prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — Det kan förvänfas att koramissionen konuner att spela en raer aktiv roll ifrågor som rör samarbetet inom gemenskapema än som varit fallet. 36.5 Prop.1994/95:19 Edigtden tyska grandlagen (artUcel 24) kan förbundsrepublUcen överlåte s.k. höghetsrättigheter till raeUanfolkligainstitationer Bestämmelsen har kompletterats ytterligare. I artUcel25 sägs vidare att folkrättens allmänna regler, dvs. vad sora också brakarbetecknas som den foUcrättsligasedvanerätten, är en del av förbundsrätten och att de har förefrädeframför lagama och dfrekt framkallar rättigheter och skyldigheter för personer bosatfa på förbundsrepublUcens territoriura. Sfadgandet handlar eraeUertid enbart om dhnänfolkrätt och löser! därför mtekonflikter mellan gemenskapsregler och tysk lagstiftning. Den tyska författningsdomstolenhar dock beskrivit gemenskapsrätten som överorttaad vadig lag och utfalat attden tecker och undanfränger {iiberlagem und verdrängen) sådan lag. De vadigadomstolama har att vdja tillämplig lag och, om geraenskapsrätten ärtilläraplig, ge den förefräde. Den tyskatillttädeslagen innehåller i artikel 1 en bestämmelse varigenom de grandläggande fördragen med bilagor och till demfogade protokoll samt det saratidigt undertecknade avtelet om gemensanuna organför de europeiska gemenskapema m.ra. I artikel 2 stedgas attförbundsregeringen löpande skall undertäua förbundsdagenora utvecklingen i Europeiska geraenskapemas råd. I den utsfräckdng soramheinsk lagstiftnmg blfr nödvändig tUl följd av ett rådsbeslut eller ora ett rådsbeslut blfr dfrekt tillärapligt iTyskland, skall underrättelsen ges innan rådet fattar beslut. I övrigtinnehåller lagen bemyndigande förregermgen att raed förbundsdagens saratycke utfärda rättsakter på ettantd angivna områden för att genomföra fördragen. Förbundsdagens samtycke rättsakt krävs dock mte, om förbundsdagen mte mom tte veckor efter det attförslag till en rättsakt sora betrakfas sora brådskande inkorarait tillförbundsdagen har fattet något beslut ora att ge eller vägra sitt saratycke. En ny lag om saraarbetei mellan förbundsregermgenoch förbundsdagen i frågor som rör Europeiska umonen har ttätt i kraftden . I en mledandebestenunelse slås där fast att i frågor som rör Europeiska umonen förbundsdagen skall medverka för stetens bäste. Av näste paragraf framgår att förbundsdagen imätterett särskilt utskott för frågor som rör Europeiska umonen. Förbundsdagen kan gedette utskott ftillmakt att avge utiålanden i dess stelle. I en annanbestenunelse föreskrivs att , vid förste möjliga tidpunkt,skall lärana förbundsdagen utförlig mformation ora allt sora händer mom raraen för samarbetet i Europeiska udonen som kanvara av mttesse för . skall vidare översändaalla utkast och planer bettäffande nyaförordningar och direktiv från Europeiska udonen till förbundsdagen och saratidigt därmed redovisa den tidsplan somgäller för genomförandet.Förbundsdagen skall också erhålla information ora Europaparlaraentetsoch konunissionens instellning till förslagen. I en särskild bestenunelse slås vidare fast att förbundsregermgen, innan denraedverkar till att beslute ora nya rättsakten skall ge förbundsdagen tillfdle att säga sm memng om förslaget. Den tid mom vilken Prop. 1994/95:19förbundsdagen skallte steUdng raåste bestäimnas så att förbundsdagen får tillräckligt med tid för attsätte sig in i frågan. Förbundsregermgen skall till grund för underrättelsen till förbundsdagenlägga den ståndpunkt manmtegit vid de förhandlingar som skett mom Europeiska umonen. 37 Dekonstitutionella fömtsättningama för en Prop. Ett svenskt medlemskap iEuropeiska umonen kräver att grandlagen ändras. I jum 1991 tillkallades denparlamentariskt sammansatte konunitté sora antog namnet Grandlagsufredningeninför EG (Ju 1991:03). Utredningens uppdrag var att överväga vilkagrandlagsändringar som kunde vara nödvändiga om skulle komma attanslutes tUl Europeiska gemenskapema. Ufredningen hade också i uppdrag att bl.a. överväga på viUcet sätt rUcsdagen skulle kunnaspela en aktiv roll i ett EG-samarbete och hur svenska val tUl borde ske. Grandlagsufredningenöverlämnade sitt betänkande, EG och våra grandlagar (SOU 1993:14). I den offentiigadebatt som fördes sedan ufrednmgen lämnat sitt betänkande gjordes gällandebl.a. att förslagen gick längre än vad som varnödvändigt. Inom utarbetedes därför departementsproraeraorianVåra grandagar och EG - förslag till altemativ(Ds 1993:36) i viUcen förslag tUl altemativa förfettningstekniska lösdngar länmades. Grandlagsufrednmgensbetenkande och promemorian remissbehandlades. En sararaansteUdng avremissytaandena över betenkandet ochpromemorian publicerades i promemorian (Ds 1993:71) EG och grandlagama. Regermgen beslutede att överlämnapropositionen 1993/94:114 Grandlagsändrmgar mför ett svensktraedleraskap i Europeiska umonen till . Regeringenanför i grandlagspropositionen att den offentiiga debatt sora förts sedan Grandlagsuttedningens betänkandeoch remissvaren över betänkandet läranats mte bara gällt frågan oranödvändiga grandlagsändrmgar utan också immst lUa hög grad frågan om hur man närraare skall karakterisera deteuropeiska samarbete som har ansökt om att få te del av. Det framhållsatt det är vUctigt att skUja vad sora utgör granden för saraarbetei, liksom hmdess ramar bestems, från vad som ärprmciper för hur samarbetet ftmgerar mom de givna ramama. Regeringen gör sanunanfatmmgsvis i nyssnärandaproposition två konsteteranden. För det förste att det ligger i Sverigeshand att, oavsett hur vi väljer att i grandlagen reglera vårt deltegande isamarbetet, i huvudsak självt avgöra hur långt vi är beredda att gå i enfortsatt europeisk mtegration. För det andra att grandlagen mte bör ändras såatt bmder sig självt vid ettgodtegande av nu gällande rättsläge inom EU. Vi skall i stellet, edigtvad som sägs i propositionen, bevara vår frihetatt tillsammans med de övriga suveräna medlerasländema utforma principernaför det framtida saraarbetet. Grandlagsuttednmgens förslag ora en allraän bestenunelse i 1 kap.regeringsforraen av mnebörd, att de förpliktelser som följer avmedlemskapet skall gälla uten hinder av vad som annars stedgas i svenskgrandlag eller annan lag bör edigt regeringen, mot bakgrand av det sagda,inte tes m i regeringsformen. Ipropositionen föreslås en på medlemskap särskilt imUcted regel i 10 Prop.1994/95:19 kap. 5 § regeringsformen om överlåtelse av viss beslutanderätt tillEuropeiska gemenskapema. I en övergångsbestämmelse tUl den föreslagna 10 kap. 5§ regermgsformen regleras överlåtelsen m.m. i samband med en EU-ansluöiing.Vidare föreslås i propositionen en bestänunelseora val till , några äncfringar i tryckfrihetsförordnmgensom gäller rätten tUl reklam och rätten att äga svensk periodisk skrift.Ändringama i regeringsformen och i tryckfrihetsförordningen föreslås fräda ikraft den cfag som bestäms i särskUd lag. Konstitationsutskottethar i sitt betenkande 1993/94:KU21 Grandlagsändringar mför ett svensktmedlemskap i umonen tiUstyrktregeringens förslag med undanteg för att lagändrmgama föreslås ttäda ikraft , nänUigen . har den28 tillstyrkt utskottets förslag och förklarat grandlagsändringama,med den angivna ändringen, vilande (rskr. 1993/94:275). I grandlagspropositionen föreslåsatt föratsättningama för överlåtelse av beslutenderätt till EG skall regleras iett nytt förste stycke i 10 kap. 5 § regeringsformen.Regermgen anser i propositionen att möjlighetema till överlåtelse tUl EGbör regleras särskilt i 10 kap. 5 § regeringsformen och inte i en allmänbestenunelse ora möjlighetema till överlåtelse av beslutanderätt tUl mellanfolklig orgamsation, mellanfolklig domstoleller annan stat. Det vilandeförklarade förslaget lyder sålunda: "kan överlåtebeslutenderätt tUl Europeiska gemenskapema så länge som dessa har ett fri- ochrättighetsskydd raotsvarande det sora ges i denna regermgsforra och i deneuropeiska konventionen angående skydd för de raänskliga rättighetema och degrandläggande frihetema. besluter ora sådan överlåtelse genorabeslut, varora minst tte fjärdedelar av de röstande förenar sig. Riksdagensbeslut kan också fattes i den ordnmg som gäller för stiftande avgrandlag." En sådan lösmnghar edigt vad sora sägs i propositionen den fördelen att det förhållandel att kan tillhöra EG klart framgår av regermgsformen. Genom en sådan regel klargörs också, edigt regermgen, art det finns normer sora gäller här i riket uten art kunna härledas ur de överordnade norraema i regeringsforraen - utom såvirt avser dess regler om överlåtelse av beslutenderätt - uten vilka i stellet har sin grand i EG-rättens pruicipen Härav följer också art de rättsregler som gemenskapema besluter med stöd av den överlåtoa beslutanderätten har den rättsverkan här i landet som följer av EG-rätten. Av detta fraragår i sin tan framhölls det i grandlagspropositionen, att svenska domstolar och rayndigheter är skyldiga att tillämpa EG-rättsliga är sålunda skyldiga att efter anslumingen uten mellankoramande 496 nationell lagstiftnmg tillämpa av EG-institationemautfärdade rättsakter Prop. 1994/95:19 i den mån dessa är dfrekt tiUämpligaoch/eller har dfrekt effekt. De är också i fell av normkonflUrt mellan eninhemsk regel och en EG-rättslig regel skyldiga att tUlärapa den EG-rättsligaföre den mhemska. I grandlagspropositionen tesockså upp frågan om en sådan på medlemskapsärskilt mrikted överlåtelseregel bör förses med några begränsningar tUlart eller omfettdng av rätten tiU överlåtelse. För att särskilt markera den vUrt som tilhnäter ett verksamt fri- ochrättighetsskydd är det edigt regeringen ur svensk synvinkel av avgörande betydelseför EG-rättens genomslag här i landet att det fri- och rättighetsskydd somfinns inom EU och som har ttaktetfästs i Maasfrichtförcfragetverkligen upprättoåUs. Regeringen föreslog därför att överlåtelsen skallföratsätta att EU vidmakthåller ett fri- och rättighetsskydd som raotsvararvårt eget edigt 2 kap. regermgsformen ochdet skydd som finns i om skydd för raänskliga rättigheteroch grandläggande friheter, sora har föreslagits inkorporeras i den svenskarättsordmngen (prop. 1993/94:117, bet. 1993/94:KU 24). En annan sak, somutvecklas i grundlagspropositionen, är att regermgsformens bestenunelser omstetsskickets grander, oavsett innehållet iöverlåtelsebestämmelsen inte medger art överlåtelse sker av beslutenderärti sådan utsttäckning eller med sådant innehåll art dess grander upphör art varagiltiga. Den föreslagna bestämmelsen i regermgsformenomfattar samtiiga fall av överlåtelsetUl gemenskapema, oavsett den överlåöia beslutanderättens art. Ibestämmelsen finns sålunda mte någon begränsning i fråga om vUka slag avbeslutenderätt som får överlåtes. Det är i stellet innehåUet i de fördrag tillföljd av vilka överlåtelse sker som avgränsar den beslutenderärt som vid varje givet beslutstillfälle överiåts. Eftersom gemenskapsmstimtionemakan handla endast om och i den utsfräckdng somde av medlemsländerna beslutede fördragen ger dem befogenhet till, är det möjligt för rUcsdagen att vid varje givettillfälle då överiåtelse sker tillräckligt överblicka och föralse vilkabefogenheter som överlåts. Bestemmelsen i 10 kap. 5 § regermgsformen gälleröverlåtelse tUl Europeiska gemenskapema, EG, eftersom det mom ramen för EUendast är till EG som överlåtelse av beslutenderätt kan göras. I fråga omproceduren för överlåtelsen föreslås i grandlagspropositionen att ettkvalificerat beslutsförferande skall äga ram. Beslut om överlåtelse föreslåssålunda kunna fattas med tte fjärdedelars majoritet eller i den ordning somgäller för grandlagsstiftande. Bettäffande denöveriåtelse som sker i samband med en EU-ansluöung föreslås emellertid i grandlagspropositionen att det i en särskild övergångsbesteramelse till 10 kap. 5 §regeringsformen föreskrivs att med tillämpning av sedvadiga beslutsregler, dvs. med enkel majoritet, skall kunna fatte beslut om överlåtelse avbeslutsbefogenheter till Europeiska gemenskapema. En föratsättning härför är edigt bestemmelsen att , sedanfolkomrösöiing i hela rUcet ägt ram i frågan, har godkänt avtel om ansluöiing till Europeiska umonen. anser isitt ovan nämnda betänkande, lUcsom 32Riksdagen 1994/95. 1 saml Nr 19. regeruigen, att det i regeringsformensöverlåtelseregel bör göras en Prop. markering av den vUrt som Sverigetillmäter ett verksamt fri- och rättighetsskydd och att dette bör ske på det sätt som föreslås i Utskottetkonsteterar att det av den föreslagna regelns utformning framgår att detär som i samband med beslut om överlåtelse skaU görabedömningen att gemenskapernas fri- och rättighetsskydd raotsvarar detsora ges i regeringsformen och i Domstolar ochmyndigheter är således skyldiga att tUlämpa en EG-rättslig regel somutfärdats på ett område där EG genom överlåtelsen erhållit kompetensatt lagstifta, även om den skulle begränsa en i regeringsformen angiven fri-och rättighet. däremot i lUchet med regermgen attgrandlagsregeto skall mnehålla fastiagcfa begränsmngar i överlåtelserätt. utskottet att en överlåtelse av beslutsbefogenheter med stödav den föreslagna lydelsen av 10 kap. 5 §regeringsformen inte kan ske i sådan utsfräckning att regeringsformensbestenunelser om stetsskickets grander upphör att vara giltiga. RiksdagenssteUning som det främste stetsorganet får inte genom överlåtelse av normgivningskorapetens urholkas i Det oraråde sorainte kan överlåtes är eraellertid, edigt utskottet, inte inskränkt tiUbestämmelserna om grandema för vårt sfatsskick uten omfattar också andra bestänunelser sora bär upp grandläggande prmciper i vårt konstimtionella system. firamhåller här särskUt denbetydelse som den fria åsiktsbUdningen har för vårt sfatsskick. När detgäller att fastställa vilka beslutsbefogenheter som fdctiskt överlåts vid ettmedlemskap är edigt utskottet givetvis utgångspunkten det svenskaansluöimgsfördraget som i sm tar hänvisar tUl de gmndläggande fördragen. Dessa beslutsbefogenheter låter sig emellertid inte helt lättfaststellas. rätt att fatto beslut måste baserasig på de grandläggande fördragen är det emellertid, edigt utskottet,möjligt för att raed tUlräcklig grad av säkerhet överblicka och föralse viUca beslutsbefogenheter sora Edigt utskottetär geraenskapemas beslutsbefogenheter i de fördrag sora tillttäder vidett medlemskap utomordentiigt begränsade på de områden där grandläggandeprinciper i vårt konstitationella system berörs.Utskottet konsfaterar att ttyck- och ytaandefrUietslagstiftningen liksomoffentiighetsreglema är nationella angelägenheten När det gäUerfrågan om vad sora gäller om EG-regler sttider mot svensk grundlag anserutskottet att den svenska hållningen inte bör vara att fala om en konfliktraellan EG-rätt och nationell rätt. Vad frågan bör gälla är i stellet,framhåUer utskottet, om EG-organet haft rätt att raed verkan för fatteett sådant beslut sora det fatfat och om den beslufade rättsakten ligger inoradet oraråde där beslutenderätten överlåtits. rättsakten ligger utenfördette oraråde bör svaret, edigt utskottet, vara att den inte är giltig iSverige. Bettäffandeöverlåtelsen i saraband raed en EG-anslutoing har utskottet tiUstyrkt grandlagspropositionens förslag till övergångsbestemraelse till 10 kap. 5 § regeringsformen. 37.3 Införlivande av EG:s existerande regelverk Prop. Regertogen konsteterar igrandlagspropositionen att ett införlivande av EG:s existerande regelverk pågoda skäl måste antes forcfra grandlagsstöd. I dette regelverk mnefattes EG:sprimär- och sekundärrätt, fördrag med ttedje land samt praxis. Idenna materia ingår edigt regermgen därraed normer som niåste anses hakonstitationell valön Regeringen anseri propositionen att det skulle kunna ligga i sakens natur att den föreslagnabestemmelsen i 10 kap. 5 § förste stycket regertogsformen också gergrandlagsstöd för övertegandet av EG:s existerande regelverk, men att det ändåför tydlighets skull utttyckligen bör anges i övergångsbestenunelsen tdl 10kap. 5 § regeringsforraen att övergångsbestänunelsen,när det gäller en ansluttiing tiU EU, inbegriper anslutningens båda sidor, dvs.såväl övertagandet av redan existerande EG-rätt som överlåtelsen avbeslutsbefogenheter för fraratiden. I denna övergångsbestänunelse sägs därför att rUcsdagen får i samma ordning som ifråga ora överlåtelse av beslutanderätt till EG beslute ora mförlivande medsvensk rätt av gemenskapemas regler vid tillfrädestidpunkten. har också i fråga ommförlivandet av existerande EG-rätt med den svenska rätten tUlstyrktgrandlagspropositionens förslag tiUövergångsbestemmelse tUl 10 kap. 5 § regeruigsformen. I grandlagspropositionen föreslåsatt tidpunkten för ändringama i regeringsformenskall bestämmas i en särskUd lag. Om del för riksdagensförste beslut i frågan står klart att kan fräda m i EU /95 bör, edigt vad som sägs i propositionen, den föreslagna bestemmelsen underriksdagsbehandlmgen kunna ersattes med en bestemd dag förikraftträdandet. Konstimtionsuiskoitet har av forraella skäl stelltsig avvisande tUl den metod för ikraftttädande sora föreslås igrandlagspropositionen. Utskottet anser inte heller att det ärnödvändigt av praktiska skäl att avste från att ange en bestemd dag för Ucraftttädande av grandlagsändringama. Denna dagbön edigt utskottet, sättes till för att idecember månad skall kunna fatte beslut ora överlänuiande av beslutenderätttill EG per . 38 En svenskanslutningslag 38.1 Behovet av en anslutningslag Regeringens förslag: Övergripandebestänunelser om anslutning tUl Europeiska lUiionen regleras i enanslutningslag. Utredningens förslag:Överensstämmer med regeruigens förslag. Remissinstansema: Samtiiga remissinstansersom yttrat sig över förslaget har, med ettundanfag, utgått från att bestämmelser om anslutning tillEmopeiska udonen skall tes in i en anslutningslag. domareförburuiifrågasätter ora det behövs någon mhemsk lagstiftning för att införliva detgemenskapsrättsliga regelverket med svensk rätt. Skälen för regeringens förslag: Viden anslutning till EU niåste en sfat acceptera och lojdt tUlärapa det vidtillttädestidpunkten existerande regelverket,såvicfa inte annat överenskommits i anslutmngsfördraget. En nymedlemsstet blfr härigenom jämstelld med de tidigare raedlerasländema såvitt avser den existerande EG-rätten. Med hänsyn tUldet dudistiska synsätt på förhållandet raellan folkrätt och nationellrätt som råder i vårt land krävs någon form av nationell lagstiftning för att införliva anslutmngsfördraget med svensk rätt.Även ancfra förhållanden föradedda av medlemskapet kan behöva regleras på ettövergripande sätt. Också i nuvarande raedlerasländer sora har endualistisk ttadition har, som framgått(avsmtt 36), anslutningen till de europeiska gemenskapema föradettövergripande lagstiftning i form av en särskild anslutnmgslagstiföiing. Regeringenföreslår att övergripande bestämmelser om anslutmng till Emopeiskaunionen skall regleras i en anslutningslag. På olika sakområden kan en svenskanslutning föradeda särskUd lagstiftoing. Det kan gälla dels lagstiftning sombehövs på sakområden som inte tecks av EES-avtelet, dels ändringar av lagar somutfärdats till följd av EES-avtelet och som behöver anpassas i adedning av en anslutmng till Europeiska unionen (se avsnitt41). Regermgen avser att återkomma till med förslag härom. 38.2 Överlåtelse av beslutanderätt 3S.2.1 Formen förriksdagens beslut Regeringens förslag: RUcsdagen beslutar genomanslutdngslagen om överlåtelse av beslutanderätt till Emopeiska gemenskapema. Utredningens förslag:Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertdettillstyrker ufredningens förslag. Juridbka fakultetsstyreben vid Uppsalauniversitet, vid ochSvenska () avstyrker dock ufrednuigens förslag.Juridiska fakultetsstyreben anser att det är tillräckligt att regermgen efterriksdagens godkännande ratificerar anslutningsfördraget och att det hämtöverinte behöver fattas något ytterligare riksdagsbeslut. Fakultetsstyrelsen anserdärför att det inte är jmidiskt kortekt att i lagen fa in en särskUd bestänunelse om överlåtelse av beslutenderätt. Samhälbvetenskapligafäkultetsnänmden anser att det är tUlräckligt att i lagen föreskriva attanslutmngsfördraget skall gäUa här i landet. SAF anser att det inte är nödvändigt med någon särskUd bestämmelse om överlåtelseutöver vad som följer av införlivandet av . domareförburui har svårt att inse det pedagogiska värdet avatt förfatöiingsreglera frågan om överlåtelse av beslutenderärt. Även hovrätten över och haruppfatöimgen art en särskUd överlåtelsebesteramelse uite är nödvändig. Skälenför regeringens förslag: I grandlagspropositionen behandlas mte frågan omformen för rikscfagens beslut om överlåtelse av beslutanderärt. IGrandlagsuiredmngens betänkande berörs däreraot denna fråga något i samband meden redogörelse för det nuvarande stodgandet i 10 kap. 5 § regermgsformen. Ufredmngen anser art det torde vara namriigt att ertbeslut ora överlåtelse sker i form av lag och hänvisar till förarbetena till bestemmdsen(prop. 1964:140 s.l31 f och SOU 1972:15 s. 185). Gmndlagsufrednmgen framhåUer emeUertid art det mte är obligatoriskt art använda lagformen och art någotsådant krav heller inte stells upp i paragrafen. Varken i den igrundlagspropositionen föreslagna 10 kap. 5 § försto stycket regeringsformeneller i övergångsbestämmelsen tdl den paragrafenstells det såluncfa upp något krav på att rikscfagens beslut skall fattasi lagform. Som närmare konuner att fraragå i det följande är den huvudsakliga konsekvensen av att mgår ettfördrag ora anslutning tUl Europeiska umonen den, att en överlåtelse avbeslutonderätt som annars tUUcommer svenska organ sker till Europeiskagemenskaperna. När det gäller anslutmngsfördraget skall detto edigt artikel 2ratificeras av de fördragsslutonde parterna i edighet med deras respektive Detär edigt regermgsformens bestämmelser Prop. 1994/95:19 regermgen som mgår enintemationell överenskommelse, i vissa fdl efter godkännande. 2 § regermgsformen föreskrivs i vilka fall regermgen skall inhämteriksdagens godkännande. Om lämnar sitt godkännande, kan regeringenbeslute att ratificera avtelet. Frågan är om rUcsdagens beslut att godkännaanslutningsfördraget skdl anses utgöra det beslut som avses i de igrandlagspropositionen föreslagna bestämmelserna i regeringsformen omöverlåtelse av beslutenderätt. Det är den medng som hävdas av Juridbka fäkultetsnänmden vid anser att överlåtelsen görs i och med att Sverigedeponerar sina ratifikationsinsöument med avseende på anslutningsfördraget. Detförhållandet att rUcsdagen mte kan godkännaanslutningsfördraget utan att stödja sig på bestemmelsen i 10kap. 5 § förste stycket regeringsformen om överlåtelse av beslutanderätt medföredigt fakultetsnäranden att ett senare beslut ora just överlåtelsen är bådefelaktigt och raeningslöst. Riksdagenraåste när den fatter beslut ora att gocUcänna anslutningsfördraget iaktte denprocedur som är föreskriven för överlåtelse av beslutanderätt, dvs. i dette faUden procedur som föreskrivs i det vilande förslaget till övergångsbestemraelsetdl 10 kap. 5 § förste stycket regermgsformen. Detto följer av bestenunelsema i10 kap. 2 § regeringsformen. I förste stycket sägs att regermgen mte får ingå för riket bmdande överenskommelse uten attriksdagen har godkänt denna, om överenskommelsen fömtsätter att lagändras eller upphävs eller att ny lag stiftas eller om den i övrigt gdler ämnei vilket skdl beslute. I andra stycket sägs att om det föreskrivssärskUd ordning för det rUcsdagsbeslut soraföratsätts, skall sanuna ordning iakttes vid gcxikännandet av överenskommelsen. Detta innebär edigt regermgens memng,att om en överenskommelse är av såcfant umehåll att den föratsätter överlåtelse av beslutenderätt tUl mtemationella organ, såskall vid godkännande av överenskommelsen den procedur som föreskrivsför sådan överlåtelse iakttes. iimebär emellertid inte att detrUcsdagsbeslut sora föratsätts genom överenskommelsen - antmgen det är ettnormgivmngsbeslut eUer ett beslut av annan karakter - skall anses fattet i och raed att rUcsdagen har godkäntatt regermgen får mgå överenskommelsen.