prop · GH03170 · 1994-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1993/94:170 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för innehållet i de investeringsplaner som , och länsstyrelserna har upprättat för . 1 Bakgrund................................. 3 2 Stomnätsplan .............. 4 2.1 Omfattning av upprättade stomnätsplan 4 2.2 Investeringar enligt upprättade stomnätsplan i sammanfattning ...................... 6 2.3 Stomnätsplanens konsekvenser och effekter 8 2.4 Regeringens fastställelse............ 10 3 Nationell väghållningsplan 12 3.1 Omfattning av upprättade nationella väghållningsplan 12 3.2 Investeringar i stamvägnätet......... 13 3.3 Effekterna av åtgärderna på det nationella stamvägnätet 15 3.4 Regeringens godkännande.............. 16 4 Investeringar i länstrafikanläggningar... 17 5 Övrigt................................... 19 5.1 En internationell utblick............ 19 5.2 Den fasta förbindelsen över .. 19 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .............................. 21 1 Bakgrund Efter förslag från regeringen beslutatde (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446) om en långsiktig inriktning av investeringar i trafikens infrastruktur. Mot bakgrund av beslut uppdrog regeringen åt , och länsstyrelserna att upprätta investeringsplaner för . , och länsstyrelserna upprättade mot bakgrund av beslut långsiktiga investeringsplaner vilka remissbehandlades . Planerna har därefter reviderats mot bakgrund av inkomna synpunkter. och redovisade slutliga förslag till investeringsplaner för regeringen . Länstyrelserna har överlämnat fastställda investeringsplaner för regeringens kännedom eller för fastställelse i de fall och varit oense om innehållet i länstrafikanläggningsplanen. För kännedom redovisar regeringen i denna skrivelse en sammanfattning av innehållet i trafikverkens infrastrukturplaner och länsstyrelsernas länstrafikanläggningsplaner. Skrivelsen redovisar även regeringens ställningstaganden. Utbyggnaden av trafiksystemet måste ses i ett sammanhang. De investeringsplaner som redovisas för är framtagna inom ramen för en gemensam och samordnad investeringsplaneringsprocess. Samtliga investeringsplaner, stomnätsplan, nationella- och regionala väghållningsplaner samt länsstyrelsernas planer för investeringar i länstrafikanläggningar har remitterats samordnat. Kommuner och andra berörda myndigheter har således fått möjlighet att få yttra sig över investeringsplanerna vid ett och samma tillfälle. Planerade investeringar inom sjöfartens och luftfartens infrastruktur redovisade regeringen i budgetpropositionen . Genomförandet av planerade investeringar ställer stora krav på olika myndigheter. Ett genomtänkt program för ett miljöanpassat trafiksystem i landets olika delar skall vara en viktig utgångspunkt för det långsiktiga arbetet för regional utveckling och förnyelse av trafikens infrastruktur. Regeringen har därför gett samtliga länsstyrelser i uppdrag att, bl.a. som en del i genomförandet av investeringsplanerna, upprätta en regional trafik- och miljöanalys till grund för en samhällsplanering som främjar utvecklingen av ett miljöanpassat transportsystem. Analysen skall redovisas till som har fått i uppdrag att utforma vägledning för länsstyrelsernas arbete. skall redovisa resultatet av länsstyrelsernas arbete till regeringen . Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att den avser att senare redovisa ställningstaganden till hur åtgärder för ett långsiktigt bärkraftigt transportmönster skall utvecklas i den svenska samhällsplaneringen. Regeringen har i budgetpropositionen även redovisat att Delegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet (DPU) skall ges i uppdrag att analysera hur de olika transportslagen samt post och tele kan samspela i ett integrerat kommunikationssystem. I syfte att underlätta genomförandet av investeringsplanerna avser regeringen vidare att ge berörda verk vissa uppdrag som bl.a. rör behandling av frågor om miljö, fysisk planering och hushållning med naturresurser vid infrastrukturplanering. Resultatet av pågående och planerade utredningar kommer att ligga till grund för den kommande revideringen av investeringsplanerna. Den kommande utbyggnaden av vägar och järnvägar ställer krav på andra delar av samhället för att kunna genomföras på planerat sätt och i avsedd takt. Bl.a. ställs krav på tillförlitlig landskapsinformation i digital form, dvs. information som tidigare fanns på ritade kartor. Vid pågår en omfattande konvertering av de ritade kartorna till databaser. I årets budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 15) har regeringen föreslagit en ökning av anslaget till i syfte att påskynda uppbyggnaden av databaser. Med nuvarande produktionstakt kommer arbetet inte att vara klart under tid då utbyggnaderna av vägar och järnvägar skall ske. Regeringen förutsätter därför att och , i den mån behov uppstår, prövar möjligheterna att bidra till databasuppbyggnaden. I det följande redovisas innehållet i upprättade stomnätsplan i sam- manfattning. För ytterligare information hänvisas till stomnätsplan . 2.1 Omfattning av upprättade stomnätsplan upprättade stomnätsplan följer i allt väsentligt den inriktning som har beslutat vad gäller järnvägsnätets utbredning och utveckling. Stomnätsplanen omfattar investeringar för totalt fördelade . Planen omfattar dels investeringar som regering och riksdag tidigare beslutat om (6,), dels nya investeringar (). Tyngdpunkten på investeringarna i planen ligger, helt i enlighet med beslut, . Investeringarnas fördelning framgår av nedanstående figur. Planerade investeringar utgör av hela planeringsramen. Ett skäl till att byggandet av nya järnvägar har koncentrerats är den stora grundsatsning för hela järnvägsnätet som har beslutat om och som kommer att slutföras under den senare delen av . Grundsatsningen omfattar bl.a. en fortsatt snabbtågsanpassning och utökad kapacitet för godstrafiken. kommer, sedan den omfattande grundsatsningen genomförts, huvudintresset att riktas mot att påbörja ett antal storprojekt såsom att bygga ut till höghastighetsstandard, att bygga en första etapp på och att fortsätta bygga ut Nordlänken. Figur 2.1 upprättade stomnätsplan 1994-2003 2.2 Investeringar enligt upprättade stomnätsplan i sammanfattning På Västra stambanan fullföljs utbyggnaden av Grödingebanan. Vissa ytterligare tidsvinster uppnås på banan genom kurvjusteringar på delarna och . En fortsatt satsning sker på att eliminera plankorsningar väg/järnväg. Dessutom görs flera bangårdsombyggnader, vilket ger tidsvinster och lägre underhållskostnader. görs signal- och elinvesteringar på delen för att anpassa banan för /h. På fullföljs snabbtågsanpassningen för /h. Den skall vara klar . byggs nytt dubbelspår Norrköping-Gistad och en ny enkelspårig bana Sya ()-Gripenberg. Den s.k. Nyköpingslänken påbörjas först under planens sista år. Ett fullföljande av Nyköpingslänken sker först efter planperiodens slut. På sker en etappvis utbyggnad till dubbelspår på sträckorna med tunnel genom , samt . Nya bansträckningar byggs för en framtida hastighet av /h. Utbyggnaden beräknas i huvudsak vara klar . På Godsstråket genom sker åtgärder för att förbättra kapacitets- situationen och för att bättre utnyttja den järnvägsinfrastruktur som redan finns i . Dessutom förbättras skyddet i plankorsningar. Kust till kustbanan anpassas för hastigheten /h utom mellan och och sträckan närmast . Fjärrblockering installeras för ökad kapacitet och säkerhet. Dessutom görs omfattande plankorsningsåtgärder och flera bangårdsombyggnader. Utbyggnaderna på Ostkustbanan för att uppnå restiden på sträckan fullföljs tidigt i perioden. Linjehastigheten kommer att bli /h och restiden . Flera omfattande linjeomläggningar görs. Bl.a. byggs avsnittet fyrspårigt och anpassat för /h och en ny sträckning byggs på delen Ljusne-Söderhamn-Enånger. Hela sträckan kommer att ha dubbelspår vid planperiodens slut. Dessutom sker andra hastighets- och kapacitetshöjande åtgärder. Nytt dubbelspår skall byggas flygplats-Odensala. Detta projekt genomförs som ett samfinansieringsprojekt där staten svarar för finansieringen av den Norra böjen. Dalabanan anpassas för snabbtågstrafik sträckan /och vissa kapacitetshöjande åtgärder sker på sträckan /. Plankorsningsåtgärder görs längs hela banan. På Stambanan genom görs främst kapacitetshöjande, men även hastighetshöjande, åtgärder. Vid Öre älv sker linjerätning och brobyte. En ny trafikledningscentral för övre byggs i . påbörjas med en första etapp. Under förutsättning att garantier lämnas som innebär att Husumbanan kommer att utnyttjas för godstransporter på järnväg i tillräcklig omfattning och under förutsättning att industrispåret från Husumfabriken till stomnätet bekostas externt planerar att sträckan skall utgöra den första etappen. Omfattande kapacitetsförstärkningar görs på Norra stambanan bl.a. genom två etapper av dubbelspårsutbyggnaden mellan och . Hastighetshöjande åtgärder vidtas som kommer att medge en restid för snabbtåg på 4 h . På Mittbanan Storlien-Östersund-Sundsvall sker kapacitetshöjande åtgärder, bl.a. installation av fjärrblockering på delen . Hastighetshöjande åtgärder sker på sträckorna och . På Godsstråket genom Bergslagen görs kapacitetsförstärkningar på sträckorna /och tidigt . På görs kapacitetshöjande åtgärder. får ny anslutning mot . All godstrafik från söderut och omvänt kan genom dessa åtgärder gå på , vilket innebär en avlastning av Godsstråket genom Bergslagen. Anpassningen för /h sker på /Vänernbanan . Dessutom utförs vissa kapacitetsförstärkningar och bangårdsombyggnader. Första etappen på Nordlänken inleds med Eriksstadssvängen etapp 1 som är en ny genande sträckning väster om . Som en andra etapp byggs dubbelspår mellan och . För den tredje etappen påbörjas dubbelspårsut- byggnaden inom planperioden. På Värmlandsbanan sker snabbtågsanpassning och vissa övriga förbättringar för /h. Sträckan rustas upp så att den medger hastigheten /h för snabbtåg. En ny genande sträckning öster om påbörjas under planperiodens sista år. På Skånebanan Helsingborg-Hässleholm-Kristianstad sker signal- och kurvjusteringar. Tillåten hastighet blir /h. På Jönköpingsbanan mellan och sker anpassning till högre hastighet genom i huvudsak signal- och plankorsningsåtgärder. Högsta tillåtna hastighet för snabbtåg blir /h och /h . Älvsborgsbanan upprustas och fjärrblockering installeras. Största tillåten hastighet kommer delvis att kunna höjas /h. Investeringarna på och fullföljs med utbyggnad till dubbelspårig järnväg mellan och . Dessutom rustas banan mellan och upp och en ny enkelspårig bana byggs mellan och . Söder om genomförs en linjeomläggning av den enkelspåriga banan mellan och . Mellan och byggs en ny en- kelspårig järnväg. Hastighetsstandarden blir /h, utom på sträckorna och , där högsta tillåtna hastighet blir /h. Utöver ingångna avtal sker vissa investeringar på båda banorna för att minska antalet plankorsningar. På stråket Sala-Västerås-Eskilstuna-Flen-Oxelösund investeras i ökat vägskydd samt signalåtgärder mellan och för att tillåta överhastighet för tåg med lutande vagnkorg. Dubbelspårsutbyggnaden mellan och på Nynäsbanan genomförs i enlighet med . I åtgärdas "Getingmidjan" genom ett tredje spår söderut från till . Från till byggs ett tredje och fjärde spår med bl.a. en ny som komplement till den befintliga. I planen ingår vidare investeringar på ett flertal bangårdar bl.a. , , och samt rangerbangårdarna i , , , och . Vidare avsätts medel för bl.a. utbyggnad av tågradio, bullerskydd och säkerhetshöjande investeringar i plankorsningar. 2.3 Stomnätsplanens konsekvenser och effekter stomnätsplan innehåller en omfattande utbyggnad av järnvägsnätet i syfte att binda ihop hela med bra kommunikationer. En omfattande satsning kommer att ske på att bygga ut järnvägsnätet för snabbtåg och därmed att minska restiden och öka tillgängligheten. I nedanstående figur framgår beräknade restider efter genomförd stomnätsplan. Av figuren framgår bl.a. att restiden beräknas minska med . Restiden kommer att minska med och . Restiden minskar och med och . har även beräknat den genomsnittliga restidsförändringen för 26 svenska orter. Snabbtågsanpassningen av statens spåranläggningar leder i genomsnitt till en minskad restid i relation till , , och på . Åtgärder på leder till betydande tillgänglighetsförbättringar. För resor till är den genomsnittliga restidsvinsten beräknad för 26 orter . Motsvarande tillgänglighetsförbättringar är i relation till , till och till . har redovisat de samhällsekonomiska konsekvenserna av ett genomförande av stomnätsplanen. Av redovisning framgår att nettonuvärdeskvoten för planerade investeringar enligt stomnätsplanen är 0,4. Trafiksäkerhetseffekterna av stomnätsplanen erhålls dels genom minskning av antalet plankorsningar samt överflyttning av trafik från väg till järnväg. Med en genomförd stomnätsplan beräknas totalt antalet dödade bli 14 färre och antalet skadade bli 284 färre . Investeringarna i enlighet med stomnätsplanen leder till minskade utsläpp av luftföroreningar och koldioxid. Utsläppsreduktionerna uppstår till övervägande del till följd av överflyttning av trafik från väg till järnväg. De minskade utsläppen av luftföroreningar från andra trafikslag till följd av överflyttning av trafik när stomnätsplanen byggts ut har av skattats till ca koldioxid, kväveoxider, kolväten och koloxid . Det motsvarar det årliga utsläppen från 40 000 bilar, 30 landsvägsbussar och ca 200 lastbilar. Den spårbundna trafikens egen andel av transportsektorns utsläpp är . När stomnätsplanen är genomförd beräknas antalet mycket störda av buller vara ca 33 230 personer färre. Utbyggnaden av järnvägssystemet i enlighet med stomnätsplanen innebär minskade tågdriftskostnader samt ökade godsintäkter för trafikutövaren. Investeringarna gör även att transporttiderna minskar vilket ger tidsvinster för godskunderna. Totalt beräknas effekten för godstrafiken av en genomförd stomnätsplan vara värd ca . Därav utgör ca minskade tågdriftskostnader. Regeringen har tidigare denna dag, med ändring av medelstilldelning för utbyggnad av spårkapaciteten i , och , beslutat fastställa stomnätsplan. Regeringen har beslutat om följande ändringar jämfört med plan. Den totala investeringsramen för skall minskas med . Den totala investeringsramen för Ostkustbanan (Stockholm-Rosers- berg-Arlanda-Odensala) skall ökas liksom den totala investeringsramen för åtgärder i . Totalt behöver den totala investeringsramen för dessa ändamål utökas med . Den exakta fördelningen mellan projekten får beslutas då förhandlingarna om har slutförts. Skälen för de förändringar som regeringen har beslutat är att kapaciteten på sträckan kommer att bli knapp då snabbtågstrafiken på , , och kommer i gång . Behovet av kapacitetshöjande åtgärder kan inte tillskrivas något enskilt behov utan är att hänföra till de allmänna kommunikationsbehov som har ansvaret för att tillhandahålla en infrastruktur för. Det är regeringens uppfattning att investeringarna i anslutningar till , i ökad kapacitet i till följd av samt eventuella andra avgränsningsbara kostnader till följd av skall belasta den ekonomiska planeringsram som anvisats för nyinvesteringar i stomjärnvägar. Enligt regeringen bör detta ske genom omprioriteringar i stomnätsplan. Regeringen anser det rimligt att denna omprioritering sker genom att utbyggnad av den s.k. Nyköpingslänken senareläggs jämfört med förslag. Utbyggnaden av och spårkapaciteten i är viktigare att färdigställa än att påbörja utbyggnaden av ytterligare ett stort projekt såsom Nyköpingslänken. Regeringen har i propositionen om avreglering av järnvägen m.m. (prop. 1993/94:166) anfört att bör omorganiseras så att produktionsdelen separeras från förvaltningsdelen. organisation kommer därför att ses över. Ett effektivare kommer att medföra lägre kostnader för investeringar i nya järnvägar och minskade kostnader för banunderhåll. Det är regeringens övertygelse att en omorganisation av kommer att frigöra medel som kan utnyttjas för tidigareläggning av banutbyggnaden m.m. Så bedömer regeringen att vissa kostnader för en samfinansiering av liksom en tidigareläggning av Nordlänkens utbyggnad, kan bekostas genom dessa frigjorda medel. Regeringen har även beslutat att Haparandabanan skall tillhöra stomnätet. Planerade investeringar på Haparandabanan som finansieras via anslaget A 15. Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt samt avsatta medel i fastställd plan för investeringar i länstrafikanläggningar i skall disponeras av för att genomföra planerade investeringar. Regeringen avser att ge i uppdrag att redovisa förutsättningarna för en total utbyggnad av Götalandsbanan. En utgångspunkt för utredningen är att staten svarar för hela utbyggnaden av Nyköpingslänken och av ned till Gripenberg. En första etapp av påbörjas . Under förutsättning att rimliga garantier lämnas som innebär att sträckan kommer att utnyttjas för godstransporter på järnväg i rimlig omfattning kommer sträckan att utgöra en första etapp. Regeringen avser tillkalla en särskild utredare med uppdrag att studera den vidare utbyggnaden av . Regeringens fastställelse av investeringsplanen för stomjärnvägarna innebär inte något ställningstagande till de olika projektens utformning eller exakta lokalisering. Projekten skall före genomförande prövas på sedvanligt sätt med tillämpning av gällande lagstiftning. Prövningen av projekten kan medföra avvikelser när det gäller de kostnader och tider som planen anger för genomförande av enskilda projekt. I det följande redovisas innehållet i upprättade nationella väghåll- ningsplan för år 1994-2003. För ytterligare information hänvisas till den nationella väghållningsplanen . 3.1 Omfattning av upprättade nationella väghållningsplan förslag till nationell väghållningsplan innehåller, förutom själva väghållningsplanen, en omfattande omvärldsbeskrivning med bl.a. en redovisning av tillståndet på vägnätet , vägtrafikens utveckling i och vägtrafiken i och EG. Själva väghållningsplanen utgörs dels av en investeringsplan för stamvägnätet, dels av övrig information såsom effektredovisning av åtgärderna på det nationella stamvägnätet, översiktlig beskrivning av resursfördelningen till övriga riksvägar och länstrafikanläggningar, bärighetsåtgärder m.m. I den fortsatta redovisningen kommer huvuddelen av intresset att fokuseras på investeringsplanen för det nationella stamvägnätet. Väghållningsplanen innehåller investeringar på stamvägar och övriga riksvägar om totalt . På de nationella stamvägarna investeras . För de riksvägar som inte ingår i stamvägnätet redovisas fördelningen av de ca som avsatts till övriga riksvägar. 3.2 Investeringar i stamvägnätet Det svenska vägnätet omfattar väg varav det statliga vägnätet utgör ca en fjärdedel. Kommunerna har ansvaret för av landets vägnät. För den resterande delen, , svarar enskilda väghållare. Det statliga vägnätet, för vilken är huvudman, är uppdelat i riksvägar och länsvägar. Riksvägarna utgör av längden på det statliga vägnätet. Resterande del utgörs av länsvägar. För planering av investeringar på riksvägarna svarar medan länsstyrelserna svarar för planeringen av investeringar på länsvägar. Av det totala trafikarbetet på det statliga vägnätet utförs på riksvägarna. Riksvägarna är indelade i riksvägar av särskild betydelse, s.k. stamvägar, och övriga riksvägar. Den nationella väghållningsplanen innehåller i huvudsak förslag till utbyggnadsplan för stamvägarna. De nationella stamvägarna omfattar totalt . De utgör därmed drygt hälften av riksvägnätet. De nationella stamvägnätet består till största delen, , av tvåfiliga vägar. Resterande del, , utgörs av motorvägar. förslag till utbyggnad av det nationella stamvägnätet följer i allt väsentligt inriktningsbeslut. Vissa avvikelser från beslut föreligger dock. föreslår bl.a. annan målstandard än på 20 mellan och , på 4 mellan och samt på 22 mellan och . föreslår därutöver en ändrad dragning av stamvägarna i sydöstra . Stamvägnätets omfattning, målstandard, uppnådd målstandard samt planerad utbyggnadstakt framgår av tabell 3.2.1 , när planerade investeringar i enlighet med väghållningsplanen har genomförts, kommer motorvägnätets omfattning på stamvägnätet att ha fördubblats . Då kommer av stamvägnätet att utgöras av motorvägar. Andelen 13 m väg på stamvägnätet utgör . Efter genomförd utbyggnad av stamvägnätet kommer omfattningen av 13 m vägar att ha minskat till av stamvägnätet. Minskningen beror på att en stor del 13 m väg uppgraderas till motorväg. Även omfattningen av 9 m väg liksom smalare vägar kommer att minska med i storleksordningen till följd av planerade ombyggnader och nybyggnader. Tabell 3.2.1 Utbyggnaden av det nationella stamvägnätet En effekt av utbyggnaderna av stamvägnätet i enlighet med väghållningsplanen är att ett motorvägsnät kommer att byggas ut till sin fulla standard mellan , och . Det sker genom att väg E 4 byggs ut till motorväg på hela sträckan , att väg E 6 byggs ut på hela sträckan och genom att byggs ut på hela sträckan . I övrigt byggs motorvägnätet ut i betydande omfattning på 4 mellan (+6 mil), på 6 mellan (+5 mil) och på 20 mellan (+10 mil). Omfattande investeringar i bl.a. motorvägar kommer även att göras på vägarna E 18, E 22 och Rv 45. En utbyggnad av 13 m väg i betydande omfattning planeras på Rv 26, Rv 50/60 och på Rv 55/56/53/67. På övriga stamvägar planeras en utbyggnad av kortare avsnitt i riktning mot angiven målstandard för resp. väg. Utbyggnadsplanerna för de övriga riksvägarna presenteras i resp. regional väghållningsplan. I den nationella väghållningsplanen redovisas fördelningen av planeringsramar för övriga riksvägar på regioner. Medelsfördelningen grundar sig på övergripande investeringsinriktning för vägar. Vid fördelningen av medel mellan regioner har även beaktat planerade investeringar i stamvägnätet. I enlighet med beslut (bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446) har omfördelat medel från planeringsramen för övriga riksvägar till stamvägar eftersom det annars fanns en risk att vissa riksvägar i stamvägnätet skulle kunna komma att få sina investeringsbehov tillgodosedda i avsevärt mindre utsträckning än riksvägar utanför stamvägnätet. Totalt har omfördelat från övriga riksvägar till stamvägar. En stor del av dessa medel har kommit Region och till del för investeringar i bl.a. väg E 10 och väg E 12. Av de omfördelade medlen har netto fördelats till vägar i Region och till . Nettoeffekt av om- fördelade medel Region mkr1 Norr 22 + 679 Mitt 927 + 164 683 - 121 1 215 - 214 Väst 1 437 - 177 Sydöst 1 396 - 184 1 120 - 147 Summa 6 800 0 3.3 Effekterna av åtgärderna på det nationella stamvägnätet Utbyggnaden av stamvägnätet bedöms medföra att antalet dödade reduceras med ca 50 personer och att antalet skadade minskar med 500 . Investeringarna i stamvägnätet medför att trafikarbetet kommer att minska något jämfört med om inga åtgärder vidtas. kommer hastigheterna på vägarna att öka genom att fler vägar med tillåten hastighet /h öppnas för trafik. I den nationella väghållningsplanen bedöms hastigheten på stamvägnätet i genomsnitt komma att öka med /h till följd av planerade investeringar. Sammantaget kommer koldioxidutsläppen enligt bedömning att öka . För kväveoxider och kolväten bedöms utsläppen komma att minska med mellan och . För att på ett tidigt stadium få en uppfattning om var konflikter mellan olika intressen kan komma att uppstå vid utbyggnaden av de nationella stamvägarna har en analys av risken för intrång gjorts. Stor risk för konflikt med naturvårdens intressen föreligger i ca 6-12 fall. Stor risk för konflikt med kulturmiljöintressen föreligger i 9 fall. Genom att riskerna är kända bedömer möjligheterna som stora att reducera eller helt undvika intrång i särskilt känsliga miljöer. Stamvägnätet omfattar hela landet och binder ihop landets olika delar. Investeringar i stamvägnätet är planerade främst där trafiken är stor och där det finns eller kan komma att uppstå kapacitetsbrist.