prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Studiemedel kan även lämnas för en sjukperiod somavses i 28 § enligt de nännare föreskrifter som meddelas av regeringen. 5 kap. 4§" Korttidsstudiestöd beviljas efter ansökan. Ansökan kan göras av en arbetstagare ellerav en facklig organisation eller enhandikapporganisation för fördelning mellan arbetstagare. Ansökan ges in inomden tid och Ansökan skall ges in inom den i den ordning som bestäms avre- tid och i den ordning som bestäms geringen eller den myndighet som avregeringen eller den myndighet regeringen utser Om det finns somregeringen utser Om det finns Senaste Ivdelse 1988:877. särskilda skäl far ansökanprövas även om den kommit in . Korttidsstudiestödutgör 73 kro nor för varje timme. särskildaskäl far en ansökan prövas även om den Aar kommit in . Korttidsstudiestöd utgör för varjetimme. 1994/95:100 JU. Ansökan ges in inom den tid och i den ordning som bestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen utser Om det finns särskilda skäl far ansökan prövas även om den kommit in . Ansökan kan göras av en studerande, av en facklig organisation för fördelningmellan arbetstagare eller av en handikapporganisation för fördelning mellanmedlemmar. Ansökan skall ges in inom den tid och i den ordning som bestäms avregeringen eller den myndighet som regeringen utser Om det finns särskilda skälfar en ansökan prövas även om den har kommit in . Om en facklig organisation eller enhandikapporganisation har ansökt om intematbidrag gäller och tredjestyckena. Bidraget får betalas ut till organisationen istället för till den studerande. Bidragetskall motsvara den faktiska kostnaden för resor, kost och logi för denstuderande. För varje kurs får bidragen dock aldrig beräknas till ett högrebelopp än som motsvarar i genomsnitt för och varjestuderande som har nätt till bidraget. Särskilt vuxenstudiestöd kan utgå till studerandevid de läroanstalter och utbildningar som regeringen bestämmer Regeringen farmeddela föreskrifter om rätt till särskilt vuxenstudiestöd för studerande vidsådana läramtbildningar till vilka det finns ett behov av att förbättrarekryteringen. I sådana föreskrifter far göras undantag från bestämmelsema i3-5 a, 7, 7 c, 8, 8 a, 5 c och 14 §§, Om verkan av att studerande har uppburitstudiemedel för den tid för vilken särskilt vuxenstudiestöd utgår finnsbestiimmelser i 20 §. Särskilt vuxenstudiestöd far ej beviljas elleruppbäras för tid, för vilken utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildningeller utbildningsbidrag för doktorander utgår, om ej annat följer av bestämmelsesom regeringen meddelar. Särskilt vuxenstudiestöd kan lämnas tillstuderande vid de läroanstalter och utbildningar som regeringen bestämmerRegeringen far meddela föreskrifter om rätt till särskilt vuxenstudiestöd förstuderande vid sådana läramtbildningar till vilka det finns ett behov av attförbättra rekryteringen, I sådana föreskrifter far göras undantag frånbestämmelsema i 3-5 a, 7, 8, 8 a och 14 §§. 1 20 § finns bestämmelser om verkan av att enstuderande har uppburit studiemedel för den tid för vilken särskiltvuxenstudiestöd lämnas. Särskilt vuxenstudiestöd far inte beviljas elleruppbäras för den tid för vilken utbildningsbidrag underarbetsmarknadsutbildning eller utbildningsbidrag för doktorander limnas, ominte något annat följer av bestiimmelser som regeringen meddelar. 1994/95:100 Bil.9 4§ Särskilt vuxenstudiestöd utgår i form avvuxenstudiebidrag, studielån och resekostnadsersättning. Särskilt vuxenstudiestöd utgår inte till studerandesom uppenbart inte är i ekonomiskt behov av stödet. Särskilt vuxenstudiestöd lämnas inte till enstuderande som uppenbart inte är i ekonomiskt behov av stödet. villkoren för ersättning från en denlängsta tid som ersättning kan Till en studerande som uppfyller villkoren förersättning från en arbetslöshetskassa eller som under den längsta tid somersättning kan Senaste lydelse 1993:220, Senaste lydelse 1988:877. Ändringen innebär bl.a, attförsta stycket upphävs. Senaste Ivdelse 1994:932, betalas ut har uppburitersättning från någon arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd iform av dagpenning lämnas vuxenstudiestöd enligt 7 a, 7 b, 7 c och 8 b Till annan studerande utgår särskiltvuxenstudiestöd enligt bestämmelsema i 8, 8 a och 8 b §§, betalas ut har uppburitersättning från någon arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd iform av dagpenning lämnas vuxenstudiestöd enligt 7 a, 7 b och 8 b §§. Till en annan studerande lämnas SärskUtvuxenstudiestöd enligt bestämmelseraa i 8, 8 a och 8 b §§, 1994/95:100 Bil.9 11 § Vid beviljande av särskilt vuxenstudiestöd förstudier på gmndskolenivå ges företräde åt sökande som har störst behov avutbUdning och stöd. Vid prövning enligt första stycket tages särskild hänsyn till sökande som har kort tidigare utbildning och sökande som bedrivit verksamhet av det slag som avses i 3 §, Särskild hänsyn skall också tagas till om sökande på gmnd av handikapp eller annan omständighet har särskilt svårt att bedriva studiema på fritid eller om sökande har en betungande försörjningsbörda. Mer än verksamhet som avses i 3 § far e/ beaktas. Verksamhet på deltid jämställer med verksamhet på heltid. Den som har uppburit särskilt vuxenstudiestöd för viss utbildning på gmndskolenivå och som fullföljer denna utbildning, har alltid företräde till fortsatt stöd om ej annat följer av 5 § andra stycket jämfört med 4 kap. 7 §, Företrädet avser särskilt vuxenstudiestöd för den tid som kräves för att slutföra utbildningen i normal takt. Vid prövning enligt första stycket las särskildhänsyn till en sökande som har kort tidigare utbildning och en sökande somunder bedrivit verksamhet av det slag som avses i 3 §, Särskild hänsynskall också tas till om en sökande på gmnd av handikapp eller någon annanomständighet har särskilt svårt att bedriva studiema på sin fritid eller om ensökande har en betungande försörjningsbörda. Mer än verksamhet som avses i 3 § far intebeaktas. Verksamhet på deltid jämställs med verksamhet på heltid. Ensökande som har uppburit särskilt vuxenstudiestöd för viss utbildningpå gmndskolenivå och som fijllföljer denna utbildning, har alltid företrädetill fortsatt stöd om inte något annat följer av 5 § tredje stycket jämfört med4 kap. 7 §, Företrädet avser särskilt vuxenstudiestöd för den tid som knävs föratt slutföra utbildningen i normal takt. 14§ Vid beviljande av särskilt vuxenstudiestöd för studier på högskolenivå gesföreträde åt sökande som har störst behov av utbildning och stöd. Vid prövning enligt första stycket tages särskild hänsyn till sökande som avser att komplettera sin tidigare utbildning, om han därigenom kan fa kunskaper och färdigheter Vid prövning enligt första stycket tas särskildhänsyn till en sökande som avser att komplettera sin tidigare UtbUdning, omhan därigenom kan fa kunskaper och färdigheter som är av betydelse förden verksamhet som han bedriver eller avser att bedriva. Särskild hänsynskall också tagas till om sökande på gmnd av handikapp eller annan omständighethar särskilt svårt att bedriva studiema på fritid eller om sökande har enbetungande försörjningsbörda. Densom har uppbunt särskilt vuxenstudiestöd för viss utbildning påhögskolenivå har alltid företräde till fortsatt stöd, om ej annat följer av 5 §andra stycket jämfört med 4 kap, 6 §, Företrädet avser särskilt vuxenstudiestödför den tid som kräves för att slutföra utbildningen i normal takt. som är av betydelse förden verksamhet som han bedriver eller avser att bedriva. Särskild hänsynskall också tas till om en sökande på gmnd av handikapp eller annanomständighet har särskilt svårt att bedriva studiema på sin fritid eller om ensökande har en betungande försörjningsbörda. Ensökande som har uppburit särskilt vuxenstudiestöd för viss utbildningpå högskolenivå har alltid företräde till fortsatt stöd, om inte något annatföljer av 5 § tredje stycket jämfört med 4 kap, 6 §. Företrädet avser särskiltvuxenstudiestöd för den tid som krävs för att slutföra utbildningen i normaltakt. 1994/95:100 Bil.9 Beviljasstuderande särskilt vuxenstudiestöd för sådan tid för vilken den studeranderedan har uppburit studiemedel enligt 4 kap. gäller bestämmelsema i andra-fjärdestyckena. Detbelopp som den studerande uppbunt i studiemedel avräknas från de belopp som denstuderande beviljas för nämnda tid. Avräkningen sker från de belopp sombeviljats i vuxenstudiebidrag, studielån och resekostnadsersättning i nu nämndordning. Avräknatbelopp skall jämställas med vuxenstudiebidrag, studielån ochresekostnadsersättning i den omfattning som avräkningen avser motsvarandestudiestödsform. Belopp som ej kan avräknas skall återkrävas. Därvidtillämpas 9 kap, 2 § fjärde stycket. Om en studerande beviljas särskilt vuxenstudiestödför för vilken den studerande redan har uppburit studiemedel enligt 4kap, gäller bestämmelsema i andra-fjärde styckena. Det belopp som den studerande uppburit istudiemedel avräknas från de belopp som den studerande beviljas för nämnda tid,Avräkningen sker från de belopp som beviljats i vuxenstudiebidrag ochstudielån i nu nämnd ordning. Det avräknade beloppet skall jämställas medvuxenstudiebidrag och studielån i den omfattning som avräkningen avsermotsvarande studiestödsform. Ett belopp som inte kan avräknas skall återkrävas.Därvid tillämpas 9 kap. 2 § Qärde stycket. Senaste lydelse 1988:877. 8 kap. 6§ " Årsbeloppet far sättas ned 1. om den återbetalningsskyldige uppbär studiehjälp, studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd, särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa eller utbildningsbidrag för doktorander eller fullgör en längre gmndutbildning än enligt lagen (1994:000) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv-eller yrkesofficer. 1. om den återbetalningsskyldige uppbärstudiehjälp, studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd, särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa, utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning, utbildningsbidragför doktorander eller fullgör en längre gmndutbildning än enligt lagen(1994:000) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reservofficer, 1. om den återbetalningsskyldiges inkomst underbetalningsåret kan beräknas bli väsentligt lägre än den inkomst efter vilkenårsbeloppet har beräknats, 3. om den återbetalningsskyldige har överklagatden taxering som ligger till gmnd för beräkningen av årsbeloppet och det med hänsyn till omständighetema framstår som oskäligt att låta årsbeloppet gmndas på den taxeringen, eller 4, omdet i något annat fall finns synnerliga skäl. Om det finns skäl att sätta ned årsbeloppet och detkan antas att den omständigheten som föranleder nedsättningen kommer att bestålängre än , far nedsättning ske tills vidare. Prop.1994/95:100 Bil. Studielån som avser den delen av en sjukperiod som följer efter en karenstid skall inte återbetalas annat än i de fall som anges i 19 §, Studielån som avser den del av en sjukperiod somföljer efter en karenstid skall inte återbetalas annat än i de fallsom anges i 19 §, Studielån enligt 7 kap. eller lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa som avser nämnda tid skall dock, om 19 § inteär tillämplig, återbetalas såvitt avser av beloppet. I karenstidenfar inräknas bara tid under sådan studietid som avses i 4 kap. 28 § eller 7 kap, 17 §. Vid beräkning avkarenstiden skall två eller flera sjukperioder räknas som en sammanhängandesjukperiod, om den senare perioden börjar inom 20dagar efter det att den tidigare slutade. Senaste Ivdelse 1994:000. (Prop,1994/95:6, bet, 1994/95:FöUl, rskr 994/95:78,) Senaste Ivdelse 1992:400, 2 e' Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer far i fråga om den som återbetalar studiestöd enligt äldreföreskrifter föreskriva att preliminär och slutlig avgift inte skall utgå ellerskall sättas ned för avgiftsår under vilket den återbetalningsskyldige studeraroch uppbär studiehjälp, studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd, särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa, utbildningsbidmg under arbetsmarknadsutbildningeller utbildningsbidrag för doktorander eller fullgör en längre gmndutbildningän enligt lagen (1994:000) om totalförsvarsplikt eller fullgörutbildning till reservofficer 2 e' Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får i fråga om den som återbetalar studiestöd enligt äldreföreskrifter föreskriva att preliminär och slutlig avgift inte skall betalaseller skall sättas ned för ett avgiftsår under vilket denåterbetalningsskyldige studerar och uppbär studiehjälp, studiemedel, särskiltvuxenstudiestöd, särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa eller utbildningsbidragför doktorander eller fullgör en längre gmndutbildning än enligt lagen(1994:000) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- elleryrkesofficer 1994/95:100 Bil.9 1.Denna lag träder i kraft såvittavser 3 kap, 6 §, 8 kap. 6 § och punkt 2 e i övergångsbestämmelsema till lagen(1988:877) om ändring i studiestödslagen (1973:349) den och iövrigt den . 2.Äldre föreskrifter, utom såvittavser 8 kap. 6 och 18 §§ samt punkt 2 e i övergångsbestämmelsema till lagen(1988:877) om ändnng i studiestödslagen, gäller fortfarande i fråga omstudiestöd som avser tid före ikraftträdandet. 3.Den äldre lydelsen av 8 kap. 18§ gäller fortfarande i fräga om en sjukperiod som börjar före ikraftträdandet. 4.Äldre föreskrifter i punkt 2 ei övergångsbestämmelsema till lagen (1988:877) om ändring i studiestödslagengäller fortfarande i fråga om bestämmande av slutlig avgift för avgiftsår . Äldre föresknfter om bamtillägg skall såvitt tillämpas för en studerande som före den haransökt om särskilt vuxenstudiestöd för denna termin. Senaste lydelse 1994:000. (Prop.1994/95:6,bet. l994/95:FöUl, rskr.1994/95:78.) Lag om ändring i lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa 1994/95:100 Bil. Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa skall ha följande lydelse. Särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa lämnas enligt bestämmelsema i 7 kap. 7 a-7 c§§ studiestödslagen (1973:349) vare sig den studerande är medlem i en arbetslöshetskassaeller inte. I övrigt skall bestämmelsema i 1 kap. 8 §, 7 kap. I, 2, 4-5 a, 8b-9 och 16-20 §§ samt 9 kap. 1-3 och 7 §§ studiestödslagen tillämpas påsärskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa lämnas enligt bestämmelsema i 7 kap. 7 a och 76 §§ studiestödslagen (1973:349) vare sig den studerande är medlem i enarbetslöshetskassa eller inte. I övrigt skall bestämmelsema i 1 kap. 5 och 8§§, 7 kap. 1, 2, 4-5 a, 8 b, 9 och 77-20 §§ samt 9 kap. 1-3 och 7 §§studiestödslagen tillämpas på särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Denna lag träder i kraftden . Senaste Ivdelse 1994:358. Bilaga 9.4 Prop.1994/95:100 Sammanfattning av och remissyttranden över Bil. Statens skolverks förslag (Dnr 93:1903) om en översyn avsystemet med riksrekryterande idrottsgymnasier Övernänmda förslag har remissyttranden avgivits av Statskontoret, (), i skolan (), (), (), ,, , , , , ,, , och kommuner samt . Yttranden har dessutom inkommit från , ,och kommuner samt Gymnasiet i och (). 2 Olika former av idrottsgymnasier Skolverketanser att riksrekrytering är oförenlig med rådande styrsystem ochansvarssystem. På gmnd av ett stort intresse för idrott i landet, också ikommuner och skolor, bedömer dock att det för vissa idrotter och iviss omfattning är motiverat med riksrekryterande idrottsgymnasier. För rrundrespecialidrotter kan riksrekrytering behövas. föreslår att åtskillnadgörs mellan lokala, regionala, och riksrekryterande idrotts-gyrrmasier. Den nyagymnasieskolan ger utrymme för lokala och regionala idrottsgyrrmasier. Kommunerkan sluta samverkansavtal utan riksintagning, för detta behövs ingen statligreglering. Riksidrottsgynmasieraas syfte bör fortfarande vara att underlättakombinationen satsning på elitidrott och studier. anser ocksä atten tydlig gränsdragning bör göras från statens sida mellan skolhuvudmännensutbildningsansvar och skyldighet och konsekvenseraa av en nationell satsning påelitidrott. Det är enligt mening viktigt att beakta attidrottssatsningen i första hand motiveras av elitidrottens särskilda behov. Flertalet remissinstanser instämmer medutredningens förslag och framhåller att restriktivitet bör iakttagas medtillständ både vad gäller antal intagningsplatser och anordnarorter.Specialidrottens utökade finansieringsansvar kan leda till en annan syn päbehovet av riksrekryterande idrottsgymnasier, där antalet bättre motsvararbehovet och detta i sin tur leder till bättre kvalitet päriksidrottsgymnasieraa. kommun anser att möjligheteraa att inrättalokala grenar i syfte att ge eleveraa specialinriktade utbildningar mästefinnas, men att inrätta en lokal gren inom teoretiska eller yrkesinriktadeprogram enbart i syfte att värva elever till skolan skall inte vara tillåtet.Samarbetsavtal mellan kommuner gällande regionala idrottsgymnasier måstediskuteras och ingås före 22 1994/95. den normala antagningsprocessen.Svenska kommunförbundet . 1994/95:100 förslaget men konstateraratt regleringen av riksrekryterande idrottsgym- Bil. 9 nasier igymnasieförordningen medför undantag från det generella planeringssystemet.Sådana undantag måste vara begränsade och principiellt välgmndade för att intetrovärdigheten för systemet skall urhoUias. RF instämmer i utredningens förslagoch är positivt inställd till en reducering av riksidrottsgynmasiema.Möjligheten för vissa lagidrotter att övergå till regional verksamhetunderlättar för eleven att i tävUngssarrunanhang representera sinhemmaförening. Skolverketföreslår att regeringen som tidigare bör besluta om vilka idrotter som skallbedrivas som riksidrottsgymnasier, i viUcen konunun verksamheten skall bedrivasoch antagningsvolymen på respektive ort. Dessa beslut bör ske påförslag av RF och . Ansökan, urval och intagning samtRFs medverkan i denna process skall regleras i förordning. Remissinstansema anser i stort sett att förslagetär bra. Mänga remissinstanser påpekar att lokala fömtsättningar är viktiga videtablering av nya riksidrottsgyrrmasier. För att möjliggöra en långsiktigplanering krävs en statlig reglering av verksamheten. Ett par kommunerunderstryker att en hård bedönming sker från kvalitetssynpunkt vad gälleranordnarkommu-nens insatser, elevers idrottsliga meriter och instmktörerskunnande. RF instänmier med utredningens förslag att regeringen även fortsättningsvisbeslutar vilka kommuner som fär tillstånd att anordna riksidrottsgyrrmasierefter yttrande frän RF. RF anser det som en fömtsättning att i gymnasieförordningenfå fastlagt att urval av studerande sker via specialförbunden när det gälleridrottsliga meriter och att kommunen har motsvarande ansvar för övrigabehörighetskriterier. I gymnasieförordningen måste också framgå vilka reglersom gäller för ansökan, intagning samt specialidrottsämnets omfattning ochkursplan. Skolverketkonstaterar att missnöje råder med nuvarande reglering av finansieringen avriksidrottsgymnasiemas verksamhet. föreslår därför ett tydligarestatligt ansvarstagande för finansieringen och fördelningen av kostnader förriksidrottsverksamheten. föreslär att hemkorrmiunema svarar förelevemas utbildningskostnader i form av interkommunal ersättning samt eventueUainackorderingskostnader och resebidrag. Idrottsrörelsen skall enligtSkolverkets förslag svara för kostnadema för specialidrotten, genom detstatliga verksamhetsstödet till RF. bedömning är att det är viktigtatt riksidrottsgymnasiemas specialidrottsundervisningses som en av statens insatser för elitidrotten Prop. 1994/95:100 som kan jämföras med andra elitidrottssatsningar. De flesta remissinstanser instarrvmer iutredningens förslag till finansiering. RRV och Statskontoret anser detmottverat att idrottsrörelsen får finansieringsansvaret även förinackorderings/resebidrag. Kostnader utöver den interkommunala ersättningen ärmerkostnader som beror på elevens idrottsinriktning. kommun anser ocksåatt ansvaret för finansieringen kan tas över tidigare och fullständigare avidrottsrörelsen. kommun anser att CSN skall betala eventuellinackordering och resekostnader, finansieringen skulle lösas så att CSN viastatsbudgeten tUlförs de beräknade kostnadema för inackorderings/resebidrag.Kommunförbundet anser att hemkonununen uteslutande bör betala sedvanlig kostnadför genomgånget nationellt program, där den tilUconmiande kostnaden för ämnetspecialidrott exkluderas. RF instänmier ej med om att de särskildakostnadema för specialidrotten i riksidrottsgynmasier faller utanför detkommunala åtagandet. Kostnader för speciaUdrott i den sche-malagdaundervisningen skaU ingå i den interkonununala ersättningen. RF är beredd attmedverka till en adekvat gränsdragning i den frägan. RF instänuner iutredningens förslag att det mäste bli tydligare gränsdragning ibetalningsansvaret mellan konunun och stat. Verksamhetsstödet tillspecialidrotten utanför schematid skall utgå frän det särskilda verksamhetsstödtill vissa utbildningar som disponerar från Utbildningsdepartementetoch inte tas som utredningen anger, inom RFs budgetanslag frånFinansdepartementet. RF kan inte acceptera utredningens förslag attverksamhetsstödet skall tas från RFs budget. 5 Uppföljning och utvärdering Skolverketföreslås ha uppföljnings- och utvärderingsansvar för verksamheten. Riksidrottsförbundetansvarar för den särskilda idrottssatsningen. De remissinstanser som yttrat sigi frågan ser att en staUig uppföljning och utvärdering kan garantera att en godutbildningskvalitet hålls. RF är beredda att ta på sig ansvaret förutvärderingen av att den idrottsliga satsningen konmier till stånd. RF påpekardock att det kommer att kräva stora insatser från idrottsrörelsen centralt. RFär också beredd att tillsammans med utvärdera och följa uppspecialidrottsämnet på skoltid. Skolverketföreslår att den nya regleringen av riksidrottsgynmasier skall gälla frän1995/96 för de elever som startar sin utbildning då. För de elever som påbörjatsin utbildning skall de nuvarande regleraa gälla. Remissinstansema instämmer överlag till förslaget.Många anser dock att man bör överväga om inte den nya regleringen skulle gäUa för verk- 339 samheteni samtliga tre årskurser RF anser att oklarheter i dagens in- Prop.1994/95:100 terkommunala ersättningssystem får betydande konsekvenser förhela Bil. RF ser det som orimligt att förändra verksamhetentill /96, om inte ett beslut om verksamheten finns före oktobermånads utgång . Skolverketföreslår att om en förlängd studiegång för någon elev vid riksrekryterandeidrottsgymnasier bedöms nödvändig skall detta avtalas i samråd mellan berördakommuner och riksidrottsförbund. Många remissinstanser delar Skolverketsuppfattning, en del vill dock att utbildningen redan från början läggs ut pålängre ud. CSN erinrar om atl en förlängning av studietiden kan komma attmedföra ökade utgifter för staten i form av studiestöd. En konflikt medstudiestödsförfattningens krav på heltidsstudier för att få studiestöd kanockså uppstå. RF vill att den tidigare möjligheten att förlänga studietiden medett år regleras i förordningen eller på annat sätt genom avtal. Bilaga 9.5 Prop.1994/95:100 SOU 1994:127 Kronan - Spiran - Äpplet. En ny universitetsstruktur i södra Sammanfattningav SOU 1994:127 samt kommitténs förslag. Kommitténkonstaterar inledningsvis att behovet av högre utbildning kommer att öka ävenfortsättningsvis i . Kommittén redovisar insatser som gjorts de senasteåren för att bygga ut högskolan och förändra utbildningsutbudet för att mötaförändrade behov i samhället. Ytterligare insatser behövs dock för att mötaenskilda människors efterfrågan på högre utbildning och kontinuerligkompetensutveckling. För att näringslivet skall kunna möta en ökad konkurrensoch för att vi i skall kunna undvika en hotande permanent arbetslöshetkrävs också ytterligare insatser. Kommittén gmndar sina ställningstaganden påundersökningar och samstämmiga bedönmingar av bl.a. , och . Behovet av gränsöverskridande utbildningar kommer iframtiden att öka och kombinationer och samverkan mellan ämnen kommer att bliallt viktigare. Tekniskt och naturvetenskapligt utbUdade personer kommer attefterfrågas i allt högre grad.