prop · GH0373 · 1994-01-01 00:00:00 — Med nettovinst avses därvid vad som återstår av vinsten efter det att egendomsnämnden har avsatt det rörelsekapital som behövs för förvaltningen av egendomen eller medel för utjämning av årsvariationer i utdelningen. I nettovinsten inräknas på motsvarande sätt vad som tas i anspråk för utdelning till pastoraten av tidigare avsatt kapital. De remissinstanser som har motsatt sig den föreslagna ändringen av den särskilda kyrkoavgiften har i stället föreslagit att den särskilda kyrkoavgiften slopas. Den särskilda kyrkoavgiften är emellertid en del i det inomkyrkliga utjämningssystemet. Kyrkofondens inkomster genom den särskilda kyrkoavgiften uppgick till ca . För att få in motsvarande belopp genom den allmänna kyrkoavgiften skulle denna behöva höjas med per skattekrona. En sådan förändring skulle innebära en väsentlig omfördelning mellan olika kyrkokommuner. Som exempel kan nämnas att kyrkokommunerna i , som redan svarar för ungefär hälften av stiftens nettobidrag till kyrkofonden, skulle få betala ytterligare till kyrkofonden och ytterligare . En del kyrkokommuner med stora lönetillgångar skulle få sina avgifter till kyrkofonden mer än halverade. Den särskilda kyrkoavgiften kan därför inte slopas utan att andra förändringar görs i det kyrkliga utjämningssystemet. Kyrkoberedningen har i sitt betänkande Vissa kyrkofrågor (SOU 1993:46) föreslagit vissa förändringar av det kyrkliga utjämningssystemet. Dessa föränd- ringar berör emellertid inte den särskilda kyrkoavgiften. Vårt förslag när det gäller den särskilda kyrkoavgiften innebär en förenkling och att avgiften blir mera rättvis än med nuvarande system. medverkar den föreslagna förändringen till att lönetillgångarna blir mera värdebeständiga. Regeringens förslag: Bestämmelser om tillsyn och tillståndsprövning beträffande förvaltningen av den kyrkliga egendomen ersätts av ändamålsbestämmelser. Kyrkoberedningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Departementspromemorian överensstämmer med regeringens förslag. Kyrkofondsstyrelsens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget om avreglering tillstyrks av samtliga de remissinstanser som yttrat sig i denna fråga, däribland , , , domkapitlen i , och , stiftsstyrelserna i , , , , , och samt . Kammarkollegiet och stiftsstyrelsen i anser emellertid att beslut som rör pastoratens löneboställen skall kunna överklagas hos kollegiet. kyrkomöte tillstyrker regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: Statens ansvar för finansför- mögenhet bör bestå i att trygga dels att avkastningen av förmögenheten används för de ändamål vartill den har tillkommit, dels att fondkapitalets värde säkras som möjligheter skapas för en effektiv förvaltning. Däremot bör förvaltningen inte vara kringgärdad av bestämmelser om tillsyn och tillståndsprövning som försvårar en rationell handläggning av ärenden om t.ex. köp eller försäljning av fast egendom. finns ett flertal bestämmelser av sådant slag i kyrkolagen. Bl.a. finns bestämmelser om att frågor om försäljning eller byte av kyrklig jord skall prövas av Kammarkollegiet eller egendomsnämnden, beroende främst på egendomens saluvärde. Nuvarande förvaltningsbestämmelser är detaljerade och har medverkat till att handläggningen av ärenden om köp eller försäljning av kyrklig jord ofta har tagit . Bestämmelserna har på detta sätt varit ett hinder för en effektiv förvaltning av den kyrkliga finansförmögenheten. En möjlighet att förenkla och effektivisera förvaltningen är att reducera antalet nivåer för handläggningen av ärendena. Det är därför viktigt att möjligheterna att överklaga beslut angående förvaltningen begränsas. Genom en enhetlig och sammanhållen förvaltning kan rationaliseringsvinster göras som man skapar förutsättningar för att öka finansförmögenheten. Vi föreslår därför att kyrkolagens föreskrifter om tillsyn och tillståndsprövning vid försäljning och köp av fast egendom samt om användning av fondmedel slopas och ersätts av klara ändamålsbestämmelser för förvaltningen. Regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna skall träda i kraft . Övergångsregleringen i fråga om sådan beräkning av den särskilda kyrkoavgiften som sker på skogsbruksvärdet förlängs intill utgången av . kyrkomöte har tillstyrkt regeringens tidigare förslag till kyrkomötet att de föreslagna lagändringarna skall träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: De förslag till lagändringar som regeringen nu lägger fram syftar till att få till stånd en enklare och effektivare förvaltning av den kyrkliga finansförmögenheten. Detta bör leda till en bättre värdebeständighet och en på ökad avkastning av denna förmögenhet. Förändringarna bör därför genomföras möjligt. Ett genomförande av reformen skulle emellertid innebära att det blev en mellan riksdagsbeslutet och genomförandet. Regeringen föreslår därför att de förslagna lagändringarna skall träda i kraft först . Detta innebär att reformen kan förberedas på ett bättre sätt. Ett uppskjutande av reformen får emellertid konsekvenser för beräkningen av den särskilda kyrkoavgiften. Enligt 42 kap. 16 kyrkolagen bestäms underlaget för den särskilda kyrkoavgiften med hänsyn till förhållandena året före det år som föregår bidragsåret. Avgiften för beräknas i princip på värdet av tillgångarna . I lagen (1992:1175) om ändring i lagen (1992:301) om införande av kyrkolagen (1992:300) har utfärdats föreskrifter om att sådan särskild kyrkoavgift som beräknas på skogsbruksvärdet för inte får överstiga av överskottet från egendomsnämndens förvaltning av pastoratens skogar under det räkenskapsår som avslutas vid utgången av . Den särskilda kyrkoavgiften för jordbruks- och skogsfastigheter beräknas taxeringsvärden. Detta innebär för flertalet fastigheter en höjning av den särskilda kyrkoavgiften. har i en skrivelse till regeringen erinrat om konsekvenserna av de höjda taxeringsvärdena på fastigheter och den minskade avkastningen av prästlönefonder. Förbundet har med hänvisning till dessa konsekvenser anhållit om en provisorisk sänkning av den särskilda kyrkoavgiften om inte en genomgripande förändring av kyrkofondssy- stemet kommer till stånd . För att lindra effekterna av de höjda taxeringsvärdena på skogsfastigheter föreslår regeringen att övergångsregle ringen i fråga om beräkningen av den särskilda kyrkoavgiften förlängs . I samband med att egendomsnämnderna enligt vårt förslag övertar förvaltningen av löneboställenas jordbruk och prästlönefonderna kommer egendomsnämnderna att disponera avkastningen av denna egendom. Egendomsnämnderna kan av denna avkastning betala den särskilda kyrkoavgiften för enligt de föreslagna nya bestämmelserna. Det nya systemet för beräkningen av den särskilda kyrkoavgiften innebär att egendomsnämnderna fr.o.m. från sin förvaltning av kyrkans finansförmögenhet skall betala särskild kyrkoavgift till kyrkofonden med lika stort belopp som man delar ut till pastoraten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör utfärda närmare föreskrifter om betalning av särskild kyrkoavgift till kyrkofonden. Det främsta syftet med de föreslagna förändringarna i fråga om förvaltningen av finansförmögenhet har varit att förbättra avkastningen och öka värdebeständigheten hos dessa tillgångar. Enligt en av gjord undersökning uppgick värdet av kyrkans finansförmögenhet till ca . Avkastningen täcker endast av kostnaderna för verksamhet men kan om tillgångarna förvaltas effektivt bli av stor betydelse för . På grund av rationaliseringsvinster kan förvaltningskostnaderna väntas bli lägre vid en samlad förvaltning hos egendomsnämnderna än med nuvarande ordning. Den föreslagna förändringen i fråga om beräkningen av den särskilda kyrkoavgiften kommer på kort sikt att innebära en minskning av kyrkofondens inkomster. Genom att den särskilda kyrkoavgiften knyts till avkastningen blir kyrkofondens inkomster genom den särskilda kyrkoavgiften beroende av kon- junkturerna. Vid nuvarande avkastning av finansförmögenheten blir minskningen av kyrkofondens inkomster genom den särskilda kyrkoavgiften ca . Ett bibehållande av nuvarande system skulle emellertid på grund av höjda taxeringsvärden innebära att en orimligt stor del av avkastningen av lönebostäl- len dras in till kyrkofonden. På innebär den föreslagna värdesäkringen av finansförmögenheten att avkastningen och därmed också kyrkofondens inkomster genom den särskilda kyrkoavgiften kommer att öka. Kyrkofonden har en relativt god ekonomi och en tillfällig minskning av inkomsterna från den särskilda kyrkoavgiften bör därför inte vålla några större problem. Förändringen i fråga om den särskilda kyrkoavgiften kommer vidare att innebära att pastoraten får disponera en större del av inkomsterna från förmögenhetsförvaltningen. Kyrkolagen (1992:300) Ändringar i den territoriella pastoratsindelningen Enligt 6 kap. 6 andra stycket skall, vid en ändring i den territoriella pastoratsindelningen, andel i en prästlönefondsfastighet eller en prästlö- nejordsfond övertas av det pastorat från vars lönetillgångar andelen härrör. Med anledning av förslagen i avsnitt 5 och 7 att begreppen prästlönefondsfastighet och prästlönejordsfond skall upphöra behövs inte längre denna bestämmelse. I 7 regleras betalningsansvaret för en skuld som hänför sig till en prästgård eller ett löneboställe. I avsnitt 5 har föreslagits att egendomsnämn- derna skall förvalta nuvarande löneboställen. Betalningsansvaret för skuld som hänför sig till ett löneboställe påverkas därför inte av ändringar i den terri- toriella pastoratsindelningen och därför behövs ingen reglering av löneboställen i paragrafen. Förvaltningen av kyrklig jord m.m. Lagförslaget Nuvarande föreskrifter i 41 kap. kyrkolagen 1 1 2 2 3 3 * 4 4 * 5 5 6 7 och 8 7 9 * 8 10 * 9 11 10 18 11 25 12 12 * 13 13 14 14 * 15 15 * 16 23 17 24 18 26 19 27 * 20 28 21 29 22 30 * 23 31 24 34 * 25 35 * 26 36 27 37 28 - 29 38 * Paragrafen har förts över till lagförslaget med oförändrad lydelse. Av lagtekniska skäl har hela nuvarande 41 kap. upphävts och ersatts av ett nytt kapitel med en ny paragrafnumrering. Av tabellen framgår vilka paragrafer som har förts över till det nya kapitlet under nya paragrafnummer och vilka paragrafer som är överförda med oförändrad lydelse. Förslagen i avsnitt 5 och 7 om att begreppen prästlönefondsfastighet och prästlönejordsfond skall upphöra gör att de bestämmelser som finns om sådan egendom i nuvarande 1, 7, 29, 31 - 33 och 38 inte längre behövs. Förslagen i avsnitt 5 om att förvaltningen av löneboställenas jordbruk skall föras över till egendomsnämnderna och i avsnitt 6 om att församlingskyrkas fastighet skall förvaltas av pastoratet gör att de nuvarande bestämmelserna i 6 och 19 - 22 kan upphävas. Med hänsyn till förslagen i avsnitt 6 om att egendomsnämnderna bör få ett mera självständigt ansvar för biskopsgårdarna kan de närmare föreskrifterna om förvaltningen av biskopsgårdar i 16 och 17 upphävas. I 39 - 41 finns regler om överklagande m.m. i samband med förvaltningen av kyrklig jord. Som framgår av avsnitt 9 bör nuvarande regler om tillsyn och tillståndsprövning slopas och i enlighet med detta kan föreskrifterna i 39 - 41 upphävas. I övrigt hänvisas till de motiv som har redovisats i tidigare avsnitt. Ändringen i 12 är en följd av förslaget i avsnitt 5 att begreppet präst- lönefondsfastighet skall upphöra. Förslaget i avsnitt 8 att den särskilda kyrkoavgiften skall beräknas på avkastningen av lönetillgångarna och betalas av stiftssamfälligheten föranleder ändringar i 14, 15 och 25 och gör att bestämmelserna i 16 om tidpunkt för beräkning av underlaget för den särskilda kyrkoavgiften inte längre behövs. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Regeringen beslutar proposition 1993/94:73 Förvaltningen av finansförmögenhet. Bestämmelser som inför, ändrar, upphäver eller upprepar ett normgivningsbemyndi- gande Celexnummer för bakomliggande EG-regler Lag om ändring i kyrkolagen (1992:300) 41 kap. 7, 11, 18, 22, 27, 28