prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Arbetet med att uppnå en minskning avluftfartens negativa mUjöpåverkan skaU även fortsättningsvis ha hög prioritet. -försfeg tiUekonomiska mål bör godkännas. Frågor om ägarkraven på långsikt bör behandlas inom ramen för arbetet med en nationeU plan för kommunikationemai . -får vissautökade finansieUa befogenheter bl.a. beträffande långfristiga lån utanförRiksgäldskontoret. -får utökad rättatt beslufa om vissa större investeringar. - Investeringsplanen omfattar 3,5mUjarder kronor och avser huvudsakligen ett nytt flygtrafiklednings-system, enutbyggnad av den tredje mUbanan på Arfencfe fiygpfets samt investeringar somtidigarelagts av bl.a. arbetsmarknadspoUtiska skäl i CKh i SundsvaU.Frågan om ett luft- och rymdfartsmuseum bör övervägas ytterUgare. Luftfertsverketföreslår att följande verksamhetsmål feststäUs av regeringen: Somövergripande mål för verksamheten föreslås att verket skaU fiämja ett säkert,konkurrenskraftigt och mUjöanpassat flyg för att tiUgodose människors resbehovoch näringsUvets behov av vamtransporter genom att bedrivaflygpfetsverksamhet, flygtiifiktjänst, flygsäkerhetsarbete ochluftfartspoUtiskt arbete. Som verksamhetsmål för myndighetsarbetet föreslåsatt flygsäkerhetsstandarden skaU vara fegst i nivå med den som finns i övrigavälutvecklade luftfartsnationer, ckU attstandarden på den inre säkerheten skaU vara i nivå med den som finns i övrigavälutveckfede luftfartsnationer. Verket redovisar dessutom ett antal mtema mål itiieårspfenen. Kraftiga minskningar av utsfeppen av glykol cKh kväve skaUgöras vid verkets flygpfetser fram . Det gäUer vidare intema målom minskade luftföroreningar och buUerstömingar. Regeringens överväganden Prop. Detövergripande målet för verksamhet överensstämmer * meddet huvudsyfte som feststäUdes av för innevarande treårspericxl.Regeringen har ingen erinran mot detfa eUer mot verkets angivnaverksamhetsinriktning . Beträfiånde målen för myndighetsverksamheten hardet oförändrade flygsäkerhetsmålet nu kompletterats med ett mål för den inresäkerheten (security). Regeringen har mgen erinran mot dessa. EnUgt vad regeringenhar erfarit pågår ett arbete mom med att fa fram verksamhetsmåläven för återsfeende delar av verkets myndighetsutövning, framför aUt denluftfertspoUtiska, för att presenteras i näsfa treårspfen. I sammanhanget kannämnas att myndighetsdelar, fiamför aUtLuftfertsinspektionen, kommer att ingå i den översyn av inspektionsverksamheteninom område som regeringen har berört. Vad gäUer verksamhet böräven nämnas att () avslutade enförvaltningsrevision av inspektionens konfroUverksamhet. RRV konstaterar i smrapport bl.a. att inspektionen bedriver sin kontroU verksamhet med små resurserjämfört med andra nationer i , men att RRV inte fimnit några teckenpå att aUvarUgare flygsäkerhetsproblem skuUe undgå Luftfårtsmspektionensuppmärksamhet. RRV lämnar i rapporten en rad försfeg som bl.a. mot bakgmnd avden förändrade marknadssittia-tionen inom luftfårtssektom kan bidra tiU attytterUgare effektivisera konttoUverksamheten. Luftfårtsuispektionen haranalyserat förslagen CKh vidtar åtgärder på ett flertal områden mot bakgmnd avdessa försfeg. Regeringen kommer senare att få en samfed redovisning av dessaåtgärder. Regeringen anser att arbete medatt uppnå en minskning av luftfertens negativa mUjöpåverkan ävenfortsättningsvis skaU ha hög prioritet. Verket skaU bl.a. medverka i arbetetmed att utforma ett mUjöanpassat transportsystem i enUghet med vad regeringennyUgen angett i en särskUd skrivelse tiU rikscfegen. 2.Ekonomiska mål och resurser Luftfertsverketövergick tiU s.k. bolagsmcxiell i redovisningen, vilket bl.a.innebar att verkets pensionsskuld lyftes in i balansräkningen och att verketnumera utöver utdelning mlevererar skattemotsvarighet till ägaren. TiU gmnd för treårspfenen som verket redovisarUgger en bedömd trafiktiUväxt fram tiU på mellan 3,6-5,för inrikes och 4,2-6,för uttikes flygO:afik mkl. chartertrafik på svenska flygpfetser. TiUväxten bedöms i planen leda tiU en ökad verk samhetsvolym med . Ett inflationsantagande finns i planen på . Verketföreslår att avkastningen på justerat eget kapital efter skatte- Prop.1994/95:100 motsvarighet skaU uppgå tiU underperioden Bilaga 7 1995-1997. Beträffande utdelningen, som skaU festställasårUgen av regeringen i samband med att verkets bokslut faststäUs, föreslårverket som utgångspunkt för planeringen under planpericxlen som mål påjusterat eget kapital . Resulfatet före dispositioner i planen för åren1995-1997 uppgår tiU 501, 574 resp. 606 nuljoner kronor CKh avkastningen tiU24, 23 resp. . Utdelningen inkl. skattemotsvarighet uppgår enUgtplanen tiU 161, 196 resp. 221 mUjoner kronor. Verket föreslår som mål att soliditeten medoförändrade redovisningsregler senast vid utgången av skaU vara 30 %.EnUgt planen uppgår soUditeten tiU 28, 31 resp. . Luftfertsverkethar i särskUd skrivelse tiU regeringen avrapporterat det uppdrag verket erhöU iföregående budgetproposition angående långsiktigt mål för soUditeten, vilketföreslås tiU . I samma skrivelse har verket vidare anfört behov av enöversyn av de långsiktiga avkastiiings- och utdelningsmålen mot bakgmnd avbl.a. marknadssituationen och de olika verksamhetsfömtsättningama för olikatransportsfeg. Liknande synpunkter har även framförts i skrivelser av SAS ochTranswede. Verket föreslår en restriktion för prishöjningarunder som mnebär att luftfertsavgiftema får öka med högst 80 %av nettoprisindex, räknat . Verket visar i bTcårsplanen att förändringenav luftfårtsavgiftemas nivå kraftigt understigit såvälnettoprisindex som prismålet, CKh fortsätter att göra detta enUgt verketsprognos firam tiU . Målet för totalproduktivitet, beräknad som en prisrensadkvot mellan totafe intäkter och totafe kostnader, föresfes vara igenomsnitt för treårspericxlen 1995-1997. Verkets rörelsekostnader har genomett särskUt rationaUseringsprogram minskats ocheffektiviseringsarbetet fortsätter. Trots voIymtiUväxt bedöms såluncfedriftresursema komma att niinska och vara oförändrade åren1996-1997. investeringar föreslås i planen,inkl. senare genom-föid revidering, tiU sammanfegt 3 500 nuljoner kronor underåren 1995-1997, vilket är en ökning med ca 1,3 nuljaider kronor jämfört medmnevarande planperiod. Verket anför i planen att ökningen bl.a. förklaras avinvesteringar som har tidigarelagts av arbetsmarknadsskäl, framför aUt en nyregionflygpfets i och en ny terminal vid SundsvaU-Hämösands flygpfets.De störsfa mvesteringama avses dock ske i den tredjemUbanan på Stockhohn-Arlancfe flygpfets och i flygtrafikledningssystemet. Iövrigt mgår under treårspericxlen 1995-1997 främst ersättningsmvesteringar ochmUjöför-bättrande åtgärder. Finansieringen av mvesteringama föresfes tiU 78 %ske genom mtem finansiering. Den extema delen utgörs därvid tiU stor del avfinansieringsbidrag firån AMS ckU firånlokafe och regionafe intressenter i projekten i CKh SundsvaU. Luftfertsverketföreslår i treårsplanen att verket får vissa ytterUgare 71 finansiella befogenheterför att effektivisera finansfunktionen. föreslår art man i likhet med övriga aflärsverk får rätt attuppta även Prop. 1994/95:100 långfristiga lån utanför , underfömtsättning att Riks- Bilaga 7 gäldskontoret CKkså ges möjUghet att lämnaanbud på lånet. Vidare föreslås art gällande begränsning att högst avkassamässigt överskott får pfeceras kortfristigt i bank eUer isfatsgaranterade skuldebrev tas bort. Verket föreslår i stäUet attRiksgäldskontoret liksom för lån aUtid skaU ges möjUghet att lämna anbud påpfeceringen. SlutUgen föreslår Luftfartsverketvissa förändringar för beslttts-processen vid vissa större investeringar.Ändringarna motiveras med att avregleringen av luftfartsmarknaden leder tiUökade behov av att snabbt kunna möta ändrade behov, t.ex. anpassning avterminaler. föreslår såluncfe att beloppsgränsen förmvesteringar som verket självt får fatfa beslut om höjs firån 50 nuljonerkronor tiU 100 nuljoner kronor. Vidare föreslås att investeringar över 100mUjoner kronor, som anmälts i treårsplan och som vid dess prövning godkänts avregering och rikscfeg, fär påbörjas utan särskUt igångsättningstiUstånd frånregeringen. treårspfen baseras påden tidigare nämncfe trafikåterhämtning som inleddes cKh somenhgt verkets prognoser kommer att fortsätfa med en ökningstakt av avantalet passagerare fram tiU . Regeringen fäster stor vUct vid detrationaUseringsarbete som pågår inom verket med målet att kunna möfa en sådanökande verksamhets-volym utan ökande driftkostnader. Regeringen har i dettasammanhang ingen erinran mot målet om en totalprodiUctivitetshöjning . De ekonomiska målen förLuftfartsverket bör Ugga fast. De långsUctiga ekonomiska målen hanteras momramen för en samfed ägarstrategi för affärsverksjunheten inomKommunikationsdepartementets område. Frågor om avvägningar, finansiering ochkostnadsfördelning mellan de olika kommunikationssfegen ingår emeUertid ocksåsom en del i arbetet inom den parlamentariska kommitté som regeringen idecember 1994 tiUsatt för att utarbefa en nationell plan för kommunUcationema iSverige. Regeringen kommer under våren 1995art för försfa gången beslufa om slutUg utdehiing från för enUgt de nya prin ciper som fastslogs tUl följd av budgetproposition (prop. 1993/94:100 bU. 7, bet. 1993/94:TU15, rskr. 1993/94:159). I samband med detta kommer även art behandfes den återsfeende särskUcfe skuld tiU sfaten på 50 mUjoner kronor som i särskUd skrivelse tiU regeringen påtalat att verket har enUgt sin årsredovisning. Skulden härrör firån då verket mot bakgmnd av dåtida avkast ningsregler av regeringen medgavs att aktivera räntor på vissa inves teringar. Regeringen kommer därvid att föreskriva att beloppet betalas . Motbakgmnd av de i verkets treårsplan redogjorda orsakema, bl.a. Prop. 1994/95:100trafikåterväxten och de av regeringen gocUcända tidigarefeggningama av BUaga 7vissa investeringar av arbetsmarknadsskäl, anser regeringen att Luftfertsverketsinvesteringsinriktning i huvudsak kan gcxlkännas. Försfegetom ett civUt luft- CKh rymdfertsmuseum bör emeUertid ytterUgare övervägas avverket. Frågan bör behandlas i särskUd ordning. Regeringen godkänner emeUertidden föresfegna omfattningen av investeringama på 3 500 mUjoner kronor . Regeringen bib:äder de av verket föresfegnautvidgade finansieUa befogenhetema. Verket bör således i likhet med övrigaaffärsverk få rätt att låna även långfristigt utanför inom enoförändrad total låneram på 3,5 mUjarder kronor. Anbud måste därvid aUtid infordrasav . Likaså bör den nuvarande restriktionen att i genomsnitthögst av kassamässigt överskott fär pfeceras utanför Riksgäldskontoretslopas, och ersättas med villkoret att anbud aUtid måste infordras avRiksgäldskontoret. Beträffande de föreslagna ändrade villkoren förbeslut om vissa större investeringar delar regeringen verkets syn på attnuvarande regler bör ändras mot bakgmnd av bl.a. avregleringen avluftfarts-marknaden. bör sålunda få rätt att själva beslufa ominvesteringar i uifrastmktur, säkerhetssystem eto. på högst 100 mUjoner kronorsom följer den huvudsakliga inriktningen i aktueU treårsplan. Givetvis bör docktreårsplanen även fortsättningsvis vara huvudinstm-ment iinvesteringsplaneringen. I det faU en mvestering anmälts i treårspfen och viddess prövning godkänts av regering och rikscfeg, bör investeringen få påbörjasutan särskUt igångsättningstiUstånd från regeringen. Det är regeringens mening art de nu föresfegna ochi föregående budgetproposition medgivna utvidgade beslutsbefogenheterna förverket i finansieUa frågor och mvesteringsfirågor stäUer krav på en förbättradinfomiation tiU regeringen om verkets åtgärder bör såledesregelbundet tiU regeringen redovisa omfettningen av placeringar och lån somgjorts utanför . Beträffande enskUda investeringar på mer än50 mUjoner kronor skaU verket vicfere mformera regeringen om föresfeendebeslut om investeringen inte anmälts i treårsplan som gcxikänts av regering ochriksdag. RUcsdagen har beslutat (prop. 1993/94:100 bU. 7,bet. 1993/94:TU15, rskr. 1993/94:159) om en avtrappande resultatutjämning mellan Luft fartsverket och fem kommunafe flygplatser . har verket fart en total ram för sådan utjämning på högst 30 nuljoner kronor varav verket kompenseras med hälften, högst 15 nuljoner kronor genom nedsatt utdelningskrav. CKh 1996 uppgår nedsättningen av utdelningskravet i enUghet med riks dagens ställningstagande tiU 10 mUjoner resp. 5 mUjoner kronor. Det totafe utjämningsbeloppet faststäUs efter årUg förhandling. Luftfarts verket har föreslagit att verket bör medges en total ram för resulfat- utjämning på 20 nuljoner kronor och 10 nuljoner kronor . Regeringen förordar en total ram för på 20 mUjoner 73 kronor enUgt verketsförsfeg, men att ramen för bör fastställas avregeringen när större säkerhet kunnat nås genom de årUga förhand- Prop.1994/95:100 Ungarna. I enUghet med vad regeringen anfört om stymingen avLuftfartsverket år 1995-1997 bedöms med senare redovisade beräkningarverkets ekononu utvecklas enUgt följande fabeU: Resulfat efter skattemotsvarighet (mkr) RäntabUitet på justerat eget kapital efter skatt % skattemotsvarighet (mkr) Inkl.50 miljoner kronor tidigare underforräntning. 1.gcxikänner vad som anförts ominriktning och mål för verksamhet , 2.godkänner vad som anförts omekonomiska mål och ramar för verksamhet under perioden1995-1997, 3.gcxikänner vad som anförts omLuftfartsverkets investeringsplan , 4.bemyndigar regeringen attfaststäUa utdelning för i enUghet med vad som anförts, 5.godkänner vad som anförts omresultatutjämning mellan sfatUga och kommunala flygpfetser. Beredskap för civil luftfart 1993/94 Utgift 72 387 565 Reservation 314 144 1994/95 Ansfeg 71 443 000 1995/96 Förslag 106 300 000 varav70 431 000 beräknat for Verksamheten under anslaget omfettar planfeggningoch förberedelser för fiygtransportiedning, flygpfetsdrift ochflygtransportverksamhet under beredskapstiUstånd och krig mkl. Luftfartsverkethar beräknat medelsbehovet enUgt Prop. 1994/95:100 till 106,9 nuljoner kronor (18 månader). Verket redogör dämtöver i anslagsframstäUan för debehov av investeringar i fiygtrafikledningssystemet som finns avberedskapsskäl i samband med den tidigare nämncfe stora pågående investeringeni fiygtrafikledningssystemet som affärsverket genomför. Mot denna bakgmndbegär i ansfegsfiramställan tiUäggsansfeg för mnevarandebudgetår med 17,4 mUjoner kronor, CKh ett ansfeg för /96 (18månader) utöver programplan på 32,3 mUjoner kronor. Rgeringenhar givit i uppdrag att i samråd med Överstyrelsen för CivUBeredskap och Försvarsmakten överenskomma om slutUg kostnadsfördelning ochfinansieringslösning för de investerings-och driftkostnader som hänför sig tiUdet tidigare nämnda fiygtrafikledningssystemet. Uppdraget skaU redovisas tiUregeringen . För /96 bör mot denna bakgmnd enhgtregeringens mening medel på ansfeget Beredskap för civU luftfart tiUdefes medledning av . Efter pris- och löneuppräkning samt justering medhänsyn tiU neddragningen av den civife totalförsvarsramen av StatsfinansieUaskäl förordar regeringen för /96 ett anslag på 106 300 000kronor. tUlBeredskap för civil luftfart för /96 anvisar ettreservationsanslag på . Driftbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen 1993/94 Utgift 15 200 000 1994/95 Ansfeg 30 200 000 1995/96 Försfeg 15 200 000 har /88 beslufat omanslag för regionalpoUtiskt stöd tiU huvudmännen för kommunafe flygplatser iskogslänen med linjetrafik av regionalpoUtisk betydelse m.m. Beslut ombidragets fördelning fettas av regeringen efter förslag firån . utgick stödet i form av ettinvesteringsbidrag och ett driftbidrag. Fr.o.m. /94 utgår hefeansfeget som driftbidrag med tonvikt på flygpfetser i inland varviddet sfatUga driftstödet skaU kunna utgå med högst av den totafedriftkostiiaden vid flygpfetsen. Länen har dessutom möjUghet att prioriterainvesteringar i kommunafe fiygpfetser inomramen för ansfeget för länstrafikanfegg- Prop. 1994/95:100 ningar. Luftfartsverkethar för /96 föresfegit ett ansfeg på 47,7 nuljoner kronor vilketenUgt innebär en realt oförändrad nivå jämfört med föregåendebudgetår. Utbetalningav bidraget sker en gång och baseras på föregående kalenderårskostiiader. Omfeggningen av budgetåret tiU kalenderår mnebär tekniskt sett attendast ett ansfeg anvisas. För /96 föreslårregeringen med hänsyn tUl det sfatsfinansieUa läget ett anslag på 15,2nuljoner kronor, vilket är i nivå med det stöd som hittiUs har utbetafets. Av ansfeget för /96 skaU minst 10mUjoner kronor utgå tUl flygpfetsema i mland, dvs. , ,, , Gunnam och GälUvare. tiUDriftbidrag till kommimala flygplatser i skogslänen för /96anvisar ett reservationsanslag på . D. Post-och telekommunikation Prop. Den8 fettade rikscfegen beslut om en telefeg cKh en förändradverksamhetsform för , m.m. (prop. 1992/93:200, bet. 1992/93:TU30,rskr. 1992/93:443). I och med beslutet ombUdades tiU ett av sfatenhefegt aktiebofeg, , den 1 juU 1993, tiädde telefegen (1993:597)och fegen (1993:599) om radiokommunikation i kraft. Rikscfegen beslutade om enpostfeg och en förändrad verksamhetsform för , m.m. (prop.1993/94:38, bet. 1993/94:TU11, rskr. 1993/94:119). Genom beslutet godkänderikscfegen den nya fegstiftningen samt ombUdningen av tiU ett avsfaten hefegt aktiebofeg, . Bofegiseringen och postiagen (1993:1684)tiädde i kraft . I samband med de båda besluten överfördeskvarvarande myndighetsuppgifter från och tiU den nybUdadetiUsynsmyndigheten, . I enUghet med vad förorcfet (prop.1993/94:38, bet. 1993/94:TU11, rskr. 1993/94:119), lämnas i det följande enkort redovisning av utvecklingen på post- CKh telekommunikationsområdet samthur de gmndfeggande målen enhgt posdagen resp. telefegen uppnåtts. I detföljande redovisas vidare, med anledning av trafikutskottets betänkande(1992/93:TU30), vissa frågor avseende handUcappstöd momtelekommunikationsområdet. Utvecklingen på post- och telekommunikationsområdet Tele EnUgttelelagen krävs tiUstånd för operatörer som inom ett allmänt tiUgänghgt telenätviU tUUiandahåUa telefonitjänst (tal, fax och feg-hastighetsdafa), mobifeteleförbindelser eUer fasta teleförbindelser om verksamheten är av betydandeomfattning. Fram tUl och med september har 14 företagmkommit med tiUståndsansökningar. Av dessa förefag har sju sökt tiUstånd förtvå eUer flera tjänster. Post- ckU telestyrelsenhar utfarcfet fem tiUstånd för fesfa teleförbindelser ckU fyra tiUstånd för telefonitjänst. De företag som fåtttUlstånd för såväl fasta teleförbmdelser som telefonitjänst är , , och . Utöver dessa förefag har erhåUit ett tiUstånd förfasta teleförbmdelser. Post- CKh beräknar att vid utgången av år1994 ha utfärdat ytterhgare tiUstånd för telefonitjänst resp. för fastateleförbmdelser tiU . Vidare bedömer Post- cKhtelestyrelsen att ti tiUstånd för mobife teletjänster samt två tiUstånd för flygtelefoni konmier att utfärdas ibörjan av . Dentekniska utvecklingen på telekommunikationsområdet går mycket Prop. 1994/95:100snabbt. Utvecklingen har lett tiU att förefagen kan erbjuda konsu- BUaga 7mentema flera nya tjänster samt att priset för vissa tjänster har reducerats.Ett resultat av den nya tekniken är att operatörernas kostnader för atterbjucfe region- och Qärrsamtal i praktiken inte är högre än för lokalsamtal.TeUa AB kommer att sänka sina priser på bl.a. region- CKhQärrsamtal samt på intemationelfe samtal tiU de länder som svenska abonnenterringer tiU mest. För lokalsamtal kommer dcKk prisema att höjas något. TeUa ABgör bedömningen att prisförändringarna medger att hushåUens telekostnader igenomsnitt kommer art sjunka . Det växande utbudet av konkurrens harinneburit väsentUga prissänkningar bland annat på intemationeU telefoni cKh påmobUtelefoni. Beräkningar har gjorts som visar på reducerade kostnaderför en genomsnittUg privatkund i GSM. Telfe AB:s taxor underskred detpristak som avtalats meUan staten och . Taxoma förvänfas hggaunder pristaket även . Under /94 har Post- ochtelestyrelsen bisfett vid medling i två faU vad gäUer samtrafik vid telefonioch särskUd service för hyrcfe förbindelser. Efter medlingen har båda parter iett faU enats om Post- och rekommencfetion. En fungerandesamtrcfik är en fömtsättning för att det svenska telesystemet skaU utayttjaseffektivt så att abonnenterna i olika nät kan nå varandra. AUa tiUståndshavareär således skyldiga att öppna sina nät för samti:afik med andra tiUståndshavare.Om en kostnadsbaserad samtrafiköverenskommelse för telefoni mellantillståndshavama inte kan träffas direkt skaU medfe,om uite särskUcfe skäl föranleder annat. Styrelsen skaU också på begäran avpart yttra sig om erbjudande om samtrafikvillkor. En fiingerande samtrafik stäUer krav på gemensammanummerplaner som omfattar samthga abonnenter hos aUa operatörer. Post- och telestyrelsenhar i samverkan med operatörer, tiUverkare cKh användare avtelekommunikationstjänster arbefat fram en gemensam nummerplan som kommer attträda i kraft den . En gemensam nummerplan innebär bl.a. att detskaU vara möjUgt att nå olika operatörers nät ckUtjänster på likvärdigt sätt, oberoende vilken operatör abonnenten har. För att effektivisera telekommunikationerna iEuropa arbetar EU med att UberaUsera telemarknaden. ärteletjänstinarknaden öppen för konkurrens, med undanfag för taltelefoni. Dockfår resttiktioner finnas för rätten att upprätfa nät. har dockbeslutat att UberaUsera såväl teleuifrastrukturen som aUa teletjänster senastden . har delfagit i EU:s arbete somobservatörer. EnUgtposdagen skaU de företag som bedriver eUer har för avsUct att bedriva någon form av postverksamhet i göra en anmälan tiU . Post- CKh har motfagit anmälningar från tre förefag som bedriver postverksamhet i . Dessa är Posten ° AB, City MaU ochSDR-gmppen (Svensk Duekökfem). Post- och Prop. 1994/95:100 telestyrelsenarbetar med att enhgt postiagen (1993:1684) bedöma om Bilaga 7 ytterUgare företag, såsom Tidningsdistributörema i och olika kurirföretag, bedriverpostverksamhet i sådan omfettning att de faUer under postfegen och därmed haranmälningsplikt. AB ckUCity MaU har avtal träffats i fråga om infira-strukturen, såsompostboxar, adressändringar, eftersändning av post m.m. LUcnande avtal hardiskuterats mellan cKh SDR-gmppen. är utsatt för konkurrens uiomsamtUga sina områden. Ökad användning av tele- ckU datakommunikation har dcKk inte lett tiU att antaletvanUga brevförsändelser har minskat. I Stockhohn har City MaU secfen 1992distribuerat av kunden försorterad post fiån medelstora och stora förefag. CityMaUs marknadsandel i sitt distributionsområde uppgår tiU . Dessutom harRoyal MaU, nationelfe postverk, slutit avtal med City MaU omdistribution av post i . När det gäUer distributionen av duktreklam harSDR-gmppen 30 %av marknaden. Även inom andra områden är utsatt för konkurrens. Huvudkonkurrenter mom distribution och vamsändning är ASG och BUspedition. Inom paketmarknaden, dvs. gcxis upp tiU , är Posten Lättgods det dominerande företaget medan man har en mindre andel av det tyngre godset. Postgirots ensamrätt tiU sfatUga betalningar upphörde den 1 juh 1994, vUket mnebär hårdare konkurrens från bankema/bankg irot. En väl fungerande postverksamhet har mycket storbetydelse för förefagen och de enskUda människorna i landet. I postfegen hardärför sfegits fast att alfe skaU ha tiUgång tiU post- och kassaservice på Ukvärdigavillkor var man än bor och arbetar i landet. För att säkerstäUa att de avrikscfegen beslufade målen för postverksamheten uppfyUs har ett avtal meUansvenska sfaten och upprättats. I avtalet för-buider sig att - 31 december1996 tillhandahåUa en daghg och riksfeckande post- och kassaservice. Det är emeUertid regeringens mening att samthgabefordringsföretag som verkar på marknaden även skaU medverka tiU att bäraansvaret för att upprätthåUa denna service. Regeringen har för avsUct attutreda möjUghetema tiU en soUdarisk finansiering av de regionafe och sociafekostnaderna. Funktionshindradesbehov av teletjänster tiUgodoses i cfeg i enUghet med regeringens förslag ipropositionen om en telelag och en förändrad verksamhetsform för Televerket,m.m. 1992/93:200, bet. 1992/93:TU30, rskr. 1992/93:443).