prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Den nya myndigheten kommer att få det övergripandeansvaret för infonnation om och det svenska utvecklingssamarbetet. Nordiska afrika-instimtet har som särskild uppgift att forska och sprida kunskap om . Dessutom spelar folkrörelser och enskilda organisationer en betydelsefull roll när det gäller att sprida information om och bisfendsfrågor. Det är också viktigt att t.ex. skolor och universitet, medier och det svenska näringslivet både får tillgång till och möjligheter att bidra med information om det svenska utvecklingssamarbetet. Att informera om andra länder och andra länders kulmrer är ett viktigt led i det arbete som bedrivs för att motverka de tendenser till j42 främlingsfientiighet ochrasism som finns i vårt samhälle. långsiktigaeffekter bör informationsverksamheten huvudsakligen inrikfes Prop.1994/95:100 Nya kanaler bör prövas för att även nå ungdomar utonför Bilaga 4 skolan.Informationsverksamheten bör i stor utsträckning inriktos på Detto bör bl.a. ske inom skolor och universitet för att ge enbättre undervisning och kunskapsspridning om internationellautvecklingsfrågor och bisfendets roll. Här har de regionalt ansvariga informatörernaför undervisningens interaationalisering en Den tidigare försöksverksamheten med regionansvariga permanentosoch föratses fördubblas . Svenskt näringsliv, organisationer och enskildaindivider med biståndserfarenhet samt massmedier är också viktiga grapper iinformationsspridningen. Som aviserades i förra årets proposition har enkartläggning och analys av den statliga biståndsinformationen, både vad gällerbilateralt och multilateralt bisfend, gjorts. Syftet med denna kartiäggning varatt få underlag för en bedömning av behoven av försferkto informationsinsatser.Utredaren föreslår bl.a. att SIDA behåller ett övergripande ansvar förinformation om utvecklingssamarbete. () hardock huvudansvar för information om det multilaterala utvecklingssamarbetet.Dessutom föreslår utredaren att en formaUserad grapp för samråd och samverkanpå informationsområdet mellan SIDA, övriga biståndsmyndigheter ochUtrikesdepartementets avdelning för internationellt utvecklingssamarbete(UD/IU) upprätfes. UD/IU bör enligt utredaren öka sin informationskapacitet isyfte att sferka informationen om multilateralt utvecklingssamarbete samt omsitt eget arbete och möjliggöra ett kvalificerat samarbete med den nyamyndigheten. Efter presentationen av denna utvärdering harregeringen initierat en sammanslagning av bisfendsmyndigheteraa, vilketunderlättar genomförandet av en mer samlad informationsstrategi påbiståndsområdet. Roll- och ansvarsfördelning mellan ochden nya myndigheten, t.ex. vad avser information om multilateralt bisfend, bördock klargöras med utgångspunkt från utredarens förslag. Den nya myndighetenbör to ett större ansvar för att informera om multilateraltutvecklingssamarbete. Regeringen föreslår att 36,6 miljoner kronoranvisas för information under /96. Informationsverksamhet somtidigare belastot SAREC:s, SwedeCorps och BITS sakanslag bör under kommandebudgetår få belasta motsvarande anslagsposter och delposter. 1.godkänner de riktlinjer förutvecklingssamarbete genom den nya myndigheten som förordas i det föregående, 2.bemyndigar regeringen att görade utfästelser och åtoganden som förordas, 3. tillUtvecklingssamarbete genom den nya myndigheten för budgeferet 1995/96anvisar ett reservationsanslag om 11 . Dennya myndigheten och Styrelsen för u-landsutbildning i () 1994/95:100 Bilaga 4 1993/94 Utgift 371 200 000 1994/95 Anslag 424 200 000 1995/96 Förslag 619 916 000 varav 413 277 000 Redovisningen av myndigheternas verksamhet underföregående och innevarande budgefer sker samlat med hänsyn till de förändringarav förvaltningens strakmr som regeringen föreslår. Den nuvarande sfetiiga biståndsförvaltningen besfer underregeringen () av följande fyra förvaltningsmyndigheter, des.k. biståndsmyndigheterna: Styrelsen för internationell utveckling (SIDA),Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS), Styrelsenför internationellt näringslivsbisfend (SwedeCorp), Styrelsen föru-landsforskning (SAREC). Till "biståndsfamiljen" räknas även Styrelsenför u-landsutbildning i (U-centram) vars verksamhet dock är avdelvis annan karaktär. U-centram bedriver utbildningsverksamhet medanknytning till svenskt utvecklingssamarbete. Omfattningen av myndigheternas verksamhet kan dels belysasgenom de ramanslag de disponerar för sin förvaltning, dels genom de sakanslagde disponerar för sin verksamhet. Myndigheternas övrigabemyndiganden m.m. vad gäller förvaltningsändamål (budgefer 1994/95) framgår(milj kr) av följande tabell: Regeringensbedömning av myndighetemas årsredovisningar SIDA,BITS, SwedeCorp, SAREC och U-centram har för förste gången samtligainkommit med årsredovisningar under budgeferet. Samtligamyndigheter redovisar en indelning i verksamhetsgrenar som är tydlig och logiski förhållande till respektive myndighets uppdrag. Myndigheterna har med utgångspunktfrån de av fastsfellda bisfendspolitiska målen och regeringensuppdrag i respektive myndighets instraktion och regleringsbrev, fastsfelltverksamhetsmål för de olika grenaraa. För SlDA:s del bör noteras att indelningen, ochdärmed redovisningen, innebär en viss dubblering beroende på att verksamhetenstyrs genom en anslagsstrakmr som är både land- och ämnesinrikfed, tillskillnad från SwedeCorp, BITS och SAREC, där enbart sektom eller sakfråganutgör grand för verksamhetsindelningen. Myndighetemasdefinitioner av begreppet resultet varierar, vilket återspeglas iårsredovisningama. Redovisningarna från BITS, SwedeCorp, SAREC och SandöU-centram är huvudsakligen inriktode på redovisning av myndighetemas intemaeffektivitet. SIDA fokuserar isfellet på den extema effektiviteten ochredovisningen av resultot för det slutliga ledet. Prestotioner inom de olika verksamhetsgrenamaredovisas i enlighet med förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisningoch anslagsframsfellning av samtliga myndigheter. För de mindre myndighetemainnebär det i princip antol beslut, konttakt, etc. som myndigheten harpresterat . SIDA:s redovisning ger för respektive verksamhetsgren ensammanfattonde bedömning av slutprestotioner i bisfendsinsatsema. Däremot ärredovisningen av SIDA:s intema prestotioner föhållandevis begränsad. Sammanfattningsvis kan konstoteras attredovisningen av prestotioner från myndigheterna i allmänhet är svagt relateradtill någon form av nfel, vilket gör det svårt att bedöma verksamhetensresultotet och redovisningens relevans. Styckkostnader redovisas i olika omfattning förmyndigheteraas prestotioner. Enligt den ovan nämnda förordningen skall en jämförelse göras med de tre föregående verksamhetsåren. I många fall görs .. 10 1994/95. 1 saml Nr 100. Bilaga 4 Rättelse: S.154 raderna 10-13 Utgår jämförelserbakåt i tiden, men i vissa fall saknas ännu underlag för Prop. 1994/95:100 tidsserier. Myndigheten skall i sin årsredovisning ävenredovisa evenmella direkto effekter av verksamheten. En totol effektredovisningvarken bör eller kan genomföras , vilket överenstommer väl med behovenav långsiktighet i det intemationella utvecklingssamarbetet. Effektbegreppet används i vid bemärkelse förredovisning av myndighetemas sakverksamhet. Definitionen innebär attredovisningens innehåll avseende resultot i sakverksamheten kommer att varierafrån år . beroende på vilka utvärderingar etc. som genomförts detakmella budgeferet. Utgångspunkten för SwedeCorp, BITS och SAREC harvarit att redovisningen av sakverksamheten främst skall avse resultot i form aveffekter. Följden är att redovisningarna av sakverksamhetema utgör enförhållandevis liten del i respektive årsredovisning. Liksom förprestotionsredovisningen kan inte heller de delar som avser effekter relaterastill tydliga mål, vilket försvårar en bedömning. Detsamma gäller SIDA:sredovisning av direkto effekter som i viss utsttäckning ingår i desammanfattonde bedömningama för respektive verksamhetsgren. SIDA:s redovisningav långsiktiga effekter lämnas dock huvudsakligen genom en separat årsbok överutvärderingar vilken ingår som en del i myndighetens årsredovisning. Föratt årsredovisningama skall ha såväl ett informationsvärde som kunna tjäna somutgångspunkt för framtida styraing måste "resultoten" kunna relaterastill mål. I samtliga årsredovisningar ger myndighetemas verksamhetsmål en klarbild av vad respektive verksamhet syffer till på en övergripande nivå. Däremotsaknas myndighetemas bedömning av det gångna årets verksamhet i relation tilldessa mål. - SIDA:snya planerings- och styrsystem SIDAredovisar i årsredovisningen vissa utgångspunkter för verkets nya planerings-och styrsystem, ROPPS (Resultot orienterad projekt planering och styrning).Systemet bygger på det i interaationella bisfendskretsar numer väl etobleradekonceptet Logical Framework. Bakgranden till ROPPS är behoven av attsystematisera metodiken för resultotstyraing av verksamheten på program- ochprojektnivå. Syftet är att effektivisera resursanvändningen inom biståndet,förbättta informationen till regering, riksdag och allmänhet samt atttydliggöra och sferka motfegarlandets ansvar för verksamheten. Uppföljningsmetodiken i ROPPS bygger dels på enkontinuerlig uppföljning, dels på en fördjupad analys av verksamheten, normalt var tredje år. De årliga genomgångama fokuserar främst på uppföljning av uppnådda prcxluktionsmål (prestotioner) och utgör underlag för resultottedovisningen i årsredovisningen. De fördjupade genomgångama innebär uppföljning av insatsemas projektmål (effekter), som underlag för resultotonalys i samband med bl.a. landstrategiarbetet. I sin nuvarande utformning är ROPPS framförallt användbar i utvecklingsinsatserdär bisfendet har en katolytisk roll. Riktiinjeraa är i Prop. 1994/95:100mindre utsttäckning anpassade till bisfendsformer som kafesttofbisfend. Bilaga4 stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och humanifera insatser,strakmranpassning samt bisfend genom multilaterala och enskilda organisationer.SIDA avser att fortsätto utvecklingen av formerna för resultotredovisning inomdessa verksamhetsområden. Regeringen föratser att den nya myndigheten i höggrad kommer att tillgodogöra sig de erfarenheter som vunnits genom ROPPS. - Regeringensbehov av information Centralti fråga om myndighetemas resultotredovisningar är vad som är relevant förregeringens bedömning av respektive myndighets verksamhet. Vad gällermyndighetens intema effektivitet kan prestotionsmål sättos upp i en del fall, iandra inte. Till exempel kan antolet beslut ifrågasättos som mått. Stotistik kan dock vara intressant och användbarför att analysera och jämföra administrativa kostnader för olika typer avbisfendsformer. Hur mycket resurser skall avsätfes för mer administrativtkrävande insatser? Vilka administrativa kostnader fmns i övriga led (konsulter,organisationer etc.)? Hanterar myndigheten sin verksamhet på ett rationellt ochkostnadseffektivt sätt med hänsyn till vad som åsfedkoms i det slutliga ledet,dvs. effektema av de olika bisfendsinsatsema? Först när väsentliga slutpresfetioner hardefinierats kan en bedömning av styckkostnademas utveckling leda till ifrågasättondeav verksamheten och mer konkreto direktiv och mål från regeringens sida om attantingen utvidga, förändra eller avveckla verksamheten inom ett visst område. Myndigheternas information om den egna verksamhetenär omfattonde. Endast en liten del av denna information är relevant ochhanterlig för regeringen, och i nästo steg även för . 1 anslutning till arbetet med att konsoliderabisfendsmyndighetema till en organisation är detto en angelägen fråga idialogen mellan den nya myndigheten och regeringen. Målet skall vara attvidareutveckla och förändra myndighetens system för resultotstyming av olikaverksamhetsområden. () har granskat myndighetemas årsredovisningar avseende räkenskaps- /94. RRV:s bedönming av årsredovisningarna från SIDA,SwedeCorp, SAREC och U-centmm är att dessa i allt väsentligt ärrättvisande. I revisionsberättelsema för BITS och Nordiskaafrikainstimtet säger att balans- och resultoträkningama inte kan läggastill gmnd för en bedömning humvida årsredovisningama är rättvisande. Regeringens bedömningar kommer att redovisas i 1995års kompletteringsproposition. stöd tmSandö u-centrum Prop. Verksamhetsmålet för U-centmm är att tillgodosebehov av utbildning hos olika personalkategorier i detintemationella utvecklingssamarbetet. Härvid skall U-centram aktivtanpassa utbudet av utbildning till vad som efterfrågas inom detto område. Bl.a.skall möjligheteraa att öka språk- och språkrelaterad utbildning prövas motbakgrand av att interaationaliseringen och det Ökade deltogandet av en bredresursbas i utvecklingssamarbetet ökar behovet av språkkunskaper m.m. SandöU-centrams arbetssätt och organisation skall utvecklas så att en fortlöpandeanpassning till efterfrågan på utbildning möjliggörs. U-centram har i sinårsredovisning i de delar som avser resultotredovisningen redovisatverksamheten i verksamhetsområdena terminskurs, volontärkurs (SVS-kurs) ochspråkutbildning. Resultotredovisningen indikerar att resultotkravet uppfyllts. Styrelsen bedömer attmöjligheteraa att uppfylla kravet på självkostnadsfeckningsgrad är goda. Beträffande terminskursen blevutfallet att av kursdelfegaraa hade ett u-landsarbete i anslutning tillgenomgången kurs. Beträffande Volonferkursen disponerade avutbildningsplatsema. Nedgången ivolymen för uppdragsutbildning (i försto hand språk) har vänt. Uppgången kanhänföras till dels ökad efterfrågan från enskilda organisationer, dels ettökande intresse för personalutvecklingsinsatser hos företag och organisationer. Anslagssparandet uppgår till14,, vilket utgör av det tilldelade ramanslaget. I sin förenklade anslagsframsfellningbeskriver styrelsen i korthet sitt förnyelsearbete, som innebär utveckling avdels den egna organisationens kompetens och konkurrenskraft, dels verksamhetenstjänsteutbud och verksamhetsfält. Utveckling av den egna organisationen torde varaen grandläggande fömtsättning för att myndigheten skall ha en roll på denmycket konkurrensutsatta marknaden för internationellt utvecklingssamarbete.Samtidigt sker en breddning och fömyelse av kurs-och tjänsteutbudet, bl.a.utvecklas förslag tUl en ny fortbildningskurs för personer yrkesverksamma inomutvecklingssamarbetet i syfte att fördjupa den teoretiska kunskapen och höjafärdigheten inom vissa yrkesrelaterade områden. Kursen skall ligga på enjämförelsevis högre nivå än nuvarande bisfendsmetodikkursen. De övergripande mål som gällde förtteårsperioden /92-1993/94 kompletterade medregeringsbeslut den 23 juni1994 och som gäller för budgeferet 1994/95 ligger fast. Regeringen har den 23juni 1994 beslutot att komplettera verksamhetsmålen enligt följande: U-centmm skall ytterligareöka sina ansträngningar art anpassa utbudet av utbildning till vad somefterfrågas på marknaden. U-centram räknar i anslagsframsfeUningen medatt fortsatfe det påbörjade och framgångsrika förändrings- ochrationaliseringsarbetet. Regeringens bedömning är att deriktlinjer för U-centmms verksamhet som lades fast budgetproposition (prop. ' 1990/91:100, bU. 5, bet.1990/9l:UU15, rskr. 1990/91:242) bör gälfe Prop. 1994/95:100 även för budgeferet 1995/96. Detfe innebär bl.a. en fortsatt Bilaga 4marknadsanpassning av utbildmngsutbudet. Organisatoriskt föreslås U-centram ingå somen separat resultotenhet i den nya myndigheten. U-centtum upphör därmedsom självsfendig myndighet, som den verksamhet som bedrivs iSandö fortsätter. Förslaget ligger i linje med de tankar som framfördes ibisfendsförvaltmngsutrediungen "roller i biståndet" (SOU1994:19). Även U-centram har efterlyst ett närmare samarbete med SIDA.Genom att integrera U-centram i den nya myndigheten skapas fömtsättningarför att bedriva en verksamhet som i högre grad kan tillgodose behovetav utbildning och kompetensutveckling i det svenska bisfendet. Ett särskilt rådbör kunna knytos till u-centret för att bisfe ledningen av verksamheten. Dennya myndigheten omfatfes av regeringens sparkrav på utgifter på sfetligkonsumtion. Dessutom föreslår regeringen ett utökat krav om en procentenhet påmyndigheten för utom U-centram till följd av de förväntodeeffektivitetsvinster som förväntos till följd av myndighetemas sammanslagning.Budgeferet 1995/96 har anslaget således minskats med . År1998 beräknas anslagsnivån ha sänkts (totelt ca. Utöver besparingskravet har sedvanliga uppräkningarfor omkostnader tillämpats på myndigheten. Resultetet återfinns i tebellennedan. Samtliga siffror utom ramen 1994/95 är baserade . 12mån 18 mån 18 mån 18 mån 1994/95 1995/96 Myndigheten 424 200 -26 423 10 varavSandö 32 300 -1115 4 483 51818 SIDA begärde i sin anslagsframsfellan kompensationför tte tjänster till följd av utökade arbetsuppgifter i samband med ettsvenskt EU-medlemskap. Regeringen anser att myndigheten i likhet med övrigsfetiig förvaltning bör bereda plats för den tillkommande verksamheten inombefintliga resurser. SIDA föreslår i sin anslagsframsfellan vidare atttte tjänster vid ambassaden i som finansieras över anslaget C 2.Bistånd genom SIDA från budgeferet 1995/96 förs över till förvaltningsanslaget.Regeringen anser att den nya myndigheten i sin anslagsframsfellan skall se överdet långsiktiga personalbehovet och därvid bl.a. inkomma med förslag om attföra över samtiiga sakanslagsfmansierade tjänster som mte till innehållet ärklart tidsbegränsade. SIDAföreslår i sin anslagsframsfellan att de resurser ( ) som de tre senaste budgeferen sfellts tillmyndighetens förfogande Prop. för kompetensutveckling permanent tillförsförvaltningsanslaget. BITS har Bilaga 4 under liknande villkor disponerat isamma syfte. Regeringen finner det lämpligt att i enlighet med SIDA:sförslag permanenttillföra basen för den nya myndigheten . Därvid avser regeringen att myndigheten fortlöpande skallbedriva aktiv kompetensutveckling av personalen. Regeringen anser att den nyamyndigheten bör få tillgodogöra sig de tidigare myndigheternas anslagssparande,inte minst mot bakgrand av att omorganisationen kommer att medföra vissakostnader av engångskaraktär. Regeringen beräknar såledesbehovet för myndighetens förvaltning till för budgeferet1995/96, varav för U-centram. till Den nya myndigheten ochStyrelsen för u-landsutbildning i () för budgeferet1995/96 anvisar ett ramanslag på , varav förverksamheten inom U-centram. Bidrag till EG:s gemensamma bistånd Nytt anslag (förslag) 90 000 000 varav 60 000 000 beräknat för (Benämningen EU används som övergripande begrepp för dehelhet som omfattes av , medan EG avser det traditionellaekonomiska samarbetet som bl.a. omfattar bisfend). EU-ländema svarar tillsammans föröver hälften av världens samlade bistånd. av medlemsländeraas bisfendsbudgetarkanaliseras genom EG:s gemensamma bisfendsprogram. uppgickutbetolningama genom gemenskapens program till sammanlagt 3 164 miljoner ECU(). Bisfendet genom EG finansierasdels över den reguljära budgeten, dels genom särskilda bidrag till europeiskautvecklingsfonden (EDF). Biståndet över den reguljära budgeten Från EG:s reguljära budget finansieras tivsmedelsbisfend,kafesttofhjälp, stöd genom enskilda organisationer och samarbetet med och (ALA-länderna) samt icke-medlemsländer i . utbefelades sammanlagt 1,8 miljarder ECU för bisfend över den reguljära budgeten. Samarbetet med ländema i och går tillbaka 1974och omfattar handelspreferenser, program- och projektbisfend, Prop.1994/95:100 tivsmedelsbisfend,katostrofbisfend, stöd till enskilda organisationer samt Bilaga 4 stöd för att utjämna flukmationer i exportinkomster främst inom Stödetinrikfes på de fattigaste länderna och de fattigastedelama av befolkningen samt på regioner eller länder med av resursema har avsatts förmiljöinsatser, särskilt bevarandet av . För perioden har ett totolbelopp om 2,75miljarder ECU avsatts för samarbete med och . Av detto är avsett för och för . Stora mottogarländer i ärIndien, och . 1 intor , , ,och framskjuma platser. Samarbetet med medelhavsländema har formen avhandelsavtol som medger fritt tillträde för industriprodukter och finansiellaprotokoll omfattonde en femårsperiod för finansiering av utvecklingsprojekt. För perioden - 1996 har 4,4 miljarder ECUavsatts för de finansiella protokollen samarbete med anslutna länder(Mahgrebstotema, , och , , ,, och , samt ). Av beloppet 4,4 miljarder ECUhärrör 1,3 miljarder från kommissionen och 3,1 från den Europeiskainvesteringsbanken i form av lån. skall genom medlemskapet fr.o.m. den 1januari 1995 bidra till det bisfendssamarbete som finansieras över denreguljära budgeten. För /96 beräknas det svenska bidraget till707 . Finansiering sker genom avräkning mot bisfendsramen. Biståndfinansierat genom Europeiska utvecklingsfonden (EDF) Inomramen för den s.k. samarbetar EG med 70 länder i ,och . Samarbetet finansieras utonför den reguljärabudgeten genom särskilda bidrag till den Europeiska utvecklingsfonden (EDF). Ungefär hälften av bisfendet inom ramen förLomésamarbetet är landprogrammerat genom femåriga landramar. Utöver detfe utgårstöd genom icke-landprogrammerat stmkmranpassning- och importstöd, samarbetegenom enskilda organisationer samt kafesttofbisfend. Bisfend utgår också inomramen för STABEX och Sysmin för att utjänma flukmationer i exportinfekter inomjordbraks- och gmvnäringama. Den nu löpande (IV) avser perioden -1999. För att finansiera den försfefemårsperioden har avsatts 12 miljarder ECU varav 10,8 miljarder ECU inom ramenför EDF (EDF VII) och 1,2 miljarder ECU från Europeiska investeringsbanken(EIB). Förhandlingar om den finansiella ramen (EDF VIII)för samarbetet under den andra hälften av IV inleds i januari 1995.Sverige skall genom medlemskapet bidra till finansieringen av EDF VIII. Storleken på det svenska bidraget fastsfells i de ovan nämnda förhandlingama. EDF VIII skall träda i kraft . De försto dragningarna från EDF VIII förväntos dock ske först till följd av fördröjningen till dess de försto projekten under den nyafonden kommer Prop. Regeringen beräknar för budgeferet1995/96 ett medelsbehov öm . 1. godkänner de riktiinjer för bidragtUl EG:s gemensamma bisfend som förordas i det föregående, 2. bemyndigar regeringen att göra deutfästelser och åfeganden som förordas, 3. till Bidrag till EG:s gemensammabistånd för budgeferet 1995/96 anvisar ett reservationsanslag om . 1993/94 Utgift 25000 000 Reservation O 1994/95 Anslag O 1995/96 Förslag 1 varav 1 beräknat för skall bidra till utvecklingen avbärkraftiga företog i samarbetsländema genom riskkapitolsatsningar, främst isamarbete med svenskt näringsliv. Under budgeferet 1993/94 fatfedeSwedfund styrelsebeslut om åtogande till ett belopp om i 12projekt. Tre av besluten avsåg projekt i till ett värde av 20 miljonerkronor. Swedfiind har inget behov av extrakapitoltillskott för verksamheten i under /96. u-landsverksamhet uppvisar ett positivtrörelseresultot för budgeferet 1993/94. Regeringen har tidigare (prop.1993/94:100, bil. 4) gjort bedömningen att ett realistiskt resultetmål förverksamheten är att projektinfektema skall fecka av projektkostnadernaöver en rallande treårsperiod. För budgeferet 1993/94 motsvararprojektinfektema av projektkostnaderna. resulfet visar att verksamheten bedrivs på ettsätt som förenar bisfend med affärsmässighet. Det uppsatto resultotmålet börkunna nås. Regeringen delar bedömning att ingen kapitolpåfyllnadbehövs för u-landsverksamheten under kommande budgetår. Förslag till riksdagsbeslut Prop. Regeringen föreslår att Bilaga 4 godkänner de riktlinjer förbisfend genom som förordas i det föregående ochanvisar ett förslagsanslag om för budgeferet 1995/96. 1993/94 Utgift 9129 471 Reservation -52 070 1994/95 Anslag 6100 000 1995/96 Förslag 9083 000 varav 6 055 000 beräknat för Den negativa reservationen uppstod till följd av avregeringen medgivet överskridande av anslaget p.g.a. chefbyte. Nordiska afrikainstimtet harenligt förordningen (1988:1124, senast ändrad 1993:1261) med instraktion förmyndigheten i uppgift att inom : -främja ochdriva vetenskaplig forskning om ,