prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Forskningen inom Jordbmksdepartementetsansvarsområde skall väma om vården cxh utnyttjandet av de biologiskanaturtesursema cxh har ett särskilt ansvar för att kunskapema inomnaturresursomrädet utvecklas för kommande generationers behov. Medel för dennaforskning anvisas dels via anslag till SLU och Skogs- och jordbmketsforskningsräd (), dels till kollektivforskningsprogram som rör vissskogsforskning cxh forskning inom det jordbrukstekniska omrädet. Ca hälften avprogramkostnadema finansieras av resp. bransch. Forskning inom det areella omrädet omfattas av EU:sQärde ramprogram och är organiserad i delprogrammet lantbmk och fiske.Delprogrammet innehåller forskning inom jordbmk, ttädgärdsbmk, skogsbmk,livsmedel, fiske, vattenbruk samt landsbygdsutveckling. Det överordnade mäletför forskningen är att skapa en gmnd för en konkurrenskraftig, effektiv ochhållbar produktion, art stödja den gemensamma EU-politUcen inom omrädet ochatt svara för samhällets behov av sunda livsmedel och andra biorävaror somproducerats med minimal miljöpåverkan. Forskningen skall cxksä avse sociala ochekonomiska frägor för landsbygden cxh kustsamhällen. SJiFR har ansvaret förSveriges medverkan i programmet. Mot bakgmnd av de omfattande besparingar som mästegöras pä statsbudgeten bör anslagen för forskning och utbildning inomJordbmksdepartementets omräde räknas ner med , beräknat pä12 månader. Den beräknade utgiftsutvecklingen pä utbildnings-och forskningsområdet till följd av tidigare fattade beslut samt förslagen i1995 ärs budgetproposition är följande: Utgift Anvisat Förslag varav beräknat för 1993/94 1994/95 1995/96 juU95-juni 96 1317,2 1 318,5 1 736,3 1 152,8 H 1.Sveriges Prop. 1993/94 Utgift 976026 563 1994/95Anslag 1013 464 000 1995/96 Förslag 1 420 657 000 varav943 623 000 beräknat för Från anslaget bekostas utbildning, forskning ochförsöksverksamhet samt djursjukvård vid (). De övergripande målen för SLU är att genom utbUdning,forskning och information öka kunskapema om fömtsättningama för en varaktigoch effektiv biologisk produktion och om hur denna skall bedrivas cxh nyttjas. SLU har i sin årsredovisning i de delar som avserresuItaö:«dovisningen redovisat verksamheten i delområdena undervisning,forskning, information och annan verksamhet. Regeringen har för dessaverksamhetsområden lagt fast följande verksamhetsmål för perioden1993/94-1995/96. Verksamhetsmålet för utbildningen skall underperioden vara 5 300 helärsprestationer, varav 300 skall avse fristående kurs. Examinationen vid den lantbmksvetenskapligafakulteten skall öka . Kostnaderaa för de kortare utbildningaraa vid SLUskall minska. Mälet skall vara art kosmadema för utbildningama skall vara inivä med kostnadema för jämförbara utbildningarvid andra universitet Forskamtbildningen skall effektiviseras sä attantalet examinerade ökar med . SLU skall omvandla sinautbildningsbidrag till doktorand-tjänster. SLU har under /94 redovisat enpositiv kapitalförändring på . Denna summa utgör av den totala omsätmingen som var 1 . SLU har i sin anslagsframställning redogjort förvissa kostnader som uppkommit i samband med förändringar avanslagskonstmktionen och för kostnader som har samband med förändringar ifastighetsförvalmingen. SLU har ocksä redovisat möjligheten att utöka antaletsmdieplatser vid Vidare har SLU redovisat behov av en utökadläneram för investeringsbehovet vid SLU har i en skrivelse den 11 febmari 1994 hosregeringen begärt tillstånd att bedriva verksamhet i bolagsform. 1994/95:100 Bilaga 10 Deövergripande mäl som gäller för pericxlen 1993/94-1995/96 bör ligga fast Resurser 1995/96 SLU:särsredovisning visar att SLU i allt väsentligt kommer att uppfylla deverksamhetsmål som regeringen har lagt fast. Regeringen konstaterar art () inte har haft nägra invändningar i revisionsberättelsen avseende SLU. Sammantagetinnebär bedömningen art de riktUnjer som lades fast i 1993 ärs forskningspolitiskaproposition (prop. 1992/93:170, bet 1992/93:UbU13, rskr. 1992/93:389) bör gällaäven för det föriängda /96. Det är viktigt att SLU fortsätterden påbörjade förändring av verksamheten som inriktar sig pä att stödja cxhutveckla fömtsättningama för ekologiskt riktigt bmk av de biologiskanatunesursema. Innevarande budgetär har överföringen av stallchefsutbildningeni till inletts. Överföringen kommer att vara slutfördnästa budgetär. Med hänsyn rill de omfattande besparingar som måstegöras på statsbudgeten bör anslaget till SLU räknas ner med 104 miljonerkronor. En sädan kraftig besparing medför stora ingrepp i verksamheten. Denpersonalminskning och aweckling av verksamheter som blir följden av besparingenmäste ske i socialt acceptabla former. SLU bör därför använda det överskott somskapats i verksamheten för att överbrygga de problem som uppstär. SLU har ävenmöjligheter att disponera viss anslagskredit för att utjämna besparingseffekternaöver . Det ankommer pä SLU art självt besluta om hurbesparingama skaU genomföras. SLU bör därvid särskilt uppmärksamma att ungamänniskors möjligheter till utbildning är avgörande för framtid. Detär därför angeläget med en fortsatt hög kvalitet pä SLU:s utbildningar. Det ärvidare nödvändigt att frägan om den kortare skogsutbUdningen blh löst.Besparingaraa mäste i vissa fall leda rill regionala koncenttationer. SLU mästei dessa frägor ta ett regionalpolitiskt ansvar. Det kan ske pä olika sätt. Isamband med att den kortare skogliga utbildningen omformas är det t.ex. viktigtatt garantera fortsattverksamhet av nägot slag i Bispgärden. Det är vidare viktigt au SLU Prop.1994/95:100 betonar det globala perspektivet pä Iivsmedelsförsöjningen sä attbiständs- Bilaga 10 frägor cxh landsbyggdsutveckling i ttedje världen ges etttillräckligt uomme i undervisningen. SLU bör i besparingssyfte kunna delsavyttra delar av sitt fastighetsinnehav, dels koncenttera sin verksamhet minskad lokalyta. Det arbete som styrelsens framtidsgmpp utför bör kunnaunderlätta de väsentliga omprioriteringar som kommer att behöva göras. Under anslaget har, som en del av statensarbetsmarknadsåtgärder, beräknats för ytterligare 150 studieplatserunder kommande läsår. SLU har i en skrivelse till regeringen begärttillständ att bedriva verksamhet i bolagsform. Bolaget bildadesär och bechiver tjänsteexport. Aktiekapitalet uppgår till ochaktieraa ägs av , anställda cxh f d. anställda. Bolagets verksamhet är avliten omfattning. Intäktema uppgår tiU ca och fem personervar anställda utomlands under /93. RRV som har ytttat sig iärendet anser i första hand att bolaget skall avvecklas cxh att SLU fär köpamotsvarande tjänster av befintiigt bolag eller att vid SLU anställd personalstationeras utomlands med avtal enligt Bi Arv eller enligtUtrikesdepartementets avtal. Tjänsteexportförordningen (1992:192) tillåterdetta. Personalen kan ocksä vara anställd vid SLU med skattebefrielse. 54 §kommunalskattelagen (1928:370) ger tjänsteexporterande myndighet dennamöjlighet. Regeringen anser för sin del att SLU bör avvecklasitt engagemang i bolaget. SLU:s verksamhet pä omrädet bör bedrivas som enavgiftsfinansierad verksamhet. Frägan om personalens beskattning får SLU lösapå lämpligt sätt. tiUSveriges för /96 anvisar ett ramanslag pä1 . Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning 1993/94Utgift 171658 222 Reservation 50 677 690 1994/95Anslag 198 160 000 1995/96Förslag 229 935 000 varav152 111 000 beräknat för juh 1995-juni 1996 De övergripande målen för Skogs- cxh jordbmketsforskningsräd () är att främja och stödja i första hand gmndläggande ochlångsUctig forskning som gagnar ett hållbart nyttjande av biologiskanatumesurser med särskild inriktning pä de areellanäringama. Rädet skall verka för att informationen om forskning ochforskningsresultat sprids. Skogs-och jordbmkets forskningsräd har i sin anslagsframställning pekat pä de ökadekostnadema för forskningssamarbetet med EU. SJFRhar i sin årsredovisning i de delar som avser resultattedovisningen redovisatverksamheten i delområdena forskningsadministttion, intemationellt samarbeteoch information. Regeringen har för dessa verksamhetsgrenar lagt fast följandeverksamhetsmål. SJFRskall i det intemationella arbetet verka för att de medel ställer tiUförfogande för intemationella forskningsorganisationer fär största möjliganytta för svensk forskning. skall verka för att ett ökat antal artUclar avsvenska forskare publiceras i vetenskapliga tidskrifter. SJFRskall med beaktande av fömtsättningama inom resp. forskningsområde -öka stödet till yngre forskare, -stimulera ökad rörlighet avforskare mellan instimtioner och lärosäten, -förbättta informationen omforskning och forskningsresultat, -vidga det intemationella samarbetet. 1994/95:100Bilaga 10 Deövergripande mäl som gäller för pericxlen 1993/94-1995/96 bör ligga fast. Resurser 1995/96 SJFRhar i sin ärsredovisning redovisat sädana undersökningar som i framtidenkommer att kunna utgöra en god gmnd för resultatbedömning. Regeringen konstaterar att RRV inte haft nägrainvändningar i revisionsberättelsen avseende . Medhänsyn till de omfattande besparingar som måste göras pä statsbudgeten böranslaget tiU räknas ner med , beräknat pä 12 månader.Av anslaget finansieras med mUjöavgifter på han- Denna summa bör i fortsättningen till- Prop.1994/95:100 gcxloräknas statskassan. Resterande besparingar fär göras pä SJFR:sordi- Bilaga 10 narie forskningsmedel. De program som finansieras medavgiftsmedel fär avslutas som finner lämpliga ellerfinansieras helt eller delvis med ordinarie medel. tillSkogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning för /96 anvisarett reservationsanslag pä 229 935 (XX) kr. Skogs- och jordbrukets forskningsråd:Förvaltningskostnader 1993/94Utgift 6 126 678 1994/95Anslag 18 097 000 1995/96Förslag 15 399 000 varav10 211 000 beräknat för Anslaget skall täcka förvaltningskosmaderUnder anslaget har beräknats vissa kostnader för medverkan i EU:sforskningsprogram. tillSkogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader för budgetaret1995/96 anvisar ett ramanslag pä . Stöd till kollektiv forskning 1993/94Utgift 79 241250 Reservation 10 574 885 1994/95Anslag 88 000 000 1995/96Förslag 69 000 000 varav46 000 000 beräknat för Frän anslaget anvisas medel tUl stöd för kollektivjordbmksteknisk forskning samt stöd till viss skogsforskning. Vidare anvisasmedel för kollektivt forsknings- cxh utvecklingsarbete inom jordbmks- cxhväxtförädlingsom-rådena. 1994/95:100 Bilaga10 3700 000 24 300 000 11000 000 3700 000 24 300 000 11000 000 1 Juli1995-juni 1996. har ttäffat avtal med StiftelsenJordbmksteknisk forskning om gemensam finansiering av forsknings- cxhutvecklingsverksamhet på det jord-bmkstekniska omrädet. Avtalet avser tiden den1 30 juni 1996. Enligt avtalet medverkar i finansiering avverksamheten genom att bidra med ,varav under /96. Stiftelsen åtar sig artunder tillskjuta lägst motsvarande belopp, varav sammanlagt minst7,5 mUjoner kronor i form av direkt bidrag. haransvaret för genomförandet av det avtalade programmet. TUläggsavtal harttäffats om viss kompetensuppbyggnad vid institutet. har vidare träffat avtal med om gemensam finansiering av vissskogsforskning. Avtalet avser tiden 30 juni 1996. medverkar i finansiering av verksamheten genom att underavtalsperioden bidra med , varav 24,3 miljoner kronorunder /96. Stiftelsen åtar sig att under samma pericxltillskjuta lägst motsvarande belopp i form av direkt bidrag. Avsikten är attförlänga gällande avtal tUl utgången av . För insatser inom omrädena hemttädgärdar cxhgrönytemiljöer, inkl. verksamheten inom det s.k. vidSveriges lantbmksuniversitet i , har beräknats . Inomramen för detta program bör det göras en analys över frägan hur alla som säönskar skall genom kommunemas försorg tillförsäkras odlingslotter. Förinsatser för förädling av specifika nonlandsgrödor och ttädgärdsväx-ter samtför viss annan jordbmksforskning har det beräknats . Mot bakgrand av de omfattande besparingar som mästegöras pä statsbudgeten bör bidraget dll Stiftelsen . Bidraget hade sitt urspmng i 1990 än livsmedelspolitiska beslut ochhar utgjort en kompensation för de s.k. inomramsmedlen som dä avvecklades. DäSverige nu övergår till den Europeiska unionens gemensamma jordbmkspolitik CAPgäller inte längre 1990 ärs beslut. Dentyp av forskning som har finansierats med dessa medel via Prop.1994/95:100 stiftelsen bör i allt väsentiigt kunna komma till ständ genomsvenska forska- Bilaga 10 res och företags deltagande i Qärderamforskningsprogrammet. tillStöd till kollektiv forskning för budgetaret 1995/96 anvisar ett reservationsanslagpä . Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 1993/94Utgift 811000 1994/95Anslag 832 000 1995/96Förslag 1 287 000 varav853 000 beräknat för Skogs- och lantbmksakademiens uppgift är att medstöd av vetenskap och praktisk erfarenhet till samhällets gagn främja jord- cxhskogsbmk samt därtill knuten verksamhet. Frän anslaget betalas kostnader förakademiens ordinarie tjänstemän, ersättning ät skoglig expertis, bidrag tillbibliotek m.m. samt vissa kostnader för utländskt forskamtbyte och utländskaforskarkontakter. har belyst aktuellaskogs- och jordbruksfrågor vid ordinarie månadssammankomster, vid seminariersamt genom arbete inom och rapporter frän utskott, kommittéer och arbetsgmpper.Akademien har under aret satsat väsentliga personella resurser pä att i förstahand medverka till den kunskapsöverföring som sker till de baltiska statema.För det föriängda /96 hemställs om ett anslag pä 1 370 000 krför bidrag till lönekostnader. Anslagetbör räknas upp med 21 0(X) kr. tiUBidrag till Skogs- och lantbruksakademien för /96 anvisar ettförslagsanslag på 1 287 0(X) kr. Internationellt samarbete 9 Inledning 11 1 Bidrag tiU vissa intemationella organisationerm.m., förslagsanslag 40 000 000 B. Jordbrukoch trädgårdsnäring 16 1 , rawu2w/ag 244 500 000 21 2 Stöd tUl jordbrukets rationalisering, m.m.,förslagsanslag 67 500 000 23 3 Stöd till jordbrukets företagshälsovård, förslagsanslag 37 500 000 24 4 Rådgivning och utbildning, reservationssanslag 28 296 000 24 5 Omställningsätgärder i jordbmket m.nL, förslagsanslag 72 502 000 26 6 Stöd till sockerbruket pä Gotiand m.m., förslagsanslag 12 500 000 27 7 Stmkturstöd inom livsmedelssektorn, förslagsanslag 58 500 000 29 8 Frän EG-budgeten finansierat stmkturstöd, förslagsanslag 103 500 000 29 9 Regionala stöd tiU jordbruket, förslagsanslag 1 452 000 000 31 10 Från EG-budgeten finansierade regionala Stödtill iordbruket, förslagsanslag 284 000 000 31 11 Miljöersätmingar inom jordbmket förslagsanslag 800 000 000 32 12 Frän EG-budgeten finansierade miljöersättningar,/ö/-5/ag5a/w/ag 800CXX) 000 33 13Arealersättning och djurbidrag m.m., förslagsanslag 8 540 000 000 34 14Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter,/örj/aMn5/ag 1575 000 000 36 15 Köp och försäljning av mjöUckvoter, 36 16 Räntekosmader för förskotterade arealersättningar,m.m., förslagsanslag 179 000 000 1994/95:100 Bilaga10 Främjande av fiskerinäringen, reservationsanslag Sönkturstöd till fisket m.m., förslagsanslag Från EG-budgeten fmansierade sttiikmrstöd tUl fisket m.m., förslagsanslag Bidrag till fiskevård, reservationsanslag *5 418 000 Ersätming för inttång i enskild fiskerätt m.m., *1 500 000 279 898 000 Främjande av rennäringen, reservationsanslag Prisstöd till rennäringen, förslagsanslag Ersätmingar för viltskador m.m.. Ersätmingar pä gmnd av racUoaktivt nedfall, Stöd tUl innehavare av fjällägenheter m.m.. 2 307 000 130 715 000 Uppdragsverksamhet75 3 Bidrag tUl disttiktsveterinärorganisationen, ramanslag 75 4 Bidrag tUl avlägset boende djurägare för 76 5 Djurhälsovård och djurskydds främjande åtgärder, reservationsanslag 11 6 , ramanslag 80 7 Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar, * Beräknat belopp. F.Växtskydd och jordbrukets miljöfrågor Prop. 82 hiledning Bilaga 10 83 1 Statens utsädeskonttoll: Uppdragsverksamhet 1 000 85 2 Bidrag till Statens utsädeskonöDU, 853 Statens växtsormämnd,ramanslag 1 002 000 864 Statens maskinprovningar:Uppdragsverksamhet * 1 000 86 5 Bidrag till Statens maskinprovningar, förslagsanslag *8 106 000 87 6 Miljöförbätttande ätgärder i jordbmket, reservationsanslag 36 634 OCX) 88 7 Bekämpande av växtsjukdomar,/örj/aranj/a 3 943 000 91 1 , rowani/a 96 2 Täckande av vissa kosmader för köttbesikming m.m. 96 3 , ramanslag 98 4 Kosmader för beredskapslagringav livsmedel m.m.,förslagsanslag 100 5 Industtins rävamkosmadsutjämning, m.m., 1006 LivsmedelsstatistUc,/o>5/aiartj/a finansieradfrän EG-budgeten, förslagsanslag 102 8 Konsument- ochmarknadsföringsåtgärder 104 1 Sverigeslantbruksuniversitet rcTOirti/ag 1420 657 OCX) 106 2 Skogs-och jordbmkets forskningsräd: Forskning,reservationsanslag 229 935 000 108 3 Skogs-och jordbmketsforskningsräd: Förvaltningskostnader,ramanslag 15 399 000 108 4 Stöd lillkolleknv forskning, reservationsanslag 69 000 000 110 5 Bidrag tillSkogs- och lantbruksakademien, förslagsanslag 1 287 000 aotab 475J5,S,ocKho, Bilaga 11 till budgetpropositionen 1995 (tionde huvudtiteln) 1994/95:100 Ianslutning till finansplanen har regeringens samlade handlingsplan för ökadtillväxt, höjd sysselsätming och lägre arbetslöshet redovisats. Arbetsmarknadspolitikenhar en viktig roll tillsammans med utbildnings-och näringspolitiken för att ökasysselsättningen och pressa tillbaka arbetslösheten och därmed påtagligt tmderlättaden nödvändiga budgetsaneringen. Inom arbetsmarknadspolitikens område tarprogrammet sikte på att ändra arbetsmarknadspolitiken så att den ger ökadaktivitet, tillväxt samt kompetens och blir ett bättte stöd för särskiltutsatta gmpper. Bland annat föreslås: -ett nytt anställningsstöd vidfast anställning av arbetslösa, som rekryteringsstödet riktas mot demsom är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa, -en ökad omfattning påutbildningen och generösare regler vid utbildningsvikariat, -ökade insatser så att ungdomarbör kunna fa ett erbjudande inom 100 dagars arbetslöshet. tydliggörsde arbetslösas rättigheter och skyldigheter . Iavvaktan på beredningen av det förslag som överlämnats till departementetom att slå ihop Instittatet för Arbetslivsforskning, ochArbetsmiljöfonden till en myndighet för att kurma bedriva en sammanhållenarbetslivspolitik lämnas nu inga förslag inom detta område. Deenskilda regionalpolitiska anslagen tas upp med beräknade belopp i avvaktan pådet samlade förslag som kommer att läggas i kompletteringspropositionen våren1995 om regionalpohtikens mål och inriktning samt hur de regionalpolitiskamedlen bör disponeras. har tillsatts för att se över invandrings-ochflyktingpolitiken. En utgångspunkt för uttedningsarbetet är att i första handnära anhöriga och de som bäst behöver skydd i vårt land ska tillåtas starmahär. Förslag ska även lämnas till hur asylsöknmgs-processen kan göras snabbare.Uttechiingsarbetet ska leda fram till Bi/aga 11 förslagom besparingar på statsbudgeten fram till och Prop.1994/95:100 med . Deövergripande invandrarpolitiska målen har i flera avseenden inte helt kuimatförverkligas. Mot bl.a. denna bakgmnd har regeringen tillsatt en särskildparlamentarisk konunitté för att se över invandrarpolitiken. Kommittén skaägna särskilt intresse åt frågor om invandramas situation på arbetsmarknaden.Den ska också överväga särskilda åtgärder i invandrartäta bostadsområden ochhur ölägenheterna med koncentration av invandrare ull vissa kommuner kanmotverkas. I denna budgetproposition föreslås att medel avsätts för särskildainsatser i invandrartäta storstadsområden för att ge invandrare och andra sombor i hårt segregerade områden likvärdiga fömtsätmingar vad gäller t.ex. arbeteoch utbildning. TillArbetsmarknadsdepartementets ansvarsområde hör frågor om arbetsmarknad,arbetsliv och regionalpolitik samt från och med den frågor ominvandring, flyktingpolitik och invandrarpolitik. Arbetsmarknadspolitiken är ett centralt instmmenttor att nå regeringens övergripande mål om tillväxt, stabilitet och rättvisfördelning. Arbetsmarknadspolitiken ska ses som en integrerad del av denekonomiska politiken. Den har till uppgift dels att förmedla lediga platser,dels att främja arbetskraftens anpassning till den reguljära arbetsmarknadenskrav. Därmed kan sysselsätmingen höjas och arbetslösheten minskas utan attinflationsdrivande flaskhalsar uppstår (tillväxt). Den har också till uppgiftatt i samverkan med andra politikområden utjämna konjunkturerna genom attomfattningen av åtgärdema anpassas till konjunktumt-vecklingen (stabilitet).Vidare ska arbetsmarknadspolitiken bidra till att även arbetssökande som harsvårigheter, t.ex. i form av arbetshandikapp, far möjlighet att arbeta (rättvisfördelning). Arbetslivspolitikens grundläggande uppgift är attförebygga arbetsskador och ohälsa och härigenom förhmdra utslagning samthjälpa människor som drabbats av ohälsa tillbaka till arbetslivet Syftet medarbetslivspolitiken är också att arbetslivet ska förändras så att människorsarbetsuppgifter blir mer stimulerande och utvecklande. Arbetslivspolitiken skavidare medverka till att ansvar och befogenheter sprids i organisationen såart fler lar lösa sina arbetsuppgifter i samverkan med andra. En annan viktiguppgift för arbetslivspolitiken är att föra erfarenheter och kunskaper vidareså att de positiva förändringar som skett i arbetsmiljön ocharbetsmiljöarbetet sprids och används. I takt med att arbetena förbättraskommer utslagningen från arbetslivet att minska. Ert bra arbetsliv ökarproduktiviteten på arbetsplatsema och stärker konkurtens- Likaså minskardet samhällets kostnader för ohälsa och utslag- Prop. 1994/95:100 ning. Regionalpolitiken ska styras av tte övergripandemål: Tillväxt, rättvisa och valfrihet. Regionalpolitiken ska främja tillväxtgenom art ta vara på alla resurser som stärker en utbyggnad av näringslivet iolika regioner. En ökad samverkan bör komma till stånd mellan arbetsmarknads-,närings- och regionalpolitiska åtgärder. Regionalpolitiken ska också medverkatill en rättvis och jämn fördehiing av resurser mellan landets olika delar. Denbör vidare leda till valfrihet genom art göra det möjligt för mäimiskor att booch arbeta i olika delar av landet De regionalpolitiska anslagen, den s.k. lillaregionalpolitiken, är viktiga instmment för art uppnå målen. Än viktigare ärart de regionalpolitiska målen beaktas och far genomslag inom allapolitikområden. Det är sektorspolitiken, eller den s.k. storaregionalpolitiken, som har störst betydelse för hur olika delar av kanutvecklas. Invandringspolitiken omfattar de principer ochregler som anger vilka utlänningar som ska fa tillstånd art bosätta sig iSverige. Ert övergripande mål är art den reglerade invandringen ska ske ienlighet med gällande förfartningar och internationella åtaganden. Flyktingpolitiken består av flera olika element ochansvaret är delat mellan Arbetsmarknads- och Utrikesdepartementen. Mortagandeti av dem som är i behov av skydd tar i anspråk de största resursema.Dessutom ingår bl.a. överföring till av särskilt utsatta personer sombehöver undan förföljelse samt stöd tiil frivillig ätervandring. Invandrarpolitiken omfattar sådana åtgärder somsamhället vidtar för art underlätta invandrares inttoduktion och integration i detsvenska samhället. Den svenska invandrarpolitiken kan sammanfattas i de invandrarpolitiskamålen jämlikhet, valfrihet och samverkan som antogs av . Engmndläggande princip är art varje myndighet inom sirt område har ansvar för artsärskilda åtgärder vidtas för invandrare när så behövs. Utgiftsutvecklingenpå område bltt sam- Prop. 1994/95:100 mantaget fbljande (): Bilaga 11 Utgift Anvisat Förslag varav beräknat besparing besparing 1993/94 1994/95 1995/96 för 95-juni 961997 jmf 1998 jmf 12 mån 1997 95/96 A. Arbets marknad 25 262,1 31668,2 98 056,5' 65 545,6' -923,0 -1131,0' B. Arbetslivs- 12 372,0 13 430,6 20 753,8 13 835,9 -420,0 -301,3 frågor m.m. utveckling 1860,5 3 094,5 3 519,4 2 346,2 O -2,5 10 769,3 11100,4 9 794,9 7 221,7 -580,0 -80,0 Totalt för 50263,9 59 293,7 132 124,6 88 947,4 -1923,0 -1514,8 ' I beloppen ingår det nya anslaget A 5. Bidragtill arbetslöshetsersärt-ning m.m. som är en del av den s.k.arbetsmarknadsfonden.