prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Som mål för den mtäktsfinansierade verksamhetengäUer att den skaU ökas under pericxlen 1991/92 - 1994/95. Dennaverksamhet skaU bedrivas med ftiU kosmadsfackning. I fråga om Bergsstatens verksamhet gäUer attinförandet av den nya Prop. 1994/95:100 mineraUagstiftningen skaUprioriteras. TiUsynsverksamheten skaU håUas Bil. 13 på en fortsatt hög nivåoch varje gmva i drift skaU inspekteras minst en gång . Resultattedovisningen visar att verksamheten /94 bedrivits på ett sådant sätt att de långsUctigaproduktionsmålen och de övriga målen kan uppnås. Vad gäUer den geologiska undersökningsverksamhetenhar dock i några faU årsmålen mte kunnat umehåUas helt. Detta beror i huvudsakpå att några program mte kunnat disponera arbetskraft i planerad utsfräckning.För vissa verksamheter inom de jordartsgeologiska undersökningarna förekommerstörre avvUcelser från årsmålen. De har föranletts främst av omprioriteringarpå gmnd av Försvarsmaktens behov. Eftersläpningama under verksamhetsåretkommer, påpekar SGU, att uihämtas under mnevarande budgetår och påverkar därmedmte uppstäUda långsUctiga mål. SGU påpekar vidare att engångsanvisningen på 9mUjoner kronor för /91 för att överföra redan pubUcerade, modemageologiska kartor i digital form nu heh tagits i anspråk för ändamålet. Måletför verksamheten har uppnåtts, dvs. aUa modemajordartskartor har digitaUserats. I fråga om produktiviteten inom den geologiskaundersökningsverksamheten framhåUer SGU att en tendens tUI ökandeproduktivitet kan ses i de flesta av de redovisade verksamhetsgrenama. Seriernaär dock för korta och meUanårsvaritionema för stora för att slutsatserbefräffande produktivitetsutvecklingen ännu skaU kunna dras. Vad gäUer Bergsstatens verksamhet har utvecklingenmot ett ökat antal ansökningar om tiUstånd tiU prosf>ektering fortsatt ochkraftigt förstärkts . SamtUga i driftvarande gmvor har inspekterats. SGU:s egen FoU-verksamhet minskade något beroendepå att ett ökat utrymme skapats för direkt produktion. Omfattande satsningar har gjorts på direkt stöd tiUverksamhetema, särskilt uiom IT-området. Bl.a. har nätet för datakommunikationbyggts ut. SGU anser att det ekonomiska resultatet iverksamheten är tiUfredsstäl lande. Den anslagsfinansierade verksamheten har frite helt förbmkat de medel som anvisats tiU verksamheten. Anslagssparandet har ökats med ca 3 mUjoner kronor och uppgår tiU 24,4 nuljoner kronor, vilket motsvarar av tiUdelade anslagsmedel. Den uitäktsfinan- sierade verksamhetens omsättning har sjunkit från 13,6 tiU 12,5 mUjoner kronor. Årets resultat visar en förlust som efter finansnetto uppgår tiU 0,3 mUjoner kronor. Den främsta orsaken tiU förlusten, påpekar SGU, är arbetet med geologibandet i nationaladas. Sedan resultatet av uppdragsverksamheten räknats av mot det balanserade överskottet återstår 2,6 mUjoner kronor, vUket motsvarar av årets omsättning. Vidare har SGU tagit upp lån i för finansiering av mvesteringar i anläggningstUIgångar tUI ett sammanlagt belopp av 7,9 94 RRV redovisar mga invändningar i sin revisionsbe- Isin enkla anslagsframställning redovisar SGU regeringens uppdrag om översyn ochanpassning av de långsUctiga produktionsmålen för den landbaserade systematiskaundersökningsverksamheten med anledning av beslut om ettfr.o.m. budgetåret utökat anslag om 15 mUjoner kronor. Med utgångspunkt iredovisningen hemställer SGU att målåret för denna verksamhet faststäUs tiU år2018 för fackning av av landets yta. SGUmenar att uiriktningen i övrigt bör Ugga fast. SGUtar vidare i sin enkla anslagsframställning upp ett antal frågor som enUgtverket mte lämpUgen kan ansfa tiU nästa fördjupade anslagsfiramstäUning. SGUföreslår att verket från får ta över ansvaret för samtgenomföra fortsätfa friventeringar av namrgms och altemativa material, främstkrossberg. Kosmaden härför uppgår tiU 4,8 nuljoner kronor för budgetåret1995/96. Verksamheten föreslås finansieras med de täktavgifter som tas m medstöd av förordningen (1984:381) om täktavgift. SGU hemstäUer om ökade medel medsammanlagt 4,9 mUjoner kronor för nationeU mineraljakt och för marinberggmndsgeologisk undersökningsverksamhet. 1994/95: Bil. Deövergripande mål som gäUer för pericxlen 1991/92 -1995/96 bör Ugga fastutom såvitt avser de långsUctiga prcxiuktions-målen för geologisk undersökningpå land och maringeologisk undersökning. Målåret för den landbaseradesystematiska undersökningsverksamheten bör ändras tiU 2022 och tas bort förden maringeologiska verksamheten. Regeringen har beslutat attde övergripande mål och verksamhetsmål som gällt för nämnda period utsfräckstiU att omfatta även . Den maringeologiskaundersökningsverksamheten bör läggas ned. SGU:sårsredovisning visar att verksamheten bedrivs med en sådan uiriktning att deuppsatta målen kan nås. SGU kan i aUt större ut- sfräckmngoch med hög tiUgängUghet tiUgodose kundemas ökade behov Prop. 1994/95:100 avgeologisk information i digital form, bl.a. för användning i geografis- Bil.13 ka informationssystem. Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i revisionsberättelsen angående SGU. Sammantagetinnebär regeringens bedömning att de riktlinjer som lades fast i 1991 årsbudgetproposition och som kompletterades av och våren 1994bör, efter justering av vissa av de långsUctiga produktionsmålen, gäUa även förbudgetåren 1995/96 och 1997. De justeringar av gäUande långsiktigaproduktionsmål som behöver göras har sin gmnd i dels beslut våren1994 (bet. 1993/94:NUI5, rskr. 1993/94:221) om ökade ekonomiska ramar för SGU,dels i det statsfinansieUa läget. budgetproposition föreslog den dåvaranderegeringen med utgångspunkt i minskade ekonomiska ramar för SGU och i ett avverket redovisat underlag justering av tre av de långsUrtiga produktionsmålen,bl.a. för den landbaserade systematiska undersökningsverksamheten så attmålåret skuUe ändras tiU 2025. Två av de föreslagna mål-årsändringamafastställdes av . När det gäUer den föreslagna ändringen för denlandbaserade undersökningsverksamheten uppdrog åt regeringen attåterkomma med ett nytt förslag som beaktar ett fr.o.m. /95utökat anslag om 15 mUjoner kronor att användas för undersökningar momprospekteringsintressanta områden. SGU har efter samråd med berörda infressenterföreslagit att produktionsmålet för den landbaserade undersökningsverksamhetenanpassas tiU anslagsökningen så att målåret vid fackning av land-ytansätts tiU 2018 i StäUet för tidigare föreslagna 2025. Det sista kartbladetfriom de prospekteringsfritressanta områdena skuUe då i enUghet med den av SGUtiU regeringen redovisade planen vara klart . Myndigheten omfattas av regeringens sparkrav påutgifter för statUg konsumtion. /96 har anslaget räknats ned med10 . Vid årets utgång motsvarar besparingen . Effektivitetskravetbör läggas ut på ert sådant särt att de fr.o.m. umevarande budgetår extrasatsningama inom prospekteringsintressanta områden dras ned tiUhälften. Målåret för fackning av landytan förskjuts då från det av SGUföreslagna 2018 tiU 2022. Det mnebär att bl.a. prospekterande organisationerfår tiUgång tiU den geologiska uiformationen något senare än annars. Det föreslagna besparingskravet är av en sådanstorlek att det enUgt regeringens bedömning uite är rimUgt art ytterUgarejustera produktionsmålen. Det bör i stäUet bU fräga om att någon eUer någraverksamheter läggs ned. Regeringen föreslår efter en noggrann genomgång av deolika verksamhetema att den maringeologiska undersökningsverksamheten medmålår 2060 avvecklas. Det huvudsakUga motivet för den maringeologiskaverksamheten som bedrivs är uiventering av landets sand-och gmsresurser. MUjö och fysisk planering är Prop. 1994/95:100 andra motiv förverksamheten. För att få umyttja sådana förekomster Bil. 13 krävs tiUstånd,bl.a. Regeringen har av mUjöskäl enmycket restriktiv hållning tiU denna typ av verksamhet. Inventeringsmotivetfår därför betraktas som en ren kunskapsuppbyggnad utan dfrekt koppUng tiUexploatering. Det kan Vidare anses vara en uppgift för evenmeUa exploatörer attlokaUsera och bedöma sand- och gmsförekomster för kommersieU utvinmng. En nedläggning av den maringeologiska verksamhetenmedför vissa svårkvantifierbara, negativa samhäUseffekter genom att kunskapemaom de lösa avlagringama på havsbotmama kommer att förbU bristfaUiga eUer saknashelt för av våra havsområden. En motsvarande neddragning av denlandbaserade undersökningsverksamheten skuUe dock enUgt regeringens bedömningge betydUgt störte negativa samhäUseffekter. Med hänsyn tiU att marknadsvärdetför SGU:s undersökningsfartyg sannoUkt är större än de lån som belastar dennaanlägg-ningstiUgång skuUe en avveckling av ifrågavarande verksamhet ge ettöverskott vid en avyttring av fartyget. I syfte att uppnå bästa möjUga utlaUvid försäljning av undersökningsfartyget avser regeringen att senare meddelaSGU riktiinjer för denna försäljning. Med hänvisning tiU det anförda föreslår regeringenatt anvisas för /96 för SGU:s och Bergsstatensverksamhet. 1.godkänner att de långsiktigamålen för verksamheten inom geologiska undersöknings ansvarsområdeändras i enUghet med vad regeringen förordat, 2.godkänner att staten säljerundersökningsfartyget, 3.tiU geologiskaundersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. för /96anvisar ett ramanslag på . geologiska undersökning: Geovetenskapligforskning 1993/94 Utgift 4 713 974 Reservation 441 008 1994/95 Anslag 4 880 000 1995/96 Förslag 7 330 000 varav4 858 000 beräknat för Anslaget disponeras av geologiskaundersökning (SGU) för att främja och stödja riktad geovetenskapUggmndforskning och tiUämpad forskning. 7 1994/95. Isin årsredovisning redovisar SGU att 19 projekt, varav 8 fortsättnings-projekt,vid universitet och högskolor under /94 finansierats med medelfrån anslaget. Totalt inlämnades 81 ansökningar om medel, vilket enUgt SGUvisar på den stora betydelse stödet har inom forskarvärlden. Intresset förstödet är jämnt fördelat över berörda universitet och högskolor i landet. SGU utvärderar nu stödet tiU geovetenskapUgforskning med hjälp av fre sakkunniga, en från vardera , ochFinland. Utvärderingen beräknas vara slutförd . SGU föreslår i sin enkla anslagsframställning attmedel tiU geovetenskapUg forskning anvisas i enUghet med den av riksdagenvåren 1993 antagna treårsplanen för forskning. SGUavser tiU regeringen redovisa en utvärdering av med anslagetgjorda satsningar som i kvantitativa och kvaUtativa termer beskriver uppnåddaresulfat. Utvärderingen skaU ligga tiU gmnd för överväganden om inriktningenoch omfettiiingen av fortsatt stöd tiU geovetenskapUg forskning. har vid behandlingen av 1993 årsforskningsproposition (prop. 1992/93:170 avsnitt 12, bet. I992/93:NU30, rskr.1992/93:399) lagt fast riktlinjer för resursramar mom anslaget. Regeringenberäknar i enUghet med dessa riktlinjer och efter pris- och löneomräkninganslaget för /96 tiU . Myndigheten omfattas avregeringens sparkrav på utgifter för statiig konsumtion. /96 haranslaget räknats ned med . Vid årets utgång motsvarar besparingen ennivåsänkning på . tiUSveriges geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning för budgetåret1995/96 anvisar ett reservationsanslag på . D.Marknads- och konkurrensfrågor Prop. DevUctigaste övergripande målen - att minska arbetslösheten, skapa balans istatens finanser och främja ekonomisk tiUväxt - medför skärpta krav påeffektivt resursumyttjande inom såväl offentUg som privat sektor. Sundakonkurrensförhållanden inom och meUan dessa sektorer främjar en sådaneffektivitet och därmed svenska företags konkurrensförmåga. En väl fungerandekonkurrens är vidare tiU fördel för konsumentema. KonkurtenspoUtiken är därfören central del i regeringens poUtik. medlemsskap i EU poängterarytterUgare behovet av en aktiv konkurrenspoUtik. En sund konkurtens på Uka villkor snedvrids av denekonomiska brottsUgheten. samordnar de krafttag somregeringen avser att vidta mot den ekonomiska brottsligheten. har flera åtgärder vidtagitsför att främja en effekttv konkurrens. En sttängare konkurrenslag (1993:20), som bygger påEG:s konkurrensregler, frädde i kraft den 1 juU 1993. Efter vissaövergångsregler har lagen fått fuUt genomslag fr.o.m. . I och med att frädde i kraft den 1januari 1994 fick nya uppgifter som behörig myndighet vidtiUämpningen av konkurtensreglema i avtalet. Ett annat nytt inslag i Konkurrensverketsverlcsamhet avser insatsema för att främja konkurtensforsk-nmgen. Ett särskUtRåd för konkurtensfrägor har knutits tiU verket för detta arbete. Vidare har ett antal förändringar skett i detregelverk som har att tiUämpa. Den 1 juU 1994 frädde en lag (1994:615) om mgripandemot otiUbörUgt beteende avseende offentUg upphandUng i kraft. Lagen gör detmöjligt att ingripa mot vissa konkurrenssnedvridande förfaranden vid offentUgupphandling. För lantbmket har särskUda regler (SFS 1994:688)"mförts i konkurrenslagen den 1 juU 1994. Reglema mnebär att förbudet motkonkurrensbegränsande samarbete inte är tiUämpUgt på viss samverkan i s.k.primärföreningar vars medlemmar är företag som bedriver jordbmk, skogsbmk ochfrädgårdsverksamhet. Vissa ändringar har också genomförts när det gäUerKonkurtensverkets ställning i överklagade ärenden (SFS 1994:1494). Enbetydande del av regeringens uisatser för att främja konkurrens och marknadseffektivitetsker vidare genom ett sunt avregleringsarbete där lärdomdras av tidigare erfarenheter. Det gäUer både större stmkmreUa reformeroch att fortiöpande se över de regler som styr företagens Syftet är att motverka att reglema skapar hinder och flaskhalsari produktion och distribution och att inte konkurtensen snedvrids.Under hösten 1994 har en sådan systematisk regelöversyn Ett särskUt problem kan uppsfa på marknader däroffentUga och Prop. 1994/95:100 privata aktörer möts. En särskUd utredarehar fått i uppdrag att kartlägga Bil. 13 och vid behov föreslå åtgärder föratt tiUförsäkra en konkurrens på Uka vUlkor (dfr. 1994:72, CfffentUgunderprissättning och subventioner på en konkurrensutsatt marknad). I syfte att motverka ekonomisk brottsUghet ochstärka fömtsättningama för konkurrens på lika villkor meUan olika företag harvidare en särskUd ufredare i uppdrag att utvärdera lagen (1986:436) omnäringsförbud (dfr. Ett förslag lämnas . överlämnade pantbanksutredningen sittbetänkande Pantbankemas kreditgivning (SOU 1994:61). Betänkandet harremissbehandlats, och ett förslag tiU en förändrad lagstiftning avses lämnastiU . Ett förslag tiU nya regler för auktoriserade ochgcxlkända revisorer har vidare presenterats i betänkandet Revisorema och EG (SOU1993:69). I rapporten över revisorer (1994:125) har vidare en arbetsgmpplämnat förslag om en ny ordning för organisation av revisor-tUlsynen.Betänkandet och rapporten har remissbehandlats. Ett förslag tiU ny lagstiftningliksom frågan om hur tiUsynen skaU organiseras kommer att lämnas tiU riksdagenunder febmari 1995. I detta sammanhang kommer även anslagsfrågoma för denberörda verksamheten att behandlas. Genom och EU-medlemsskapet gällersärskUda regler för StatUgt stöd tiU företag. Regelverket syftar tiU attförhindra att konkurrensen snedvrids på så sätt att handehi meUan ländema inomEES-området påverkas. För att leva upp till de nya kraven har bl.a. enm-terdepartemental arbetsgmpp för statsstödsfrågor inrättats. Näringsdepartementethar getts en samordnande roU i syfte att få en enhetiig tiUämpning av reglema.I enUghet med statsstödsreglema har bl.a. befintUga stöd sedantiden för EES anmälts tiU EFTA:s övervakningsmyndighet () för granskning.Medlemsskapet i EU innebär att övervakningsansvaret övergår från tiUEU-kommissionen. Budgetförslaget /96 innebär enrationaUsering och effektivisering av verksamheten inom ramen för de mål somlagts fast. Den beräknade utgiftsutvecklingen på området Marknad-och konkurrensfrågor t.o.m. tiU följd av tidigare fattade beslut samtförslagen budgetproposition är följande: Utgift Anvisat Förslag varav beräknat för Beräknad Beräknad 1993/94 1994/95 1995/96 juli 95-juni 96 besparing besparing 65,4 72,0 106,8 70,8 of of 1993/94 Utgift 4 772 750 1994/95 Anslag 6 175 000 1995/96 Förslag 8 570 000 varav5 687 000 beräknat för Prop.1994/95:100 BU. Genom ändring i departementsförordningen(1982:1177, ändrad senast 1994:1672) har anslaget för Marknadsdomstolenöverförts tiU CivUdepartementet . är en specialdomstol somhandlägger mål enUgt lagen (1971:112) om avtalsvillkor i konsumentförhåUanden,marknadsföringslagen (1975:1418), lagen (1978:763) med vissa bestämmelser ommarknadsföring av alkoholdrycker, konsumentförsäkringslagen (1980:38), fagen(1984:292) om avtalsvillkor meUan näringsidkare, produktsäkerhetslagen(1988:1604), prismformationslagen (1991:601), konsumendcre-ditiagen (1992:830),konkurrenslagen (1993:20), tobakslagen (1993:581) samt lagen (1994:615) ommgripande mot otiUbörUgt beteende avseende offentUg upphandling. Det övergripande målet för är attpå ett rättssäkert sätt och inom rimlig tid avgöra de mål och ärenden som denhar att handlägga samt att leda rättsutvecklingen och främja en enhetUg rättstiUämpningmom det marknadsrättsUga området. I de delar av årsredovisning somavser resultatredovisningen firamgår bl.a. måltiUsttömning och antalet slutUgtavgjorda ärenden fördelat på de förekommande måltypema. Anslagssparandetuppgick budgefaret 1993/94 tiU . RRV:s revisionsberättelse umehåUer inte någrainvändningar mot årsredovisningen. Detövergripande mål som gäUer för perioden /94 - 1995/96 bör Ugga fast. Regeringendelar den i årsredovisning gjorda bedömningen att det ärsvårt att utvärdera verksamheten i mera preciserade termer men art det medledning av resulfatredovisningen ändå kan kon- staterasatt arbetet vid bedrivits på ett effektivt sätt. Prop.1994/95:100 Regeringen konstaterar att RRV mte haft några frivändfrigar irevisionsbe- Bil. 13 rättelsen avseende . Omfattningen och inriktningen av Marknadsdomstolensverksamhet avgörs i aUt väsenUigt av faktorer som Ugger utanför domstolens konfroll,i första hand utformningen av den marknadsrättsUga lagstiftningen och denakmeUa måltiUsfrömningen. Den sismämnda har visat enökande tendens. Den ökning i måltiUsfrömningen som förväntades ske som en följdav att den nya konkurrenslagen mfördes den 1 juU 1993 har dock ännu inte fåttnågot genomslag för domstolens del. Ett ökande antal konkurrenslagsärendenhandläggs vid . YtterUgare en förändringberör genom de förslag tiU ny marknadsföringslag (prop.1994/95:123) som regeringen nyUgen har lagt fram. EnUgt förslaget skaUinstansordningen när det gäUer marknadsföringsmål ändras så att Marknadsdomstolenprövar dessa mål först i andra instans, och inte som första och enda instansenUgt nu gäUande ordning. AvsUcten är att de nya bestämmelsema skaU fräda ikraft den 1 juU 1995. För del kan detta, om riksdagengodtar förslaget, på sUct umebära en minskning av antalet inkommandemarknadsföringsmål. Den totala effekten för domstolen av den nyakonkurtenslagen och en ny marknadsföringslag är svår attbedöma. Mot denna bakgmnd bedömer regeringen attförändringama av anslaget tiU för /96 börmskränkas tUl en justering av medlen för lokalkosmader, ökat effektivitetskravsamt prisjusteringar och löneomräknuig. Regeringenanser att de riktlinjer som lades fast budgetproposition bör gäUaäven för /96. Myndigheten omfattas av regeringens sparkrav påutgifter för statUg konsumtion. /96 har anslaget räknats ned med88 . Vid årets utgång motsvarar besparingen en real nivåsänkning på . tiUMarknadsdomstolen för /96 anvisar ett ramanslag på . 1993/94Utgift 60 505 000 1994/95 Anslag 59 900 000 1995/96 Förslag 90 600 000 varav60 071 000 beräknat för . ' Konkurrensverketär central förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor. Detövergripande målet för är att verka för en effektiv konkurtensi privat och offentUg verksamhet tiU nytta för konsumentema. Konkurtensverkethar i sm årsredovisning i de delar som avser resultatredovisningen redovisatverksamheten inom respektive verksamhetsgren: att tiUämpa konkurrenslagen,föreslå avregleringar, effektivisera den offentUga sektora, sprida kunskap omkonkurrenslagen samt stimulera forskningen på konkurrensområdet. Verketredovisar också de insatser som gjorts på det intemationeUa området,utbUdnings- och utvecklingsåtgärder inom den egna organisationen samtresultaten av en mtressenmndersökning som utförts av för verkets räkning. Demål som verket satt upp för verksainheten är att tiUämpa konkurrenslagstiftningenpå ett snabbt, kompetent, likformigt och rättssäkert sätt, att läinna förslagsom är rätt prioriterade, konkreta och genomarbetade, att ge information somär relevant, lättUlgängUg och sakUg samt att ha en god balans meUan verketsolika verksamhetsgrenar. RRV:srevisionsberättelse mnehåUer inte några mvändningar. 1994/95:100 BU. Detövergripande mål som gäUer för perioden /94 - 1995/96 bör Ugga fast. Konkurrensverkethar på ett uttömmande sätt redovisat de gjorda insatsema under det gångna året.I likhet med verkets första årsredovisning för /93 finns för deoUka verksamhetsgrenama en redovisning i såväl kvantitativa som kvaUtativatermer där umyttjad tid och nedlagda kosmader åskådUggörs på ett tydUgt sätt.Regeringen delar RRV:s heUietsbedömnfrig att resultattdovismngen utgör enöverskådUg, kortfattad och konkret bUd av verkets uisatser. De särskUdasynpunkter som RRV lämnat, bl.a. avseende en nedbrytning i mindre delar avresultafredovisningen i fråga om lagtiUämpningsarbetet, kan bidra tiU enytterUgare genomlysning ifråga om styckkosmader och handläggningstider för deolika ärendetypema. Regeringen konstaterar dämtöver att RRV inte haft någramvändningar i revisionsberättelsen avseende . Verksamhetenhar dominerats av arbetet med art tiUämpa konkur- Prop. 1994/95:100 renslagen.Övergångsregler i lagen gav företagen en firist fiam tiU den I Bil. 13 januari1994 för att kunna anpassa gamla avtal och förfaranden tiU de nya kraven. mkom tiU verket närmare 800 ärenden, främst ansökningar omicke-mgripandebesked och anmälningar för undantag från konkurrenslagen. Dentotala ärendetiUsttömningen uppgick under /94 tiU drygt 1 700ärenden. Det kan jämföras med drygt 620 ärenden . Inför dennya konkurtenslagens ikraftfrädande fömtsågs visserUgen en ökadärendetiU-sfrömning. Men det kan i efterhand konstateras att ökningen bUvitstörre än väntat och att detta i hög grad påverkat resursfördelningen momverket. Ett mtemt mål för är att ärendebalansema skaU kunnanedbringas tiU ett minimum före den I juU 1995. Fördelningen av insatsema meUan de olikaverksamhetsgrenama visar att tiUämpningen av konkurrenslagen namrUgt nogdominerar. Den bördan har förskutits något i förhåUande tiU det /93 med av den nedlagda tiden och avnedlagda kosmader. Detta är en befogad prioritering tiU följd av den exttemtstora ärendetiUsttömningen, och regeringen bedömer att denna verksamhet harbedrivits på ett effektivt och tiUfredsstäUande sätt. Trots att mängdeninkommande ärenden varit stor har verket gått igenom aUa ärenden inom gällandetidsfrister och fattat slutUga beslut eUer meddelat beslut om förlängdhandläggningstid. Verket konstaterar i årsredovisningen att hittiUs gjordainsatser resulterat i att ett antal konkurtensbegränsningar undanröjts, framföraUt när det gäUer prisöverenskommelser meUan företag. Vidare harkoncentrationer och missbmk av dominerande ställning kunnat angripas påbetydelsefuUa marknader. Regeringen delar verkets uppfatttiing att det primäramålet därmed uppnåtts, men att det ännu är för tidigt att följa upp effektemaav att konkurrensbegränsningar upphör. Verket har också lämnat förslag tiU avregleringar,effektivisering av offentUg sektor, spritt kunskap om konkurtensreglema samtfrämjat konkurrensforskning. Med hänsyn tiU den nödvändiga prioriteringen avlagtiUämpningsarbetet kan det konstateras att de msatser som verket gjort uiomde övriga verksamhetsgrenama varit tiUfyUest. Regeringen noterar också attverket frots en hög arbetsbörda kunnat nedbringa admini-strationskosmadema. Föranslaget D 2. redovisar verket ett sparande om 6 776 000 kr.Detta härtör dock i huvudsak från en överföring av medel från budgetåret1992/93 samt vissa uikomster som verket haft.