prop · GH03135 · 1994-01-01 00:00:00 — Ett annat skäl för att förbättra samverkan är att motverka dåliga ungdomsmiljöer. Polis, socialtjänst, skola, föräldragrupper och ideella organisationer gör här viktiga insatser. Det är av stor betydelse att dessa insatser samordnas på ett effektivt sätt och därigenom ges möjlighet att komplettera varandra. Den ideella sektorn deltar i allt högre grad i förnyelsen av samhällslivet. Det kan handla om att såväl etablerade folkrörelser och föreningar som nya sammanslutningar av ideellt engagerade människor tar över uppgifter från offentliga organ men också att ett närmare samarbete sker mellan den offentliga och den ideella sektorn. Olika former av engagemang kan bidra till en positiv utveckling av de insatser som sker på ungdomsområdet. 6 Den statliga ungdomsmyndighetens organisation Regeringens bedömning: Namnet ändras till Ung- domsstyrelsen. Ledningsstrukturen för myndigheten förändras på så sätt att ledningen består av en verkschef och en styrelse. Skälen för regeringens bedömning Alltsedan år 1959 har det funnits ett statligt organ med namnet . Dess roll och uppgifter har dock varierat kraftigt . Ursprungligen var rådet ett kontakt- och samordningsorgan mellan ungdomsorganisationerna och regeringen. har regeringen gett ungdomsrådet en allt tydligare roll som myndighet med uppdrag att genomföra delar av den statliga ungdomspolitiken. Därmed har de tidigare rollerna som företrädare för landets ungdomsorganisationer och som en referensgrupp i ungdomsfrågor arbetats bort. uppgifter enligt dess nuvarande instruktion (SFS 1988:1136) är främst att främja fritidsverksamhet och kulturell verksamhet bland barn och ungdomar samt att redovisa utvecklingen när det gäller ungdomars villkor i samhället. Inom sitt verksamhetsområde skall rådet bistå regeringen bl.a. genom att verka för en samordning av statliga insatser för ungdomar och viss utrednings- och informationsverksamhet. handlägger också ärenden om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Ledningen av utövas av ett råd vars medlemmar utses av regeringen. Rådet består av högst tio personer. Kansliet leds av en chef som också utses av regeringen. är en liten och flexibel myndighet. Den förändring som har skett i form av att rådet har utvecklats från ett intresseorgan till en myndighet som tar ett ansvar för att genomföra statlig ungdoms-politik har enligt vår mening varit mycket gynnsam. Den har bidragit till en ökad kompetensutveckling när det gäller ungdomars levnads-villkor. Det har också bedrivits ett viktigt arbete i syfte att öka ungdomars delaktighet i samhället och att ta tillvara ungdomars eget engagemang. Statskontoret har gjort en översyn av . I rapporten - Ledningsstruktur och organisation understryker Statskontoret vikten av att ungdomsrådet ges en tydlig roll som regeringens myndighet för att föra ut och verkställa den statliga ungdomspolitiken. Statskontoret menar att de nuvarande uppgifterna är alltför snävt inriktade på fritidsfrågor och kultur. har i ett yttrande över rapporten framfört att myndigheten i stort sett delar Statskontorets bedömning. Enligt vår mening är det viktigt att utvecklingen mot en renodlad statlig myndighetsfunktion för fortsätter. Inriktningen att vara sektorsmyndighet för fritidsfrågor bör tonas ned till förmån för att myndigheten kan bidra till att åstadkomma praktiska resultat på de områden som vi tidigare angett vara väsentliga (avsnitt 5). Därigenom framstår myndighetens uppgift att ha ett sektorsövergripande ansvar för att skapa goda uppväxtvillkor för ungdomar tydligare. Det handlar då främst om att myndigheten bör ha ett ansvar för att följa ungdomars uppväxtvillkor utifrån ett helhetsperspektiv och därigenom underlätta en samordning av statliga åtgärder inom olika samhällsområden. bör i konsekvens med detta byta namn, vilket även Statskontoret föreslår i sin rapport. Regeringen avser att ändra namnet till . Statens ungdomsråds nuvarande organisation med ett råd vars ordförande är chef för myndigheten och ett kansli med en kanslichef är otidsenlig och innebär risker för ett opraktiskt dubbelkommando. I myndigheter med en styrelse är det myndighetschefen som svarar för verksamheten och styrelsens huvuduppgift är tillsyn och rådgivning (11-13 verksförordningen). Styrelsen beslutar dock om anslagsfram-ställningar, årsredovisningar, revisionsrapporter och föreskrifter. har således ett mer avgränsat ansvar för verksamheten. I betänkandet Effektivare ledning i statliga myndigheter (SOU 1993:58) konstateras att s.k. enrådighetsverk bör vara huvudmodell för ledningen av de centrala förvaltningsmyndigheterna. De små centrala förvaltningsmyndigheterna (nämnder och råd) berörs inte direkt av förslagen. När det gäller ledningen av myndigheten anser vi att det nuvarande rådet bör ersättas av en verkschef och en styrelse, i vilken verkschefen är ordförande. Att vi förordar en styrelse hänger främst samman med de särskilda uppgifter och den roll som myndigheten har. En viktig uppgift är att fördela de statliga bidragen till barn- och ungdomsorganisationerna. Bidragsgivningen bör , som vi återkommer till, i ökad utsträckning relateras till målen för bidragen. Myndighetens roll till följd av ungdomspolitikens sektorsövergripande karaktär bör också beaktas vid val av ledningsstruktur. Det är enligt vår mening mer lämpligt att låta en myndighet med denna typ av uppgifter ledas av en styrelse. Den samordnande och verkställande roll som enligt vår mening bör ha talar för att representanter från de olika sektorsmyndigheter som mest berörs av ungdomspolitiken skall ingå i styrelsen. Dessa bör, utöver god kunskap, ha en beslutsposition i den egna organisationen. I styrelsen bör också ingå personer med god kunskap om ideellt föreningsarbete och ungdomsfrågor i allmänhet. Företrädare för bör också ingå i styrelser, råd eller motsvarande för vissa andra myndigheter som ansvarar för insatser av stor betydelse för ungdomar. Myndighetens organisation skall även i fortsättningen präglas av flexibilitet varför myndigheten själv bör besluta om sin interna organisation, tjänster m.m. Regeringens förslag: De övergripande målen för Ungdoms-styrelsens verksamhet skall vara att främja goda uppväxtvillkor för ungdomar samt att verka för att unga människor görs delaktiga i samhällsutvecklingen. skall arbeta sektorsövergripande och ha en kontinuerlig kontakt med kommunerna när det gäller att följa ungdomars villkor i samhället. Skälen för regeringens förslag Ungdomspolitiken griper över flera sektorer, men måste i grunden bygga på att de konkreta insatserna, den direkta tillsynen, uppföljningen och utvärderingen av verksamheterna till största delen skall skötas av respektive sektorsmyndighet. har som huvuduppgift att bedriva kvalificerad tillsyn, uppföljning, utvärdering och kunskapsförmedling inom framför allt områdena hälso- och sjukvård, socialtjänst och folkhälsa. har till uppgift att bevaka frågor som angår barns och ungdomars rättigheter och intressen. BO har en opinionsbildande, informerande och samordnande roll samt skall särskilt uppmärksamma att lagar och författningar och deras tillämpning stämmer överens med åtaganden enligt FN:s konvention om barnets rättigheter. skall främja likvärdiga förutsättningar för en god hälsa för hela befolkningen genom att bedriva hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete av sektorsövergripande karaktär. har ett särskilt program för barns och ungdomars hälsa. ansvarar för tillsyn, uppföljning och utvärdering av verksamheten på de särskilda ungdomshemmen. huvuduppgifter är att följa upp och utvärdera det offentliga skolväsendet, verka för den nationella utvecklingen av skolan genom bl.a. kursplaneutveckling, information och genom att tillse att regler efterföljs samt att elevers och föräldrars rätt inte åsidosätts. Därutöver har myndigheter som , Arbets- marknadsstyrelsen, , , , och m.fl. ansvar för olika insatser när det gäller ungdomar. är det enligt regeringens mening viktigt att någon har ett sektorsövergripande ansvar för att utifrån en helhetssyn kunna följa utvecklingen av ungdomars villkor och anlägga ett ungdomsperspektiv på frågor inom olika samhällsområden. Detta är en grundläggande uppgift för . Att har en sådan uppgift inskränker eller påverkar naturligtvis inte den självständighet som andra myndigheter har. Det är angeläget att samarbetar med andra berörda myndigheter för ett effektivt resursutnyttjande. Arbetet med att följa upp och utvärdera insatserna för ungdomar på olika samhällsområden bör resultera i att lämnar regeringen en fördjupad redovisning av ungdomars uppväxt-villkor samt förslag till åtgärder på angelägna områden. Denna skall kunna ligga till grund för den redovisning regeringen avser förelägga . En mycket stor del av de politiska beslut som påverkar ungdomars situation fattas på lokal nivå. För att kunna främja goda uppväxtvillkor för alla ungdomar krävs förutom en tydlig inriktning av ungdomspolitiken också en ökad kunskap om kommunala insatser. Nationella utvärderingar är också viktiga för att skall kunna sprida goda idéer och erfarenheter mellan olika delar av landet. Regeringen anser det väsentligt att denna typ av arbete vidareutvecklas och intensifieras. Det har bland annat betydelse för att främja nya organisations- och verksamhetsformer och på så sätt uppnå en bättre effekti- vitet i ungdomsarbetet. Det finns ett ökat behov av att ge stöd och rådgivning åt olika verksamheter på ungdomsområdet. Vi anser därför att bör verka för att de som arbetar med ungdomar och de som fattar beslut som är viktiga för unga människor utgår från en helhetssyn på ungdomars situation och ges bättre kunskaper om ungdomars uppväxtvillkor. kunskaper om ungdomars uppväxtvillkor i vid mening bör därför stärkas. Ambitionen bör vara att skall kunna fungera som en kunskapsbank i ungdomsfrågor gentemot andra myndigheter, kommuner, föreningsliv, ungdomsarbetare och enskilda. Behovet av insatser är beroende av ungdomars behov, resurser och problem. Det betyder att åtgärder skall vidtas där det är av särskilt intresse att utveckla insatser och genomföra projekt. För att betona värdet av det sektorsövergripande arbetet bör enligt vår mening sträva efter samarbetsprojekt där myndighetsgemensamma resursinsatser kan göras. Regeringen vill betona vikten av ett nära samarbete med bl.a. Förslag till verksamhetsinriktning och prioriterade insatser för den närmaste treårsperioden redovisar vi längre fram (avsnitt 8). Kommunerna har ett stort ansvar för att ge ungdomar goda uppväxt-villkor. För att kunna fullgöra sina övergripande uppgifter måste enligt vår mening också följa utvecklingen i kommunerna. Detta bör ske i nära samarbete med berörda sektorsmyndigheter. Den ökande decentraliseringen och den allt större friheten för kommunerna i bl.a. organisationsfrågor skapar som vi ser det ett ökat behov av erfarenhetsutbyte och rådgivning. Med en ökad differentiering och knappa resurser ökar också behovet av att goda exempel på utveckling av lokal ungdomsverksamhet och nya arbetsformer sprids. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att har en kontinuerlig kontakt med kommunerna. Kontakterna bör särskilt syfta till att stärka ungdomars delaktighet i lokalsamhället och deras inflytande över olika frågor som direkt berör dem. De erfarenheter som har gjorts genom Statens ungdomsråds projektsatsningar kan därvid utgöra en god grund för det fortsatta arbetet. Detta bör till stor del inriktas på att fördjupa diskussionerna med kommunerna om behovet av samarbete över förvaltningsgränser och mellan kommuner och lokalt samhällsliv i övrigt. Det är därvid angeläget att öka den nationella kunskapen om såväl konkreta lokala projekt som strukturella förändringar i den kommunala ungdomspolitiken. Insatser som syftar till att främja ungdomars möjligheter till en meningsfull fritid görs i första hand av kommunerna och andra aktörer på den lokala nivån. Den kommunala fritidssektorn omsätter ca . Den kommunala verksamheten är inne i en stor omvandlingsprocess. Strukturförändringar, besparingskrav och förändringar av ungdomars fritidsvanor har lett fram till ett intresse av nya lösningar. roll bör i första hand vara att stödja och stimulera kommunernas förnyelse av fritidsverksamhet för ungdomar samt att sprida erfarenheter och metoder. Det ideella föreningslivet spelar en viktig roll inom fritidspolitiken. Många ungdomar engagerar sig i föreningar av olika slag under sin fritid. Det är angeläget att föreningslivet ges goda möjligheter att utveckla sitt arbete och nå fler ungdomar. Det är också viktigt att underlätta för människor med idéer och engagemang att förverkliga sina planer. En aktiv samverkan mellan offentliga, ideella och privata insatser bör främjas. bör samverka och upprätthålla en fortlöpande dialog med barn- och ungdomsorganisationerna. Myndigheten skall fördela de statliga bidragen till barn- och ungdomsorganisationerna och bör också inrikta sitt arbete på att stödja organisationerna i deras förnyelsearbete. Det kan gälla informations- och utbildningsinsatser. Dessutom bör myndigheten medverka till att erfarenheter och slutsatser från förändringsarbete inom föreningslivet sprids också till andra organisationer. En utgångspunkt för arbete med fritidsfrågor bör vara att skapa förutsättningar för en meningsfull och stimulerande fritid för alla ungdomar oavsett bakgrund. Insatserna måste ta sin utgångs-punkt i en lyhördhet för ungdomars uttryckssätt, vilja och val av sysselsättningar. Vi vill också betona vikten av en jämn fördelning av det offentliga stödet mellan fritidsaktiviteter som i huvudsak efterfrågas av flickor respektive pojkar. Myndighetens arbete med att särskilt uppmärksamma flickors deltagande i föreningslivet bör också fortsätta. Det finns ungdomar som av olika anledningar har svårt att tillgodogöra sig det reguljära utbudet av fritidsaktiviteter. Det kan gälla ungdomar med olika former av funktionshinder eller ungdomar som har haft särskilt svåra uppväxtvillkor. Dessa ungdomar är i behov av särskilt stöd även vad gäller fritidsverksamhet. I tider av ekonomiska svårigheter och stora förändringar inom sektorn är det särskilt viktigt att uppmärksamma dessa ungdomars fritidssituation. Slutligen vill vi betona att de offentliga insatserna på fritidsområdet i första hand bör gå ut på att uppmärksamma och stödja ungdomars egna initiativ. Målet måste vara en fritidsverksamhet som inte är för ungdomar utan av ungdomar. Därmed stimuleras ungdomars kreativitet och ansvarskänsla. Med eget skapande och engagemang följer även personligt ansvarstagande. Att få förtroendet att pröva och utveckla sin egen förmåga innebär en praktisk träning i att ta ansvar för sina handlingar. Det finns en betydande forskning om fritidsvanor och om ung-domskulturer. Det är viktigt att denna forskning inte sker isolerat från de fritidsinsatser som riktar sig till ungdomar och de verksamheter som ungdomar själva svarar för. Det är också angeläget att resultaten och erfarenheterna från forskningen används. bör främja utbytet av kunskaper och erfarenheter mellan forskare och de som arbetar aktivt inom fritidsområdet. Regeringens förslag: /95-1996/97 skall arbete inriktas på att 1. kartlägga ungdomars uppväxtvillkor samt följa upp och utvärdera ideellt och offentligt ungdomsarbete, 2. stödja utvecklingen av det ideella föreningslivets ungdomsverksamhet, 3. stödja utvecklingen av kommunernas insatser för ungdomar, 4. föra ut kunskaper och information om ungdomars uppväxtförhållanden och om metoder i ungdomsarbetet. De övergripande verksamhetsmålen för arbete bör, som vi föreslagit tidigare, vara att främja goda uppväxtvillkor för alla ungdomar samt att verka för att unga människor görs delaktiga i samhällsutvecklingen. Utifrån dessa mål och i enlighet med riktlinjerna för ungdomspolitiken bör myndigheten /95-1996/97 koncentrera sitt arbete på vissa prioriterade teman och projekt. Förutom de som regeringen redogör för i det följande bör myndigheten ha beredskap för att, om det finns särskilda behov, ta egna initiativ till insatser. Arbetet bör i stor utsträckning genomföras i samarbete med andra myndigheter. För att stimulera fler och olika nyskapande verksamheter på lokal nivå bör insatser av banbrytande karaktär ges ökad uppmärksamhet. bör därför få i uppdrag att, på försök , dela ut utmärkelser. Dessa bör kunna ges till kommuner, organisationer, projekt, ungdomsledare och ungdomar som har gjort insatser som bör kunna tjäna som goda exempel också för andra. bör fortsätta arbetet med att stimulera utvecklingen av ungdomars inflytande på den lokala nivån. Arbetet bör bygga på tidigare gjorda erfarenheter och syfta till långsiktiga effekter. Det är viktigt att sprida goda exempel, inte bara som modeller att ta efter utan också som inspiration till nytänkande. Inom ramen för demokratiarbetet bör en särskild satsning på inflytande i skolan göras. Såväl skolförfattningar som läroplan betonar att verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och att eleverna skall ha inflytande över hur deras utbildning utformas. Från demokratisynpunkt är det viktigt att skolan blir en resurs för ökad ungdomsdelaktighet i samhället. I de beslutade läroplanerna har det betonats att undervisningen skall bedrivas i demokratiska arbetsformer och förbereda eleverna för att aktivt delta i samhällslivet. Ungdomar måste uppmuntras att engagera sig i politik och samhällsarbete. bör i likhet med tidigare valår fördela visst stöd till de politiska ungdomsförbundens valinformation. Ungdomsförbunden bör kunna bidra till att uppmuntra ungdomar att engagera sig i den allmänpolitiska debatten. Även på andra sätt bör ungdomars förtroende för och engagemang i politiskt arbete uppmärksammas. Regeringen anser vidare att särskilda insatser bör göras för att ta tillvara ungdomars miljöengagemang. Vid om miljö och utveckling antogs bl.a. ett handlingsprogram för det framtida arbetet med miljö och utveckling, den s.k. Där uttrycks vikten av att ta tillvara den resurs som ungdomar utgör i miljöarbetet. Agendan påpekar att ungdomar, förutom deras intellektuella bidrag och deras förmåga att mobilisera stöd, bidrar med unika perspektiv som behöver beaktas. bör därför få i uppgift att stödja och utveckla metoder för ungdomars medverkan i kommunernas arbete med att utveckla lokala handlingsprogram för en hållbar miljöutveckling. Insatser behöver vidtas för att ta vara på ungdomars framåtanda och entreprenörskompetens. Det finns bland annat behov av att utveckla och pröva modeller för personlig kompetensutveckling som utgår från ungdomars eget engagemang, kraft och intresse. Särskilt viktigt är detta för ungdomar som inte lyckats i det traditionella skolarbetet, men som besitter en stor förmåga i form av kreativitet och energi. Många lokala initiativ har tagits, bland annat mot bakgrund av den höga arbetslösheten bland ungdomar, för att utveckla olika projektverksamheter med och av ungdomar. Även har fördelat visst stöd till lokala projekt. Det arbete som ungdomsrådet inlett bör fortsätta. Dessutom bör analysera i vad mån dessa projekt kan integreras i befintliga system samt föreslå åtgärder för att underlätta en sådan utveckling. Myndigheten bör vidare särskilt uppmärksamma flickors situation och de villkor som gäller för ungdomar som växer upp och bor i mindre orter och på landsbygden. Ett problem i dagens samhälle är segregationen mellan svenskar och invandrare. bör få i uppgift att stimulera kommuner och föreningsliv till verksamheter som uppmuntrar möten och kontakter över kulturgränser. bör därvid fortsätta det arbete som sker mot främlingsfientlighet tillsammans med , och . Vidare bör uppmuntra de ideella organisationerna att engagera fler invandrarungdomar i sin verksamhet. Detta är av betydelse för att minska segregationen och ge invandrarungdomar naturliga kontakter och erfarenheter i det svenska samhället. får organisationerna tillfälle att bearbeta eventuella främlingsfientliga och rasistiska föreställningar bland sina medlemmar. Myndigheten bör vidare stödja utvecklingen av lokal samverkan i särskilt utsatta miljöer. En viktig uppgift när det gäller att främja goda uppväxtvillkor är att förebygga att ungdomar slås ut. Det finns många ungdomar som lever i miljöer där droger och kriminalitet, liksom arbetslöshet, socialbidragsberoende och utslagning är mer vanligt förekommande än på andra håll. För många av dessa ungdomar har olika ideella och offentliga, främst kommunala, insatser stor betydelse. bör uppmärksamma möjligheter och problem när det gäller samverkan såväl mellan olika sektorer inom den offentliga verksamheten som mellan offentlig verksamhet och ideell verksamhet. Erfarenheterna från det tidigare nämnda (avsnitt 4) s.k. bör i detta sammanhang tas tillvara. skall följa upp och utvärdera olika insatser på ungdomsområdet. Mot bakgrund av de omställningar som förmodligen kommer att känneteckna den svenska ekonomins utveckling och den allt längre ungdomstiden vill vi framhålla betydelsen av att följa upp den s.k. etableringsfasen, som innefattar ungdomars inträde på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden samt den mer omfattande etableringen i vuxenlivet. Det är också viktigt att det finns ett system för att följa upp den kommunala fritidspolitiken. Ett sådant bör bygga upp. På så sätt bör man kunna få en helhetsbild av ungdomarnas fritidsvanor och hur de utvecklas samt av de kultur- och fritidssatsningar som görs. Myndighetens sammanställning av statistik om ungdom har förbättrats avsevärt . Den årsbok som producerar utgör ett bra exempel. Denna verksamhet kan dock ytterligare utvecklas och effektiviseras genom ett mera direkt samarbete med olika statistikproducenter och andra myndigheter på ungdomsområdet. Behovet av internationella jämförelser kommer att öka inom ungdomsområdet. Både inom och EU har förslag utarbetats till hur ungdomsforskningen och den statliga utredningsverksamheten om ungdomar kan utvecklas på det internationella planet . bör bevaka denna utveckling och knyta internationella kontakter på området. Myndigheten bör också genomföra mer systematiska sammanställningar och analyser av de arbetssätt och metoder som har använts i olika projekt riktade till ungdomar. Antalet utredningar och utvärderingar som berör ungdomar och deras situation har ökat . Forskningen på området har blivit intensivare. Forskningsprojekt bedrivs på landets samtliga universitet och högskolor. Det är sannolikt att denna kunskapsproduktion kommer att öka ytterligare i omfattning . Efterfrågan av sådana kunskaper och kontakter ökar bland ungdomsledare, lärare och politiker i takt med att det lokala ungdomsarbetet förändrar sina former och metoder. Sammanställning, spridning och förmedling av kunskap blir därför en alltmer central uppgift för . Utifrån sina breda kontakter med det ungdomsarbete som bedrivs på alla nivåer i samhället bör myndigheten också initiera, sammanställa och föra vidare nya frågeställningar från praktiker till forskarsamhället. fördelar stödet till de centra som finns för ungdomsforskning. Denna ordning bör fortsätta men Ungdoms-styrelsen bör ha ett aktivt ansvar för viss samordning av ungdomsforskning och för att stödja kontaktverksamhet mellan ungdomsforskare och praktiker exempelvis genom att anordna konferenser och seminarier. Statens ungdomsråds informationsverksamhet har utvecklats och försäljningen av rådets material har ökat. Regeringen anser dock att det finns stora möjligheter att förbättra och effektivisera informationsverksamheten ytterligare. Bland annat bör myndigheten tydligare definiera sina målgrupper både när det gäller arbetet med att sprida publikationer och i fråga om seminarieverksamheten. Inriktning och metoder för arbetet måste koncentrera sig på att utveckla och förfina metoder för genomförande av olika uppgifter inom ungdomspolitiken i ett decentraliserat samhälle.