prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — När det gäUer : s arbete med marknadskompletterandeinsatser har de nuvarande utvecklingsfondema ersatts av regionala utvecklingsbolagi enUghet med beslut (prop. 1993/94:40, bet. 1993/94:11, rskr.1993/94:80). Därmed har verkets mflytande över de mer operativa åtgärdemabegränsats. äger och förvaltarmedel för finansieringsverksamheten och avgör hur medlen skaU fördelas överlandet för att på bästa sätt bidra tiU att finansiera små och medelstoraförefag. Moderbolaget fömtsatts samråda med när detgäUer de regionala bolagens verksamhet i stort. Vidare har möjUghet attstimulera verksamhet hos bl.a. privata organisationer som ger råd ochmformation tiU nyföretagare. Det är angeläget att samordningen meUan berördacentrala och regionafa organ förbättras för att underlätta företagens överbUcköver olika utvecklingsinsatser. Som hittiUs bör bedriva och samordna vissaprojekt på småförefagsområdet. -att genom utredningsverksamhetoch stöd tiU forskning svara för kunskapsutveckling och därmed skapa ettunderlag för statens agerande vad gäUer små och medelstora förefag,nyetableringar och mnovationsverksamhet, -att lämna förslag tiUstrategier för utveckling av små och medelstora förefag, -att i samverkan med berördarevisionsorgan ansvara för uppföljning och utvärdering av de statUganäringspoUtiska frisatsema mriktade på små och medelstora företag samtinnovationsverksamhet, vilket mnefattar ett övergripande programansvar fördetta poUtikområde, -att ansvara för det operativagenomförandet av näringspoUtiska insatser inom ramen för EU:ssmåföretagsprogram, -att helt eUer delvis ansvarafor finansiering och i vissa faU operativt genomförande av vissanäringspoUtiska msatser på områdena teknikspridning, kvinnors företagande m.m., -att på uppdrag av StiftelsenInnovationscentmm bereda ärenden rörande stöd tiU innovationer samtinnovationsfrämjande insatser, -att behandla ärenden avseendeproduktutvecklingsstöd, -att i övrigt bifräda regeringenvad gäUer insatser riktade till små och medelstora foretag och iimovatörer. Måletför verksamhetsområdet är att bidra tiU en balanserad regional utveckling sompräglas av ekonomisk tiUväxt och högt resursutnyttjande i hela landet.Verksamheten skaU bedrivas utifrån ett jämstäUdhetsper-spektiv. Inomdet regionalpoUtiska området innebär medlemskapet i EU en 25 Det programarbete inom de olika mål- regionema som skaU UggatiU gmnd för återflödet av medel från de s.k. Prop. 1994/95:100 söoikturfondema kommer i hög grad att beröra . har fått i uppdrag att samordna bl.a.utbetalningama tiU och uppföljningar av aUa verksamheter som bUr aktueUa förstöd från . Vidare har fått i uppdrag att ftiUgörasekreta-riatsfiinktionen vid utarbetande av program för mål 6-regionen. Regeringen avser att ikompletteringspropositionen lämna forslag om regionalpoUtiken och kommer dåbl.a. att närmare behandla resultatbedömning samt : s roU och uppgifter. Verksamhetsområde Teknisk forskning och utveckling Detövergripande målet för verksamhetsområdet forskning och utveckling äratt bidra tiU att dels stimulera näringsUvets teknikutveckling och skapagynnsamma fömtsättningar för förefagen genom en konkurrenskraftig ochindustriinrikfad FoU-mUjö i landet, dels skapa lika goda fömtsättningar förnäringsUvets teknikutveckling i som i våra vUctigaste konkurrentiänder.Detta skaU ske genom att det skapas vetenskapUg och teknisk kunskap ochkompetens av särskUd nytta för näringsUvet och att teknikutvecklingen på iförsta hand strategiskt vUctiga områden stöds. : s forskningsprogram skaU utformas så art ettstarkt engagemang från näringsUvet uppnås som insatsema medverkartiU att nya teknikbaserade företag etableras. Vidare gäUer att skaU utveckla, prova ochdemonstrera ny energiteknik så att långsUctiga fömtsättningar för enomställning av energisystemet skapas. har i sin årsredovisning i den del som avserresultatredovisningen redovisat verksamheten inom verksamhetsområdet och utveckling. definierar sin roU inom området på följandesätt: "att frutiera och få tiU stånd uthålUga FoU-insatser med högnäringsUvsrelevans och angelägenhet. Genom tvärvetenskapUghet, kraftsamling,samverkan och liknande karakteristika skUjer sig dessa satsningar från vadandra aktörer ensamma förmår åstadkomma. Stor vUct och stort arbete läggs påförankring hos och samspel med nyckelpersoner mom företag och forskning." adminisfrerar ca 1,35 mUjarder kronor inomområdet teknisk FoU, varav hälften tiUfaUer uistitutioner vid universitet ochhögskolor. De övriga medelsmottagama är industriforskningsinstituten ochföretag. EnUgt föreskrifter i regleringsbrevet för /94 har NUTEKredovisat effekter av dessa forskningsmedel i form av ökning av bl.a. antaletforskarstuderande och antalet samarbetsprojekt mellan högskolor ochnäringsUvet. 1994/95:100 BU. Deriktlinjer som lades fast i prop. (1992/93:170) om forskning för kunskap ochframsteg bör gäUa även för /96. Medelföreslås för verksamhetsområdet under anslagen på tolfte Teknisk forskning och utveckling I 066 465 000 friformationsteknologi 536 500 000 årsredovisning visar att hittiUs har haft goda ambitioner när det gäUerarbetet med att formulera relevanta mål och resultattnått för området tekniskforskning och utveckling. skaU i aprU 1995 tiU regeringen redovisaforslag tiU ett system med resultatmått. Eftersom nyUgen har byttprojektadministiativt system (tiU följd av sammanslagningen av de fre tidigaremyndighetema STU, och ) finns ännu inga tidsserier att tiUgå när detgäUer redovisade prestationer och effekter. Det verkUga värdet av redovisningenkommer därför att framgå först vid nästa årsredovisrung. Regeringenanser att teknisk forskning och utveckling är av gmndläggande betydelse förökad produktivitet, fömyelse och tiUväxt i näringsUvet. Genom sina insatserfyUer en viktig fiinktion i det medeUånga och långa perspektivet. DeriktUnjer som lades fast i prop. (1992/93:170) om forskning för kunskap ochframsteg bör gäUa även för /96. Regeringen avser att läinnadfrektiv tiU att främja ökad jämställdhet meUan kvinnor och män genom attverka för att fler kvinnUga doktorander och forskare kommer fram inom tekniskforskning och utveckling. Detövergripande målet för : s verksamhetsområde Energiforsötj-ning ochenergianvändning är att främja en säker, effektiv och nuljövän-1ig tiUforseloch användning av energi. NUTEKsvarar for att genomfora de energipoUtiska programmen för omställning ochutveckling av energisystemet. Verksamheten omfattar främst insatser inomverksamhetsområdena Energiförsörjning och energianvändning samt Tekniskforskning och utveckling. Vissa uppgifter genomfors också inomverksamhetsområdet och utvärderingar. Den årUga redovisningen avde energipoUtiska programmen redovisas under Uttera E. Energi i denna bilaga. Enparlamentarisk kommission - EnergUcommissionen - tiUsattes (N1994:04). Kommissionen skaU bl.a. granska de pågående programmen föromställning och utveckling av energisystemet samt analysera behovet avförändringar och ytterUgare åtgärder. 1994/95:100 BU. Detfinns mga skäl att förändra de övergripande målen för verksamhetsområdetEnergiförsörjning och energianvändning /94 - 1995/96. Följande medel föreslås för verksamhetsområdet under anslagen E I. E2. Vissaåtgärder för effektivare användning E 7. frisatser för nyenergitekmk i bl.a. ochÖsteuropa I EnergUcommissionenskaU avge sitt slutbetänkande under /96. Regeringen avser att ien särskild proposition återkomma tiU frågor som rör omställning och utvecklingav energisystemet. 'nutek disponerardel av anslaget. Fördelningen av anslagsmedel pä olika myndigheter ochprogramorgan sker genom regleringsbrev. Under verksamhetsområdet och energianvändning redovisar NUTEKett antal nyckeltal avseende verksamheten. Vidare redovisas de projekt som genomförts for ettmUjöanpassat energisystem i . bedömer att verksamhetenfungerar väl och Ugger i Imje med uppstäUda mål. Regeringen delar pä denna punkt. Detfinns inga skäl att förändra det övergripande målet for verksamhetsområdetEnergiförsörjning och energianvändning för treårsperioden /94 - 1995/96. DeriktUnjer för verksamhetsområde Energiförsörjning och energianvändningsom angavs budgetproposition bör gäUa även för /96. har i regleringsbrev fått iuppdrag att utarbeta metoder för uppföljning av myndighetens insatser för eneffektivare energianvändning. Detta arbete pågår aUtjämt inom . Verksamhetsområde Elmarknad och nätverksamhet Deövergripande målen för verksamhetsområdet och nätverksamhet är attsäkerstäUa att eUcundema inte behöver betala ett högre pris än nödvändigt förnättjänster och att nättariffer, mät- och avräkningssystem m.m. utformas på ettsätt som underlättar handeln med el och gagnar konkurtensen. skaU se tiUatt nätutbyggnad sker med hänsyn tiU samhällsekonomi, markintrång och mUjö samtse tiU att det finns sådana incitament i nätverksamheten att elkundemasintressen av leveranssäkerhet och kosmadseffektivitet kan tiUgodoses. Verksamhetsområdet och nätverksamhetinrättades den 1 juU 1994 i enlighet med beslut om nya regler förden svenska ehnarknaden (prop. 1993/94:162, bet. 1993/94:NU22, rskr.1993/94:358). Enligt beslut skuUe elmarknadsreformenha trätt i kraft . beslutade enUgtproposition (prop. 1994/95:84, bet. 1994/95:NU10, rskr. 1994/95:141) Vissaändringar i eUagen m.m. att elmarknadsreformen skjuts upp i syfte att skapamöjUgheter för analyser av konsekvensema av de nya reglema för elmarknaden. Genom tiUäggsdfrektiv har EnergUcommissionens (N1994:04) uppdrag utvidgats i syfte att väga in frågan om ehnarknadensavreglering i ett störte energi-, mUjö- och näringspoUtiskt perspektiv.Kommissionen skaU med förtur analysera möjUghetema att genomföraelmarknadsreformen på ett sätt som inte låser utredningens fortsatta arbete. 1994/95:100 BU. Detfinns frite skäl att for närvarande förändra de övergripande målen för verksamhetsområdetElmarknad och nätverksamhet. Verksamheten finansieras över anslaget A 1. Närings- ochteknikutvecklingsverket: Förvaltningskosmader. InomNUTEK pågår arbetet med att ta fiam underlag för resultatanalys förverksamhetsområdet och nätverksamhet inför årsredovisningen som skaUlämnas tiU regeringen . har tiU regeringen gett m förslag tiUresultatmått för verksamheten. Dessa Ugger i linje med den önskvärdautvecklingen att verksamhetsmål bryts ned i defrnål i syfte att bU merkonkreta, uppfoljningsbara och avgränsade i riden. I förslagen ingår också attredovisa kostnader för att handlägga ett ärende eUer ett projekt. harnyUgen beslutat att skjuta upp Ucraftfrädandet av de nya reglema förefrnarknaden. Det finns därför inte skäl att nu förändra de övergripande målenför verksamhetsområdet och nätverksamhet. Energikommissionensöverväganden om elmarknadsreformen bör avvaktas. De riktUnjer som har angettsför verksamhetsområdet och nätverksamhet bör gäUa tiUs vidare. A 1.Närings- och teknikutvecklingsverket: Förvaltningskostnader 1993/94 Utgift 180 872 000' Reservation 13 995 100 1994/95 Anslag 198 740 000' 1995/96 Förslag 295 967 000 varav196 108 000 beräknat för 'Inkl.tidigare anslaget B 2. Avsertidigare anslaget B 2. Anslaget disponeras for lönekosmader, övrigaförvaltningskosmader, lokalkostnader samt kostnader för den del avutredningsverksamheten som utgör basverksamheten vid . Isin enkla anslagsframställning har föreslagit en nivå på 18-månadersbasisom för detta anslag. Dämtöver har verket föreslagit 21 000 000kr mot bakgmnd av ökat resursbehov for EU-relaterat arbete. 1994/95:100 BU. Det har inte funnitsskäl att förändra de övergripande mål som gäUer förtreårsperioden /94 - 1995/96. Resurser 1995/96 Inkomster frånavgifter för koncessionsärenden skaU redovisas under inkomsttitel på statsbudgeten.Motsvarande utgifter facks från ramanslaget. NUTEKhar upprättat årsredovisning inkl. resultattedovisning för första gången.Resultafredovisningen visar att verksamheten bedrivs med en sådan mriktning attde uppsatta målen kan nås. Med hänsyn tagen tiU att verksamheten ärdiversifierad ger resultafredovisningen en god bUd av verksamheten. Regeringendelar dock RRV:s bedömning art det finns utrymme for förbättringar. Prestationsredovisningenkan förbättras och kosmadsredovisningen kan utvecklas. Effekttedovisningen kanutvecklas med mer analys och diskussion kring kopplingen meUan prestationer ocheffekter. Resultafredovisningen skuUe också, enUgt regeringens bedömning,vinna på att tydUgare återge det tvärsektorieUa mslaget i verksamhetoch särskUt uitegrationen meUan de olika verksamhetsgrenama. pågåendeutvecklingsarbete rörande bl.a. resultatmått och indUcatorer kommenteras underöversUcten av resp. verksamhetsområde. Regeringen konstaterar att RRV:s revisionsberättelseöver årsredovisning inte umehåUer någon invändning. Inomramen för ett fritemt utvecklingsprogram för ärendehanteringen, arbetar NUTEKmed bl.a. kvaUtetssäkring och servicefrågor. Regeringen delar verkets bedömningatt det är angeläget att förkorta handläggningstidema, effektivisera intemamtiner och höja kvaUteten i relationema med mttessenter ochsamarbetspartners. Regeringen delar även Prop. 1994/95:100 bedömningatt verket bör bU bätfre på att kommunicera verksamhetens Bil. 13 resultatmed olika infressenter i omvärlden. Regeringenanser att de riktlinjer som lades fast budgetproposition bör gäUaäven för /96. Basverksamheten för ufredningsverksamhetfinansieras i sin helhet fr.o.m. /96 över anslaget A 1. Närings-och teknikutvecklingsverket: Förvaltningskostnader. EventueU reservation påanslaget : Ufredningar vid utgången /95 bör tiUföras anslaget A 1. för att användas för avsettändamål. Anslaget har pris- och löneomräknats. I anslagetingår medel för övertagande av vissa administrativa uppgifter frånVapenfristyrelsen. omfattas av produktivitets- och effektivitetskrav påutgifter för statUg konsumtion med ca 13,8 nuljoner kronor. Vid årets utgångmotsvarar besparingen en real minskning på . 1.tiU Närings- ochteknikutvecklingsverket: Förvaltningskostnader för /96 anvisarett ramanslag på , 2.medger att utgående reservationpå reservationsanslaget Närings-och teknikutvecklingsverket: Ufredningar fårdisponeras i enUghet med vad som anförts under avsnittet Slutsatser. 1993/94 Utgift 247 659 749 Reservation 136 610 092 1994/95 Anslag 169 000 000 1995/96 Förslag 241 550 000 varav161 034 000 beräknat för Från anslaget betalas kostiiader for dels deregionala utvecklingsbolagens verksamhet med uiformation, rådgivning ochfinansiering riktad tiU små och medelstora företag, dels vissa centralamsatser, bl.a. mom områdena intemationaUsering, design och mnovationsfrämjandeåtgärder. IenUghet med beslut om bl.a. ny organisation rörande insatser för småföretagsutveckling (prop. 1993/94:40, bet. 1993/94:NU:11, rskr. 1993/94:80) har de fömtvarande länsvisa utvecklingsfondemaersatts av regionala utvecklingsbolag. genommoderbolaget lägst av aktiekapi- 32 taleti dessa regionala bolag. Övriga ägare är landsting och kommuner Deregionala utvecklingsfondema är i samtUga län på Prop. 1994/95:100 väg att avvecklas.Arbetet med avveckUngen och uppbyggnaden av den Bil. 13 nya stmkturen harletts av en särskUd organisationskommitté (N 1993:9). Medlen på anslaget Småföretagsutveckling användstiU stor del för att finansiera insatser via utvecklingsbolagen. Regeringenavser att årUgen från anslaget Småföretagsutveckling föra över resurser direkttill för att delfinansiera utvecklingsbolagens drift.Det är ert led i att renodla roUema for olika organ inom näringspoUtiken.Moderbolaget har tiU uppgift att bl.a. samordna verksamheten och fördela medeltiU de regionala bolagen för deras löpande verksamhet. Vidare skaU moderbolagetäga och förvalta de staUiga medlen för finansieringsverksamheten och bl.a.avgöra hur dessa resurser skaU fördelas över landet for att på bästa sätt bidratiU att finansiera små och medelstora företag. Målen och uppgiftema för verksamhetsområdeFöretagsutveckling fiamgår av redogörelsen för verksamhet. bedriva och samordna vissa projekt på småföretagsområdet. medverkan i EU:s småföretagsprogram och andra frågor som rörintemationaUsering samt projekt angående umovationsfrämjande, teknikspridning,kvinnors företagande m.m. När det gäUer umovationsfrämjande åtgärder harNUTEK och Stiftelsen för avsikt att avtala om ett närmaresamarbete när det gäUer stöd tiU enskUda mnovationer och andra umovationsfrämjandeåtgärder. Inom ramen for den nya stmkturen medutveckUngsbolag bör verksamheten med regional rådgivning och finansieringbedrivas i ungefär samma omfattning som . Det bör dock på sUctfinnas möjUghet att ytterUgare effektivisera verksamheten och därmed uppnåvissa besparingar. Vidare ger samverkan med Stiftelsen för vissa besparingar under detta anslag. kan inom ramen for anslaget stödjautvecklingen av industridesign, dels i form av årUga bidrag tUI exempelvisföreningen , dels i form av bidrag tiU enskUda småföretagför att främst delfinansiera konsultinsatser i syfte att stärka designarbetet.Regeringen avser att i fortsättningen direkt i samband med regleringsbrevet föranslaget Småföretagsutveckling besluta om bidraget tiU orgarusationer som arbetarmed att stöjda design. Vidare avser regeringen att i förordningen (1994:1100)om statUg finansiering genom regionala utvecklingsbolag föra in en möjUghetför ALMI:s utvecklingsbolag att ge bidrag för designinsatser Därvid kommerEU:s statsstödsregler att beaktas. Det är vUctigt att vidareutveckla och ökaanvändningen av metoden med s.k. mentorskap, varigenom en etablerad företagarekan stödja andra företagare med relativt nystartade företag. Regeringen viU i detta sammanhang lämna enredogörelse for vissa frågor med anknytning tiU statUg finansiering för småoch medelstora företag samt föreslå vissa oiganisatoriska förändringar. Staten har medverkat tiU att inrätta ett antalfinansieringsmöjUgheter som i huvudsak är inriktade på mindre foretag. Exempel på nya organ 33 ochfinansieringsformer är , och de s.k. 3 1994/95. riskkapitalbolagen,nyföretagarlån, lån tiU kvmnUga företagare samt stöd Prop. 1994/95:100 genomStiftelsen . har, som nämnts, länens Bil. 13utvecklingsfonder ersatts av regionala utvecklingsbolag som bedriver finansieringmed medel som ägs och förvaltas av bolagens statUga moderbolag, . Vid sidan härav har mom regional-och arbetsmarknadspoUtikenvuxit fram en rad stödformer för främst nya och små företag. Den mängd finansieringsformer som existerar kanmedföra vissa svårigheter för företagen art få god överbUck över systemet.DärtiU kommer att vissa av finansieringsformema har delvis liknande syften.Det finns ett behov av att förenkla och renodla detta system med oUka finansieringsformer.Målet bör vara att dels åstadkomma en ökad klarhet, dels decentraUsera ärendentiU den regionala nivån. Industri- och nyföretagarfonden arbetar sedanfebmari 1993 med s.k. nyföretagarlån som beslutade om (prop. 1992/93:82, bet. 1992/93:NU19, rskr. 1992/93:145). Staten finansierarhögst av de nya företagens kapitalbehov genom lån som är förknippade medviss ränte- och amorteringsfrihet . Nyföretagarlån kanuppgå tiU högst 1 mUjon kronor För att fonden skaU bevUja ett nyföretagarlånkrävs bl.a. att banken bevUjat sm del av finansieringen (i regel ), samt attärendet prövats av en regional rådgivare, exempelvis ALMLs regionalautvecklingsbolag. Sammanlagt ca 3 000 personer har hittUls startategna företag med hjälp av nyföretagarlån från Industri- och nyföretagarfondenpå totalt ca 400 mUjoner kronor. Fonden beräknar att ca 5 000 personer har kunnatberedas stadigvarande arbeten med hjälp av sådana lån. Även de regionalautvecklingsbolagen kan bevUja samma typ av nyföretagarlån, vilket dock hittiUshar använts i mycket begränsad utsfräckning. Ett avgörande skäl för statsmaktema att läggabesluten om nyföretagarlån på den centrala nivån var att de regionalautveckUngsbolagen med sitt samordnande moderbolag inte existerade vid tiden förbeslutet. Fömtsättningama för regionala beslut i kombination med en välkoordinerad verksamhet och en rationeU fördelning av resurser över landet ärnu goda. I en utvärdering av verksamheten förordades att bolag skuUe fatta beslut om nyföretagarlån. Regeringen förordar att aUa beslut omnyföretagarlån senast fr.o.m. den fattas av ALMI:s regionalabolag. Dessa bolag handlägger olika låneformer med medel som ägs avmoderbolaget. Det iimebär, även när det gäUer nyföretagarlån, att likvida medeloch utestående lånefordringar kommer att ägas av moderbolaget. Även ärenden omlån tiU kvmnors företagande bör avgöras av . Det bör kunna ske fr.o.m. den1 juU 1995. Det ankommer på regeringen att efter samråd med berörda organbesluta om de närmare formema för dessa organisatoriska förändringar. Det ärväsentUgt att ALMI:s regionala bolag tar tiU vara möjUghetema att anUtanyföretagarcentra och andra privata oian för att bereda ärenden omnyföretagarlån. Verksamheten med nyföretagarlån kommer att i vissutsfräckning kunna bedrivas med de finansieringsmedel och andra tiUgångar som redan finns 34 För att behåUa en fortsatt hög nivå på verksam- heten med nyföretagarlånär det dock önskvärt art vissa likvida medel Prop. 1994/95:100 jämteutestående lånefordringar kan föras över från fonden tiU . 13Regeringen räknar med art fondens styrelse kommer att medverka tiU art en sådanöverföring kommer tiU stånd. Det ankommer på regeringen och berörda organ attavgöra hur stora medel som bör föras över. Vid sidan av verksainheten med nyförefagarlån kanIndustri- och nyföretagarfonden delfa i finansiering av hidustrieUautvecklingsprojekt i främst små och medelstora foretag. I vissa faU är detockså motiverat att delfinansiera projekt i något större företag, i synnerhetprojekt vid sidan av företagens kämverksamhet och projekt som ger tiUväxt ochutveckling bland foretagens underleverantörer (jfr. 1992/93:82, bet.1992/93:NU19, rskr. 1992/93:145). I många faU är det lämpUgt att sådantprojektstöd, som hittiUs, kan ges i form av garantier. Det ankommer påregeringen att meddela föreskrifter för stödets närmare inriktning, medbeaktande av bl.a. EU:s principer for statsstöd. Efter beslut av (prop. 1993/94:40, bet.I993/94:NU1I, rskr. 1993/94:80) har vissa aktier i och Investinent ABBure förts över tiU bl.a. samt Industri- ochnyföretagarfonden. Regeringen har i det föregående förordat att dessa resurseranvänds för riskkapitalverksamhet i statUg regi. 1.tiU Småföretagsutveckling /96 anvisar ett reservationsanslag på , 2.godkänner vad regeringenförordar om överföring av medel från Industri- och nyföretagarfonden tiU och riktlinjer för finanseringsverksamheten inom berördaorganisationer, 3. godkänner vad regeringen förordar omriktlinjer för användningen av aktier I och samt skapandet av en ny riskkapitalverksamhet. Främjande av kviiutors företagande' 1994/95 Anslag 50 000 000 1995/96 Förslag 200 000 000 varav 150 000 000 beräknat för - Juni1996 'Främjande av kvinnligt företagande. Ett av målen mom näringspoUtiken är att få flerkvmnor att bU företagare och därmed bätfre Icunna umyttja potentialen fortiUväxt och utveckUng. På sUct bör antalet kvfrinUga företagare öka markant. Medel från anslaget har hittiUs förts över tillIndustri- och nyforetagar- Prop. 1994/95: IOO fonden för att bekosta lån tiUkvmnUga företagare (bet. 1993/94:FiU20, Bil. 1993/94:453). Flertaletbeslut i enskUda ärenden fattas av ALMI:s regionala utvecklingsbolag. ÄvenIndustri- och nyföretagarfonden har dock fattat vissa beslut. Under tidenjuU-december 1994 har ca 450 lån bevUjats tiU ett sammanlagt belopp på ca 40mUjoner kronor. Därvid beräknas ca 600 nya permanenta arbetstiUfäUen hatiUkommit. Det finns en betydande efterfrågan på lån tiUkvumor som driver företag. Nya arbetstiUfäUen skapas tiU en mycket låg kostnadfor staten. De anslagna medlen kommer emeUertid att vara förbmkade redan underförsta hälften av . Industii- och nyföretagarfonden räknar med att deterfordras ytterligare sammanlagt 200 nuljoner kronor för en oförändrat högverksamhetsnivå t.o.m. /96. Genom en fortsatt verksamhet kan sfaten på etteffektivt sätt stödja företagande bland kvinnor. Regeringen föreslår därföratt medel anvisas för att finansiera verksamhet med lån tiU kvinnUga företagareäven för /96.