prop · GH03224 · 1994-01-01 00:00:00 — Om det anses nödvändigt för att garantera ADB-säkerheten har Datainspektionen möjlighet att meddela de ytterligare föreskrifter som kan behövas (jfr 6 datalagen [1973:289]). Bestämmelsen innebär att uppgifter får hämtas in till skatteregistret från andra register och därigenom sambearbetas med uppgifterna i skatteregistret. Uppgifterna skall få hämtas in till skatteregistret såväl på ADB-medium som genom överföring via telenätet. Bestämmelsen har utformats i enlighet med 2 datalagen som reglerar inhämtande av uppgifter från ett register till ett annat. Av bestämmelsen framgår att de uppgifter som arbets- och uppdragsgivare behöver för att kunna verkställa skatteavdrag för arbets-och uppdragstagare skall få lämnas ut från skatteregistret på ADB-medium. Utlämnande av dessa uppgifter genom överföring via telenätet är inte aktuellt och torde kräva en närmare reglering för att bli tillåtet. De identitetsuppgifter som arbetsgivaren ger in till skattemyndigheten på ADB-medium och som utgör underlag för utlämnandet av uppgifter skall få sambearbetas med de uppgifter i skatteregistret som får lämnas ut. Paragrafen har kommenterats i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.6). De beslut enligt uppbördslagen som skall få fattas genom ADB är beslut om beräkning av preliminär A-skatt samt debitering av preliminär F-skatt och särskild A-skatt. Detsamma gäller beslut om slutlig, kvarstående och tillkommande skatt samt beslut om underlag för egenavgifter. Beslut om jämkning av preliminär skatt skall få fattas genom ADB endast i det fall det är fråga om beslut som innebär att belopp och skälen för en särsklid beräkningsgrund är desamma som . När det gäller beslut om sättet för att ta ut preliminär skatt är det i huvudsak beslut om att utfärda A-skattesedel som kan fattas genom ADB. Beslut om utfärdande av F-skattesedel är i det fall den skattskyldige tidigare inte haft F-skattesedel av sådan art att en bedömning måste göras av en handläggare innan skattsedel utfärdas. Dessa beslut kommer således inte att fattas automatiskt. Beslut kommer att fattas på grundval av de uppgifter som finns registrerade i skatteregistret. De beslut som skall fattas genom ADB är beslut där skälen för besluten enligt 20 första stycket 1 förvaltningslagen (1986:223) får utelämnas. Det är således endast fråga om beslut som inte går den skattskyldige emot eller beslut där det av annan anledning är uppenbart obehövligt att upplysa om skälen. Av bestämmelsen framgår att taxeringsbeslut i vissa fall får fattas genom ADB. Bestämmelsen har kommenterats i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.6) och i kommentaren till 2 b UBL. 6.5 Lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring Paragrafen motsvarar 4 kap. 2 a TL. Bestämmelsen har ändrats så att endast beslut om den del av personnumret som innehåller födelsenummer och kontrollsiffra överklagas till RSV. Beslut om födelsetid skall liksom övriga beslut rörande en persons identitet och familjerättsliga förhållanden m.m. överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Överklaganden som anhängiggjorts hos RSV före skall handläggas enligt äldre bestämmelser. I enlighet med Lagrådets förslag har en föreskrift härom fogats till ikraftträdandebestämmelsen. 6.7 Lagen om folkbokföringsregister Paragrafen har ändrats för att det klart skall framgå att beslut om födelsetid skall registreras särskilt. Sammanfattning av remissinstansernas yttranden över RSV:s framställning med förslag till ändringar i skatteregisterlagen m.m. Samtliga remissinstanser som yttrat sig över förslaget har lämnat det utan erinran. Justitiekanslern har i sitt yttrande påpekat att om avsikten med den föreslagna bestämmelsen är att tillåta sambearbetning bör detta komma till klart uttryck. Den föreslagna regleringen bör eventuellt överarbetas för att täcka även teleöverföring av data. anför att regeringen bör ge RSV i uppdrag att utreda frågan om rättssäkerheten kring inlämnandet och förvaringen av den information som lämnas på ADB-medium. Maskinell inläsning av uppgifter från inkomna pappershandlingar Samtliga remissinstanser har lämnat förslaget utan erinran. Datainspektionen har inget att erinra mot förslaget under förutsättning att det endast är utvalda uppgifter, t.ex. kontrolluppgifter och beloppsuppgifter från deklarationer vilka får förekomma i skatteregistret som skall läsas in och på så sätt registreras och att de handlingar som skall ligga till grund för registreringen bevaras i sin ursprungliga form. Justitiekanslern påpekar att maskinell inläsning innebär att uppgifter som faller utanför registerändamålet inte sorteras ut. måste därför hålla uppsikt över rutinerna för registreringen så att skatteregisterlagens ändamålsbegränsning inte överskrids genom att skattskyldiga har fört in känsliga uppgifter i fält som sedan läses in maskinellt. Utlämnande av uppgifter till arbetsgivare Samtliga remissinstanser har lämnat förslaget utan erinran. Justitiekanslern påpekar att om avsikten är att tillåta sambearbetning bör detta komma till klart uttryck. Beslut genom automatisk databehandling Samtliga remissinstanser tillstyrker att beslut får fattas genom ADB. Justitiekanslern och Datainspektionen avstyrker förslaget om att besluten skall fattas på myndighetsnivå. Justitiekanslern anser att även beslut som fattas genom ADB bör fattas av en ansvarig tjänsteman. Även i ett ärende som inte innehåller något som kräver en mänsklig bedömning bör den beslutet rör få besked om vem den ansvarige är. Till detta kommer att bl.a. frågor om tjänsteansvar och skadeståndsansvar för staten till följd av ärendehandläggningen måste kunna föras tillbaka på ansvariga handläggare. Datainspektionen anser att det på föreliggande utredningsmaterial inte är möjligt att ta ställning till om beslut kan fattas på "myndighetsnivå" utan att vara knutna till viss eller vissa personer. Enligt inspektionens mening kan det ifrågasättas om det inte är en bättre ordning att peka ut en ansvarig handläggare också för dessa beslut. Det kan förslagsvis ske genom att vederbörande i någon form signerar de beslut som fattas varigenom det verifieras att beslut föreligger och har fattats i angiven ordning. Justitiekanslern, och i anser att det i framställningen inte lämnas tillräckliga uppgifter för att det skall vara möjligt att ta ställning till förslaget. Övriga remissinstanser har lämnat förslaget utan erinran. Justitiekanslern ifrågasätter om sökningar och bearbetningar i omfattande datamängder fritt bör få ske utifrån olika urvalskriterier. Länsrätten i anser att det i lag bör fastslås vilka ADB-sökningar som kan godtas. kan inte ges carte att göra vilka datakörningar som helst på vilka grunder som helst. Beslut som återges i elektroniskt dokument Justitiekanslern och Länsrätten i anser att förslaget behöver utredas ytterligare. Datainspektionen avstyrker förslaget. Övriga remissinstanser tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. Justitiekanslern är i princip positiv till förslaget men ifrågasätter om alla konsekvenser med att jämställa elektroniska dokument med underskrivna pappersdokument har genomlysts. Den närmare utformningen av rutinerna måste bygga på de förutsättningar som följer av förvaltningslagen. Justitiekanslern påtalar även de ökade risker för otillbörligt integritetsintrång som framträder när traditionella pappersarkiv ersätts av IT-material som sekundsnabbt kan tas fram via terminal. Datainspektionen har inget att erinra mot att beslut återges i ett elektroniskt dokument. Inspektionen avstyrker emellertid förslaget, om registrering skall ske i skatteregistret i enlighet med vad som sägs i promemorian. Besluten kan komma att innehålla i princip vilka uppgifter som helst eftersom det är fråga om fri text och beskattningen ofta rör mycket personliga frågor. Det kan röra sig om allt från rent ekonomiska förhållanden till uppgifter om egna eller andras sjukdomar och anstaltsvistelser. För att vissa känsliga personuppgifter skall få registreras krävs enligt 4 datalagen att det föreligger särskilda eller synnerliga skäl för registrering. har skatteregistret hållits fritt från registrering av skäl för beslut och därmed från känsliga uppgifter. De effektivitetsskäl som åberopas i promemorian utgör enligt Datainspektionens mening inte anledning att ändra den från integritetssynpunkt mycket viktiga principen. , som är ett omfattande register med betydande spridning och många användare, bör alltså hållas fritt från beslutsskäl och andra uppgifter som kan vara att anse som känsliga enligt datalagen. Om man vill utöka registreringen till att omfatta även elektroniska akter och beslut bör det istället ske genom att man använder en reglering med rättsligt åtskilda register, dels skatteregistret, dels register över elektroniska akter respektive register för ärendehanteringen. Syftet med att rättsligt åtskilja olika delar av systemet är inte att nya av varandra helt oberoende tekniska system skall byggas upp. Det är endast fråga om att de olika delarna av systemet av integritetsskäl bör regleras separat. Tekniskt sett rör det sig fortfarande bara om ett system där olika regleringar träffar olika delar av systemet. Även de föreskrifter som behövs för andra delar av systemet än skatteregistret bör ges lagform. En sådan lösning torde bättre kunna tillgodose de integritets- och säkerhetskrav som bör ställas. Länsrätten i ifrågasätter om alla handlingar upprättade av skattemyndigheten skall få lagras i registret. Handlingar som upprättats av myndigheten, t.ex. tjänsteanteckningar från besök eller telefonsamtal, kan innehålla uppgifter som kan vara känsliga ur integritetssynpunkt att lagra i ett skatteregister. När man tar ställning till frågan bör man även väga in att uppgifter av nu nämnda slag omfattas av absolut sekretess enligt sekretesslagen. Det är generellt sett svårare att skydda sekretessbelagda uppgifter som finns i stora gemensamma ADB-system än handlingar i en konventionell akt. Regleringen av lagringen av beslut och andra handlingar bör göras i en särskild lag. När myndighets beslut överklagas till domstol översänder beslutsmyndigheten sin akt som besvärshandlingen överlämnas. Det aktmaterial som skall lämnas till domstolen är det beslutsunderlag myndigheten haft. Några elektroniska akter har tidigare inte funnits hos beslutsmyndigheter och om skattemyndigheten övergått till att arbeta med sådana på det sätt som redovisats i promemorian uppkommer en del praktiska frågor för domstolarna. I förvaltningslagen saknas direkta bestämmelser om vem som ansvarar om en akt som översänds inte är fullständig. Lagring av inkomna handlingar i form av textrelaterade bilder Justitiekanslern, och Länsrätten i anser att förslaget behöver utredas ytterligare. Datainspektionen avstyrker förslaget. Statskontoret tillstyrker förslaget. Datainspektionen påpekar att det ur bevis- och integritetssynpunkt är av största betydelse att även originalhandlingarna bevaras. Beträffande lagringen av handlingarna i form av elektroniska bilder hänvisas till vad inspektionen anfört beträffande beslut som skall återges i elektroniska dokument. Länsrätten i påpekar att det är rimligt att anta att åklagare samt domare från såväl allmänna domstolar som allmänna förvaltningsdomstolar kommer att vilja ha tillgång till insända originalhandlingar. Exempelvis kan det vara av betydelse att fastställa om en deklaration är egenhändigt undertecknad eller inte. Länsrätten har blivit ombedd att lämna synpunkter på en promemoria om hanteringen av skattemyndighetens akt i den nya taxeringsprocessen upprättad av en arbetsgrupp vid Regeringsrätten. En av slutsatserna i promemorian är att utlåning av kopia av akt aldrig borde tillåtas. Originaldokument kommer även att få betydelse i rättsväsendet. Felhantering av inkommande handlingar kan heller aldrig uteslutas. Det är därför viktigt att de originalhandlingar som skickas in till skattemyndigheten arkiveras på sådant sätt att de kan identifieras och lätt återfinnas. påpekar att förslaget borde ha diskuterat möjligheterna till kortare gallringsfrist för pappershandlingarna. menar att utnyttjande av modern teknik gör att gallringsfristerna för originalhandlingarna på papper skulle kunna sänkas radikalt; t.ex. i det nu aktuella fallet till efter fastställd taxering. Detta är naturligtvis en juridisk fråga att lösa. anser det av denna anledning vara angeläget att originalhandlingarnas gallringsfrist ägnas uppmärksamhet från juridisk synpunkt och att frågan löses i detta sammanhang. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:000) om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) Härigenom föreskrivs att 1 skatteregisterlagen (1980:343)1 i paragrafens lydelse enligt lagen (1994:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 2 För de ändamål som anges i denna paragraf skall med hjälp av automatisk databehandling föras ett centralt skatteregister för hela riket och ett regionalt skatteregister för varje län.Registren skall användas vid beskattning för 1. samordnad registerföring av identifieringsuppgifter beträffande fysiska och juridiska personer, 2. planering, 2. revisions- och samordning och annan kontroll- uppföljning av verksamhet, revisions- och an- nan kontrollverksamhet, 3. taxering enligt taxeringslagen (1990:324) samt bestämmande av pensionsgrundande inkomst, 4. bestämmande och uppbörd av skatt enligt uppbördslagen (1953:272), mervärdesskattelagen (1994:000), lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter samt lagen (1951:763) om statlig inkomstskatt på ackumulerad inkomst.Registren skall dessutom användas för 1. avräkning enligt lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter, 2. bestämmande av skattereduktion enligt lagen (1993:672) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, 3. gäldenärsutredning enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Det centrala skatteregistret skall också användas för andra utredningar i kronofogdemyndigheternas exekutiva verksamhet än som avses i tredje stycket och för tillsyn enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. 1 Lagen omtryckt 1983:143. 2 Lydelse enligt prop. 1993/94:99. 2.2 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) Härigenom föreskrivs att det i skatteregisterlagen (1980:343)1 skall införas två nya paragrafer, 9 a och 12 a , av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 a Uppgifter till register enligt denna lag får hämtas in från annat personregister med hjälp av automatisk databehandling. 12 a Uppgifter om en arbetstagares eller uppdragstagares namn och personnummer, slag av preliminär skatt som personen skall betala samt uppgifter till ledning för beräkning av skatteavdrag för betalning av preliminär och kvar- stående skatt, får lämnas på medium för automatisk databe- handling till arbetsgivare eller uppdragsgivare. Underlag för uppgiftsutlämnandet får hämtas in på medium för auto- matisk databehandling. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1983:143. 2.3 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs att det i uppbördslagen (1953:272)1 skall införas en ny paragraf, 2 b , av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 b Beslut som avses i 22 får, med undantag av beslut om särskild beräkningsgrund enligt 3 2 mom. fjärde stycket och beslut om jämkning av preliminär skatt enligt 45 , fattas genom automatisk databehandling i det fall skälen för beslutet enligt 20 förvaltningslagen (1986:223) får utelämnas. Beslut om särskild beräkningsgrund får dock fattas genom automatisk databehandling om beslutet överensstämmer med motsvarande beslut avseende det föregående inkomståret och den skattskyldige inte har anmält önskemål om ändrad beräkningsgrund. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1991:97. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771. 2.4 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) Härigenom föreskrivs att det i taxeringslagen (1990:324) skall införas en ny paragraf, 4 kap. 2 a , av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 2 a Grundläggande beslut om årlig taxering får fattas genom automatisk databehandling i det fall skälen för beslutet enligt 20 förvaltningslagen (1986:223) får utelämnas. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.5 Förslag till ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att det i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall införas en ny paragraf, 1 a , av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 a Beslut om pensionsgrundande inkomst får fattas genom automatisk databehandling i det fall skälen för beslutet enligt 20 förvaltningslagen (1986:223) får utelämnas. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid beräkning av pensionsgrundande inkomst . 1 Lagen omtryckt 1976:1051. Senaste lydelse av lagens rubrik 1976:1051. 2.6 Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs att 38 folkbokföringslagen (1991:481) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 38 En En skattemyndighets skattemyndighets beslut överklagas beslut överklagas hos länsrätten. Beslut om Beslut om personnummer fastställande av överklagas dock hos födelsenummer och . kontrollsiffra i personnummer överklagas dock hos . Ett beslut om någons folkbokföring enligt 3-16 och 20-22 får överklagas av den person vars folkbokföring det gäller, av en kommun som berörs av beslutet och av . Ett överklagande av en kommun eller skall ha kommit in till skattemyndigheten från det att beslutet meddelades. Ett beslut i en annan fråga än som avses i andra stycket får överklagas utan begränsning till . Denna lag träder i kraft . 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister Härigenom föreskrivs att 6 lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 1 Ett lokalt folkbokföringsregister får innehålla uppgifter om personer som är eller har varit folkbokförda inom det verksamhetsområde för vilket registret förs. För sådan person får anges 1. personnummer, 1. födelsetid och personnummer, 2. namn, 3. adress, 4. folkbokföringsfastighet, folkbokföringsort och folkbokföring under särskild rubrik, 5. födelsehemort och födelseort, 6. medborgarskap, 7. civilstånd, 8. make, barn, föräldrar och vårdnadshavare eller annan person som den registrerade har samband med inom folkbokföringen och om sambandet är grundat på adoption, 9. sjömansregistrering, 10. inflyttning från utlandet, 11. avregistrering vid a) dödsfall och dödförklaring, b) utflyttning till utlandet, c) obefintlighet, d) beslut om fingerade personuppgifter, 12. gravsättning. För personen får också anges uppgifter som i enlighet med särskilda bestämmelser är antecknade i en sådan personakt som avses i 16 folkbokföringskungörelsen (1967:495) samt uppgifter om medlemskap i en icke-territoriell församling. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1991:497. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343), m.m. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Enligt vad som upplysts vid föredragningen är avsikten att frågor som enligt 38 i dess hittillsvarande lydelse anhängiggjorts hos före ikraftträdandet av den föreslagna ändringen skall handläggas enligt äldre bestämmelser. En föreskrift härom bör fogas till ikraftträdandebestämmelsen. Förslagen lämnas utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , P. . Regeringen beslutar proposition 1993/94:224 Ändringar i skatteregisterlagen, m.m. 40