angeläget att bevara familjestödets generella karaktär, även närersättningsnivåema nu måste sänkas av besparingsskäl. Barnbidraget sänkslikformigt och behåller därmed sitt syfte att utjämna standarden mellan hushållmed och utan bam. Den i den ekonomisk-politiska propositionenaviserade utredningen om besparingama inom familjepolitiken bör medutgångspunkt från de angivna principema, och inom angiven budgetram, pröva omjusteringar bör göras av jämställdhets- och fördelningspolitiska skäl eller föratt minska marginaleffektema. Utgångspunkten att besparingarna skall uppgåtill netto kvarstår. En enhetlig ersättningsnivå om bör genomförassåväl i sjuklöne-och sjukpenningsystemen som inom föräldraförsäkringen.Rehabiliteringspenning skall dock utges . Detsamma gäller ersättningenför de med föräldrapenning som inte kan överlåtas på andraföräldern liksom tillfällig föräldrapenning efter det att förmånen utgetts för14 dagar för samma bam . bör karensdagen inomsjukersättningssystemen tas bort. Det är regeringens strävan attrehabiliteringstanken, dvs. människors möjligheter att återvända till ett normaltliv efter sjukdom eller skada, skall genomsyra såväl socialförsäkringar,arbetsliv som vård och omsorg. En bra och effektiv rehabilitering är viktig urbåde individens och samhällets perspektiv. För individen leder den tillminskat lidande och en större möjlighet att komma tillbaka till ett aktivt liv.För samhället innebär den minskade kostnader inom sjukförsäkringen och hälso-och sjukvården samt för olika former av stöd och hjälp. Vissa förändringar föreslås inom sjukförsäkringenvad gäller avgifter vid sjukhusvård, egenavgift vid inköp av prisnedsattaförskrivna läkemedel samt egenkostnadstaket för högskostnadsskyddet. Pågrundval av tidigare riksdagsbehandling avses ett nytt förslag om reformeradtandvårdsförsäkring bli förelagd . Regeringen föreslog i proposition 1994/95:25 Vissaekonomisk-politiska åtgärder m.m. bl.a. besparingar på pensionsområdet. Denenskilt största besparingen uppkommer som ett resultat av den begränsade inflationsuppräkningenav basbeloppet . Vidare aviserades ett antal åtgärder för attminska förtidspensionsutgifterna. För att minska de negativa effektema för desämst ställda pensionärema inrymmer besparingspaketet en förstärkning av detsärskilda bostadstillägget till pensionärer. Regeringen lämnar i årets budgetproposition förslagtill ytterligare be- Prop. 1994/95:100 sparingsåtgärder på pensionsområdet.Dessa åtgärder innebär vissa för- Bil. 6 ändringar för förtidspensionärer,enhetlig folkpensionsnivå för gifta samt förändringar av det särskildagmndavdraget för pensionärer och beräk-ningsreglema för bostadstillägg tillpensionärer.