prop · GH03234 · 1994-01-01 00:00:00 — Kontrolluppgiften skall också ta upp utländsk källskatt som belöper på utdelningen för att ge underlag för skatteavräkning enligt lagen om avräkning av utländsk skatt. Med stöd av kontrolluppgiften kan avräkning ske även utan särskilt yrkande från den skattskyldige. De nya bestämmelserna tar i första hand sikte på utdelning som är skattepliktig enligt lagen om beskattning av viss vidareutdelning, men täcker också in de fall där utdelningen är skattepliktig enligt lagen om beskattning av vinstutdelning vid taxering. Den senare lagen är emellertid avsedd att tillämpas endast för utdelningar . Lagen träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering såvitt avser skyldighet att lämna kontrolluppgift om utdelning som är skattepliktig enligt lagen om beskattning av vinstutdelning vid taxering. Skyldigheten omfattar i denna del utdelning som har lämnats . Vidareutdelning av utländsk utdelning som lämnas efter utgången av är skattepliktig. Från kontrollsynpunkt är det dock tillräckligt att kontrolluppgift lämnas för vidareutdelning som lämnas efter utgången av och således redovisas första gången års års taxering. 14.11 Lagen (1990:663) om ersättningsfonder I paragrafen rättas två felaktiga hänvisningar. Regeringen har, genom den möjlighet till delegation som finns i paragrafen, i förordningen (1991:580) med bemyndigande för att medge att fond för återanskaffning av fastighet övertas, m.m. låtit skattemyndigheten fatta beslut i ärenden som avses i 11 . Genom ändringen anges det i lag att det är skattemyndigheten som fattar beslut. I paragrafen rättas en felaktig hänvisning och görs en följdändring till ändringen i 11 . 14.12 Lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning Ändringen är en följd av att fördelningsräntan höjs från statslåneräntan plus en procentenhet till statslåneräntan plus . Genom ändringen kan den skattskyldige avstå från att utnyttja positiv räntefördelning. Det positiva fördelningsbeloppet sparas och förs vidare till påföljande beskattningsår. 14.13 Lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder Inkomst hos handelsbolag skall års taxering tas till beskattning hos delägarna vid den taxering då handelsbolaget skulle ha taxerats om det hade varit skattskyldigt (3 3 st KL). Enligt 1 lagen om periodiseringsfonder medges avdrag för belopp som avsatts till periodiseringsfond. I fråga om handelsbolag görs avsättningen hos delägarna (2 3 st). Ändringen i tredje stycket tar sikte på det fallet att delägarens och handelsbolagets räkenskapsår inte sammanfaller. Om handelsbolaget har kalenderår som räkenskapsår medan delägaren har brutet räkenskapsår taxeras delägaren för handelsbolagsinkomsten vid taxeringen före den taxering han taxeras för sitt brutna beskattningsår. Ändringen innebär att avdrag medges redan vid den förra taxeringen. En eftersyn blir därför nödvändig. Görs ingen avsättning för handelsbolagsinkomsten vid den följande taxeringen får den förra taxeringen omprövas och avdraget alltså vägras i efterhand. Avdrag för avsättning till periodiseringsfond skall återföras till beskattning senast femte beskattningsåret efter det beskattningsår för vilket avdrag medgetts. Ändringen föranleds bl.a. av att avdragsåret inte sammanfaller med avsättningsåret för sådana delägare i handelsbolag som omfattas av ändringen i 2 . 14.14 Lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet I första stycket rättas en felaktig hänvisning. Genom tillägget i tredje stycket klargörs att ett utländskt bolag skall anses ha förvärvat ett bestämmande inflytandet över ett företag om företaget - för det fall det utländska bolaget hade varit ett svenskt aktiebolag - skulle ha varit ett dotterföretag till det utländska bolaget enligt 1 kap. 2 ABL. Ändringarna i femte stycket innebär att beloppsspärren inte skall tillämpas vid fusioner mellan ekonomiska föreningar resp. sparbanker. I stycket ersätts vidare uttrycket "vederlag" med "kostnad" för att stämma med språkbruket i första stycket. Genom ändringarna i fjärde stycket undantas fusioner mellan kooperativa ekonomiska föreningar från fusionsspärrarna i andra och tredje styckena. Övergångsbestämmelser till lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet Ett nytt femte stycke införs på grund av att dödsbon som beskattats enligt reglerna för handelsbolag års taxering blir egna skattesubjekt. Stycket innebär att om det vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet för ett handelsbolagsbeskattat dödsbo vid taxering uppkommer underskott medges dödsboet vid taxering (eller i undantagsfall taxering) avdrag med ett belopp motsvarande summan av delägarnas underskott i förvärvskällan under förutsättning att förvärvskällan inte har upphört eller dödsboet har skiftats före och med den begränsning som framgår av den nya sjätte stycket. Av detta framgår att dödsboets avdrag minskar i motsvarande mån som en dödsbodelägare yrkar kvoterat slutavdrag enligt 3 13 mom. Lagen träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Den nya lydelsen av 4 tillämpas dock endast i fråga om ägarförändringar som skett efter ikraftträdandet. 14.15-14.16 Lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt och lag om ändring i lagen (1992:1438) om dieseloljeskatt och användning av vissa oljeprodukter Ändringarna har kommenterats i avsnitt 12. Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över delbetänkandet (SOU 1994:13) JIK-metoden, m.m. Efter remiss har yttranden avgetts av , , Hovrätten över och , Kammarrätten i , Datainspektionen, , , , , , , i , vid , Samhällsvetenskapliga fakulteten vid , Samhällsvetenskapliga fakulteten vid , , Centralorganisationen , , , Föreningen , , , , , i , , , , , , , , , , , , , , , , , , , . och har avgett ett gemensamt yttrande. , , , , och har åberopat ett yttrande från Näringslivets Skattedelegation. Yttranden har också kommit in från AB , Näringslivets Skattedelegation och . Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över departementspromemo- rian (Ds 1994:26) Beskattning av utdelning och fåmansföretag Efter remiss har yttranden avgetts av , , Hovrätten över och , Kammarrätten i , Datainspektionen, , , , , , , i , vid , Samhällsvetenskapliga fakulteten vid , Samhällsvetenskapliga fakulteten vid , , Centralorganisationen , , , Föreningen , , , , , i , , , , , , , , , , , , , , , , , , , . och har avgett ett gemensamt yttrande. , , , , och har åberopat ett yttrande från Näringslivets Skattedelegation. Yttranden har också kommit in från m.fl., AB , Näringslivets Skattedelegation, Per Jungkvist, , och . Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över promemorian Kvittning och generationsskiften Efter remiss har yttranden avgetts av , , , , , , , och . Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över skrivelse från Efter remiss har yttranden avgetts av , , , , , , och Aktiefrämjandet. har avstått från att yttra sig. Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över Riskkapitalavdrag, En modell för skattelättnader vid satsningar i små industriföretag. Efter remiss har yttranden avgetts av , , , , , Kammarrätten i , , , i , , , , , i , , , , , , , , , , , , , och Redo- visningskonsulters förbund. Yttranden har också inkommit från , , , , , Svenska TVÄTTAB Textilservice, , , City-Bageriet i , , , O S , , L.T. Konsult i , , CAO Arkitekter och Ingenjörer, , Bilhallen i , , , , , , , , , K , Möbler i , , , , , , Tele-Mekano i , , , Skrivtjänst och . har inhämtat yttranden från Skattemyndigheterna i , och . 2.1 Förslag till lag om beskattning av vinstutdelning vid taxering Härigenom föreskrivs följande. 1 För fysisk person och dödsbo gäller vid taxering undantaget från skatteplikt i 3 1 mom. tredje stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt för utdelning på en aktie i svenskt aktiebolag som blivit tillgänglig för lyftning i den omfattning som anges i denna lag. Utdelning som avses i punkt 1 a andra stycket av anvisningarna till 22 kommunalskattelagen (1928:370) omfattas inte av denna lag. Detsamma gäller utdelning som innebär att en aktieägare i ett aktiebolag som har aktier noterade på börs skall erhålla rätt att köpa en aktie i annat bolag (inköpsrätt) under förutsättning att beslut om sådan utdelning har fattats före . 2 Från skatteplikt undantas utdelning på en aktie till ett belopp som svarar mot ett jämförelsebelopp. Beräkning av jämförelsebelopp på en aktie 3 För en aktie som utges efter utgången av får beräknas ett jämförelsebelopp endast om aktien har getts ut vid nyemission eller fondemission som har registrerats före utgången av . Ett jämförelsebelopp får också beräknas om aktien erhållits vid utbyte av ett konvertibelt skuldebrev utgivet i en emission som har registrerats före utgången av . Motsvarande gäller om aktien erhållits genom nyteckning med stöd av en optionsrätt som har getts ut i förening med ett skuldebrev. 4 Med jämförelsebelopp avses av det högsta belopp som bolaget lämnat i vinstutdelning för något av de fem räkenskapsår som närmast föregått det räkenskapsår för vilket utdelning lämnas . Med vinstutdelning avses i detta sammanhang inte återbetalning av villkorade aktieägartillskott. Har bolaget för det räkenskapsår för vilket utdelning lämnas redovisat en nettovinst som är högre än den som redovisats under något av de fem närmast föregående räkenskapsåren får jämförelsebeloppet ökas i relation till förhållandet mellan nettovinsten under detta räkenskapsår och den högsta nettovinst som redovisats under något av de fem närmast föregående räkenskaps- åren. Det sammanlagda jämförelsebeloppet för samtliga aktier i bolaget får vid en sådan beräkning inte överstiga av nettovinsten för det räkenskapsår för vilket utdelning lämnas. Omfattar något av räkenskapsåren längre eller än skall det belopp bolaget lämnat i vinstutdelning på aktien och den nettovinst bolaget har redovisat jämkas vid beräkning av jämförelsebeloppet. Jämkning skall också ske om det nominella beloppet på aktien har satts ned eller om fondemission skett genom att nya aktier har getts ut. 5 Jämförelsebeloppet får ökas med ett belopp som svarar mot sådan vidareutdelning från bolaget som anges i lagen (1994:000) om beskattning av viss vidareutdelning. 6 Har en aktie enligt villkor i bolagsordningen rätt till utdelning som belöper på tidigare räkenskapsår får jämförelsebeloppet ökas med motsvarande belopp under förutsättning att detta villkor beslutats av bolagsstämma före ingången av . 7 Har utdelning tidigare inte lämnats på en aktie skall som jämförelsebelopp anses det jämförelsebelopp som beräknas för andra av bolaget utgivna aktier. Finns aktier av olika slag gäller det jämförelsebelopp som beräknas för aktier av samma slag och i annat fall genomsnittet av jämförelsebeloppen på andra aktier. Har bolaget inte lämnat utdelning för något av de fem närmast föregående räkenskapsåren utgör jämförelsebeloppet av nettovinsten för det räkenskapsår för vilket utdelning lämnas. Nettovinsten skall därvid fördelas med lika belopp på aktierna i bolaget. 8 Har ett aktiebolag för beslut om utdelning inte aktier noterade på börs får jämförelsebeloppet för en aktie i bolaget beräknas som av kapitalunderlaget beräknat enligt lagen (1994:000) om beräkning av kapitalunderlaget vid beskattning av ägare i fåmansföretag fördelat med lika belopp på aktierna i bolaget. 9 För en aktie i ett investmentföretag som avses i 2 10 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt får jämförelsebeloppet beräknas som summan av den skattepliktiga utdelning på svenska och utländska aktier företaget mottagit under det räkenskapsår för vilket utdelning lämnas fördelat med lika belopp på antalet aktier i bolaget. Detsamma gäller för en aktie i förvaltningsföretag som avses i 7 8 mom. andra stycket nämnda lag i dess lydelse intill utgången av . Utdelning på andel i ekonomisk förening 10 Bestämmelserna i denna lag tillämpas även för utdelning på en andel i annan ekonomisk förening än sådan kooperativ ekonomisk förening som avses i 2 8 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Bestämmelserna tillämpas dock inte i fråga om utdelning på förlagsinsatser i ekonomisk förening som betalats in till föreningen före . Utdelning på aktier och andelar i fåmansföretag 11 För utdelning på en aktie eller en andel som omfattas av bestämmelserna i 3 12 mom. första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt gäller följande. Undantaget från skatteplikt i 3 1 mom. tredje stycket nämnda lag gäller för det lägsta av ett jämförelsebelopp beräknat antingen enligt andra stycket eller enligt övriga bestämmelser i denna lag. Jämförelsebeloppet utgörs av summan av dels ett belopp som svarar mot statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret med tillägg av multiplicerad med anskaffningskostnaden för aktien eller andelen beräknad enligt 3 12 mom. första stycket eller fjärde stycket 1 eller 2 lagen om statlig inkomstskatt, dels en femtedel av det belopp som svarar mot sparad utdelning. 12 Preliminär skatt enligt uppbördslagen (1953:272) skall inte tas ut för inkomst enligt denna lag. 13 Med nettovinst avses i denna lag nettovinsten enligt fastställd balansräkning eller i förekommande fall enligt fastställd koncernbalansräkning. 14 Den som betalar ut utdelning skall i samband med utbetalningen lämna uppgift till mottagaren om hur stor del av utdelningen som är skattepliktig enligt denna lag. Avstämningsbolag skall, i samband med att underlag för utbetalningen lämnas, till (värdepapperscentralen) lämna uppgifter enligt första stycket. Värdepapperscentralen skall lämna uppgifterna vidare till den som är registrerad som förvaltare. Om utdelningen betalats ut före skall uppgiftslämnandet enligt första och andra styckena ske efter denna tidpunkt. Företag skall i sin självdeklaration avseende det beskattningsår för vilket utdelning lämnas lämna de uppgifter som behövs för bedömning av skattskyldighet för mottagen utdelning från företaget. Kan uppgift inte lämnas i självdeklarationen skall uppgiftsskyldigheten fullgöras genom tillägg till självdeklarationen. Sådant tillägg skall lämnas före utgången av eller, om utdelning lämnas efter denna tidpunkt, inom en månad från utdelningsdagen. 15 Föreligger särskilda skäl får efter ansökan av det utdelande företaget eller av aktie- eller andelsägare i företaget medge att jämförelsebeloppet för en aktie eller en andel beräknas till högre belopp än vad som följer av bestämmelserna i denna lag. Medgivandet får dock inte innefatta undantag från 11 andra stycket. Företaget och sökanden skall underrättas om beslutet. beslut får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om beräkning av kapitalunderlaget vid beskattning av ägare i fåmansföretag Härigenom föreskrivs följande. 1 Vid tillämpning av 3 12 mom. fjärde stycket 1 lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt beräknas kapitalunderlaget enligt denna lag. 2 Kapitalunderlaget beräknas som skillnaden mellan tillgångar och skulder i företaget vid utgången av det beskattningsår som har taxerats eller, om företaget inte taxerades då, det beskattningsår som taxerades . Vid beräkning av kapitalunderlaget beaktas även 9-11 . 3 Som skuld tas upp 1. av ett belopp som svarar mot avsättning till skatteutjämningsreserv, 2. av uppskovsbelopp som avses i lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver och som vid beskattningsårets utgång ännu inte återförts till beskattning och 3. av belopp som har avsatts till ersättningsfond. 4 Som skuld räknas även en skuldreservering i den mån avdrag för reserveringen medgetts vid inkomsttaxeringen. 5 Aktier och andelar i svenska dotterföretag skall tas upp till så stor del av kapitalunderlaget i dotterföretaget som svarar mot moderföretagets andel av antalet aktier eller andelar i dotterföretaget med fördelning med lika belopp på antalet aktier eller andelar i företaget. 6 Vid värderingen av andra tillgångar än som avses i 5 skall 1. fastighet som utgör omsättningstillgång tas upp till värdet enligt räkenskaperna minskat med sådana värdeminskningsavdrag och liknande avdrag som inte har gjorts i räkenskaperna, 2. andra lagertillgångar än som avses i punkt 1 och kundfordringar tas upp till de värden som gäller vid inkomsttaxeringen, 3. inventarier och andra tillgångar för vilka avdrag medges enligt punkterna 12-14 av anvisningarna till 23 kommunalskattelagen (1928:370) tas upp till skattemässiga restvärden, 4. annan fastighet än som avses i punkt 1 tas upp till anskaffningsvärdet för mark, byggnad och markanläggning minskat med medgivna värdeminskningsavdrag och liknande avdrag, 5. finansiella instrument som avses i 27 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt tas upp till anskaffningsvärden beräknade enligt genomsnittsmetoden om det inte är fråga om sådana tillgångar som avses i punkt 2, 6. fordringar i utländsk valuta tas upp till de värden som gäller vid inkomsttaxeringen, 7. andel i handelsbolag tas upp till delägarens justerade ingångsvärde för andelen enligt 28 lagen om statlig inkomstskatt, 8. andra tillgångar än som avses i punkterna 1-7 tas upp till an- skaffningsvärdet minskat med medgivna värdeminskningsavdrag och liknande avdrag. 7 Vid tillämpning av 6 4 får fastighet som förvärvats före utgången av i stället anses förvärvad . Anskaffningsvärdet anses motsvara viss del av det för gällande taxeringsvärdet minskat med vid taxeringar medgivna värdeminskningsavdrag och liknande avdrag om avdragen för år räknat uppgått till sammanlagt av nämnda värde. Med del av taxeringsvärdet avses i fråga om 1. småhusenheter av taxeringsvärdet, 2. hyreshusenheter av taxeringsvärdet, 3. industrienheter av taxeringsvärdet, 4. lantbruksenheter av taxeringsvärdet. Värdet enligt första stycket skall i skälig mån jämkas om marknadsvärdet på byggnader, mark och markanläggningar vid beskattningsårets utgång inte överstiger av detta värde. Jämförelsen skall avse marknadsvärdet på den egendom som omfattas av värderingen enligt första stycket. 8 Vid tillämpning av 6 och 7 avses med värdeminskningsavdrag också belopp varmed ersättningsfond och liknande fonder tagits i anspråk. 9 gjort avdrag för avsättning till skatteutjämningsreserv vid taxering gäller i stället för vad som anges i 3 1 följande. Som skuld tas upp av det belopp som enligt lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjämningsreserv lägst skall återföras till beskattning vid taxeringar. Understiger avdraget för avsättning det avdrag som avses i 3 1 skall kapitalunderlaget minskas av skillnaden däremellan. 10 Kapitalunderlaget i ett aktiebolag skall minskas med belopp som svarar mot utbetalningar från bolaget som gjorts i samband med nedsättning av aktiekapitalet eller reservfonden om utbetalning skett efter utgången av det räkenskapsår som avses i 2 . Detsamma gäller belopp som svarar mot sådana utbetalningar från en ekonomisk förening som anges i 10 kap. 1 lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar vid nedsättning av medlemsinsatsernas belopp eller i fall som anges i 4 kap. 3 samma lag. 11 Vinstutdelning som lämnats för det räkenskapsår för vilket taxering skedde eller, om företaget inte taxerades då, det räkenskapsår för vilket taxering skedde , skall minska kapitalunderlaget. Vinstutdelning som lämnas för senare räkenskapsår skall minska kapitalunderlaget i den mån utdelat belopp överstiger nettovinsten enligt fastställd balansräkning eller i förekommande fall enligt fastställd koncernbalansräkning. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Vid beräkning av kapitalunderlaget räknas som skuld av avsättningar som gjorts enligt lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, lagen (1954:40) om särskild fartygsfond, lagen (1967:96) om särskild nyanskaffningsfond, lagen (1967:752) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avsättning till fond för återan- skaffning av fastighet och lagen (1981:296) om eldsvådefonder. 2.3 Förslag till lag om beskattning av viss vidareutdelning Härigenom föreskrivs följande. 1 Undantagen från skatteplikt för utdelning i punkt 2 a av anvisningarna till 22 kommunalskattelagen (1928:370) och 3 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt gäller inte vidareutdelning. Med vidareutdelning avses utdelning som det utdelande företaget betalat med ut- delning som företaget erhållit på aktie eller andel i en utländsk juridisk person och som inte beskattats i hos företaget. Lämnad utdelning skall anses i första hand ha betalats med sådan erhållen utdelning. Med vidareutdelning avses inte utdelning som lämnas av investmentföretag eller värdepappersfond som avses i 2 10 mom. lagen om statlig inkomstskatt. Bestämmelserna i denna lag tillämpas inte om det sammanlagda beloppet som ett företag delar ut som vidareutdelning ett räkenskapsår understiger av den totala utdelning som företaget lämnat under samma räkenskapsår. 2 Till utdelning som skall beskattas på grund av 1 skall läggas utländsk källskatt som företaget erlagt och som belöper på den vidareutdelade utdelningen. 3 Från tillämpning av 1 undantas vidareutdelning av sådan utdelning som företaget erhållit och som 1. inte beskattats hos företaget på grund av 7 8 mom. första stycket a lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt eller - om en prövning enligt nämnda moment inte skett - vid en sådan prövning inte skulle ha beskattats hos företaget, eller 2. består av utdelning som den utländska juridiska personen erhållit på näringsbetingat innehav - direkt eller indirekt via en eller flera juridiska personer som i sin tur erhållit utdelningen på näringsbetingade innehav - från juridisk person som är underkastad sådan jämförlig inkomstbeskattning som avses i 7 8 mom. första stycket a lagen om statlig inkomstskatt, eller 3. avser vinst hos en utländsk juridisk person som har beskattats på grund av punkt 10 andra stycket av anvisningarna till 53 kommunalskattelagen (1928:370). I fall som avses i första stycket 2 skall, om inte företaget yrkat annat, utdelning som företaget erhållit i första hand anses bestått av sådan utdelning från utländsk juridisk person som medför undantag från skatteplikt om den vidareutdelas, om sådan utdelning funnits tillgänglig hos den utländska juridiska person som lämnat utdelning till företaget. 4 Understiger belopp som skall tas upp som intäkt på grund av 1-3 sammanlagt för en skattskyldig, beskattas inte beloppet. 5 Vid tillämpning av lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt skall intäkt som är skattepliktig enligt denna lag anses som sådan utländsk intäkt som anges i 1 den nämnda lagen. Utländsk källskatt som erlagts av det utdelande företaget och som belöper på det skattepliktiga beloppet skall därvid anses ha erlagts av den skattskyldige. I det fall skattskyldig enligt denna lag är ett företag som erhållit vidareutdelningen på näringsbetingat innehav har företaget, utöver avräkning av utländsk källskatt som avses i 2 och som belöper på sådan vidareutdelning, genom avräkning rätt att enligt 1 tredje stycket lagen om avräkning av utländsk skatt erhålla nedsättning av statlig inkomstskatt motsvarande av den skattepliktiga vidareutdelningens bruttobelopp inklusive den på vidareutdelningen belöpande källskatten, om det utdelande företaget enligt nämnda lag hade varit berättigad till sådan avräkning om inte skattebefrielse för utdelningen förelegat. 6 Värdepappersfond som erhållit intäkt för vilken fonden är skattskyldig på grund av 1 och 2 får från intäkten dra av ett belopp motsvarande den utländska källskatt som anges i 2 multiplicerat med fyra. Värdepappersfond är inte berättigad erhålla avräkning av sådan utländsk skatt. 7 Den som betalar ut utdelning skall i samband med utbetalningen lämna uppgift till mottagaren om hur stor del av utdelningen som är skattepliktig enligt denna lag. I det skattepliktiga utdelningsbeloppet skall inräknas även belopp som avses i 4 . Uppgift skall också lämnas om utländsk källskatt som belöper på vidareutdelningen. Avstämningsbolag skall, i samband med att underlag för utbetalningen lämnas, till (värdepapperscentralen) lämna uppgifter enligt första stycket.