prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Dämtöverföreslås en särskild satsning på forskamtbildning vilket innebär art resurseravsätts för smdiefinansiering för yrteriigare 300 - 500 doktorander avseende budgetåret1995/96 (12 månader). Fno.m bör verksamheten finansieras påannat särt. För /96 har regeringen beräknat entotal omfattaing för dessa av arbetsmarknadsskäl motiverade utbildningsinsatsersom motsvarar över 90 000 exfra helårsstadieplatser. Det är nödvändigt med ert fortlöpandeutvecklingsarbete inom AMV för att effektivisera upphandlingen, förbätframarknadsanpassningen, öka platsutayrtjandet och förbätfra uppföljningen.Regeringen vill därför betona vikten av att AMS fortsätter arbetet med attstärka upphandlar-kompetensen inom AMV. Det av AMS påbörjade arbetet med art utvecklaen kvalitetspolicy i förmedlingsarbetet bör byggas ut till art omfatta enkvalitetssäkring av arbetsmarknadsutbildnmgen. Mot bakgrund av de redovisade resultaten och detförbätfrade arbetsmarknadsläget föreslår regeringen en utökning med 16 000platser jämfört med vad som beräknats i den ekonomisk-politiska propositionen(prop. 1994/95:25) vilket totalt innebär drygt 170 000 årsplatser inom detreguljära utbildningsväsendet och arbetsmarknadsutbildningen under kommandebudgetår. 3.1.1Den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildnmgen Densärskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen bör under nästa budgetår beräknasför en omfattamg på 47 100 deltagare i genomsnitt . Kostaaden fördenna utbildning, exkl. utbilchiingbiclrag, beräknasbli 8 113 miljoner kronon I detta belopp ingår även kostaader Prop.1994/95:100 för elevsocial verksamhet i form av hälsovårdande och kurativ verksam- Bilaga 11 het som vid behov kan upphandlas tUlsammans med utbildnmgen. Regeringen vill understryka vikten av att densärskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen är efterfrågestyrd och anpassastill den lokala arbetsmarknadens behov och krav på kompetens. För att kunnaförebygga art flaskhalsar uppstår mom mdustrin ska den särskilt anordnadeutbildningen bygga på en välgrundad marknadsbedömning och en kontinuerligsamverkan med lokala arbetsmarknadsparter. Det är av yttersta vikt art utbildningsverksamhetenständigt anpassas till de expanderande företagens behov av kompetentarbetskraft. Flexibiliteten i utbildningen måste förbätfras för art motsvara denya kraven i arbetslivet. Arbetslösa kan beviljas utbildning avarbetsmarknadsskäl under fömtsättaing art de står till förfogande så snart debehövs för ert ledigt arbete. Det innebär således art ert ledigt arbete kan haförettäde framför fortsatta stadien Sådan utbildning ska kunna åtempptas omarbetet senare skulle upphöra, eller på lämpligt särt kombineras med arbetet. AMV bör vid sin upphandling avarbetsmarknadsutbildning kräva art all utbildning som köps avutbildningsanordnare ska vara kvalitetssäkrad. I syfte art öka ttäffsäkerheten i utbildningsvalet,förbättra marknadsanpassningen samt höja kvaliteten i den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen bör AMV kräva art utbildningsanordnama på lämpligtsärt vid anbudgivningen anger fömtsättaingama för art deras utbildningar ledertill anstälhiing. Detta bör ge en uppfattaing om anordnamas marknadsvärde påutbildningsmarknaden. 3.1.2Arbetsmarknadsutbildningen inom det reguljära utbildnmgsväsen-det Riksdagenbeslutade (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiUl, yttr.1994/95:AU3y, rskr. 1994/95:145) art utbildningsbichag med lånedel ska upphörafrån och med . Denna regeländring bör mnebära artomfartningen på utbildning inom främst det reguljära utbilchiingsväsendetkommer art öka samt art ungdomar kommer art bli mer motiverade attutbilda sig. För den kommande budgetperioden beräknar regeringen omfattningentill 18 200 deltagare i genomsnitt . Kostnaden härför, som avserendast utbildningsbidrag, beräknas till under nästa budgetår. 3.1.3Besparingar inom utbildningsbidragen Prop. Bilaga 11 Möjligheter finns art beviljaarbetsmarknadsutbildning i utlandet om motsvarande utbildning inte finns inomlandet och om det finns synnerliga skäl. Dessutom finns möjligheter artförlägga del av utbUdning utomlands. I dessa fall står AMV för kostnader förresor, traktamente samt för utbildningsbicfragen. Regeringen föreslår artmöjligheten art bevilja arbetsmarknadsutbildning utomlands upphön Dagpenning länmas med högst tillkursdeltagare i arbetsmarknadsutbildning som inte är medlem iarbetslöshetskassa och som har fyllt eller sådan medlem som har haft endagsinkomst som understiger nänmda belopp. Dagpenning lämnas med per dagdessutom till den som är imder och uite är berättigad till ersättaingfrån en arbetslöshetskassa men som har vårdnaden om eller fiillgörunderhållsskyldighet mot eget bam. I andra fall lämnas dagpenning med 245 krper dag. Regeringen föreslår art dagpenningnivån slopas. Därigenom kommer det i princip bara art finnas tvånivåer på dagpenningen i utbildningsbidraget. Den som är berärtigad tillersättning från en arbetslöshetskassa fär vid deltagande iarbetsmarknadsutbildning m.m. en dagpenning som motsvarar ersättningen frånkassan, dock lägst . För den som inte är medlem i en arbetslöshetskassablir dagpenningen . I det nuvarande svåra statsfinansiella läget ärkraftiga besparingar nödvändiga. Det är därför angeläget att bätfre utnyttjabefintliga resurser i form av lokaler, utmstning och lärare genom att erbjudautbildning . Regeringen föreslår därför att möjligheten att fåutbildningsbidrag under sommamppehållet begränsas frånnuvarande . Den totala besparingseffekten av de nu föreslagnaregeländringama beräknar regeringen till under nästabudgetår. AMS hemställer i sin anslagsframställning artlänsarbetsnämndemas möjlighet art köpa bamomsorgsplats för deltagare iarbetsmarknadsutbildning och tas bort. Under /94 har AMSendast fart in i bamomsorgsavgifter vilket betyder art möjlighetenhar utnyttjats i för hela riket. Regeringen föreslår därför artmöjligheten till betald plats inom bamomsorgen för deltagare iarbetsmarknadsutbildning och slopas. Deltagare i arbetsmarknadsutbildning och inskrivnavid kan få ersättaing för dagliga resor om det finns behov av att pendlatill utbildnings- eller inskrivningsorten. Även traktamente och ersättning förkost och logi kan lämnas om den arbetslöse måste bo på annan ort utanförhemorten under utbildningen altemativt inskrivningstiden vid . Särskiltbidrag kan, enligt vissa villkor, även länmas i form av bidrag tillkursavgifter och merkostaader för läromedel vars kostnader inte täcks avkursanordnaren. Dessutom kan kostaader för tal- och punktskriftsböcker ersättasi form av särskilda bidrag. Kostnadema för särskilda bidrag har Prop.1994/95:100 uppgårt till ca per budgetår. AMS har i sin anslagsframställning föreslagit artbestämmelserna för de särskilda bidragen bör förenklas och i vissa fall slopashelt Regeringen ansluter sig till AMS uppfattaing av två skäl.Adminisfrationen av de särskilda bidragen är resurskrävande och motverkar deneffektivisering av hanteringen av utbildningsbidragen som regeringeneftersfrävar. Det statsfinansiella läget kräver också en omprövning av destatliga utgifterna. Vid en samlad bedömning av olika besparingsaltemativ harregeringen fiinnit att de särskilda bidragen bör kunna slopas. Regeringen villemellertid betona att det bör vara möjligt för AMV att inom ramen för deotraditionella medlen ersätta vissa absolut nödvändiga kostnader för art denenskilde sökanden ska kunna genomgå en arbetsmarknadsutbildning eller delta irehabiliteringsverksamhet vid . Regeringen återkommer till frågan omsärskilda ersärtningar till arbetshandikappade under littera B.Arbetslivsfrågor. Medel för särskilt bidrag som lämnasfrån detta anslag till ungdomar bl.a. vid riksgymnasiema för döva och förhörselskadade i och i utbildning som är speciellt anpassad för svårtrörelsehindrade (Rh-anpassad utbildning) bör i fortsättaingen beräknas underanslaget E 6. Timersättaing vid vissa vuxenutbildningar m.m. under åttondehuvudtiteln (). De nu föreslagna regelförändringarna bör gällafr.o.m. Vid de fortsatta beräkningama av kostnadema förutbildningsbidrag har hänsyn tagits till de nu föreslagna förändringama avbidragen. 3.1.4 Utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildningen Regeringenberäknar den totala kostaaden för utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning till under kommandebudgetperiod. Härav avser utbildningsbidrag vid särskiltanordnad arbetsmarknadsutbildning och vid utbildning idet reguljära utbildningsväsendet. AMS har i sin anslagsframstälhiing föreslagit artbeslut om körkortsutbildning i samband med bilstöd fortsättaingsvis ska fattasav och inte av AMV. Regeringen instämmer i AMS förslag. Kostnaden10 avseende körkortsutbildning för handikappade har därförtidigare beräknats under femte huvudtitelns anslag D 9. 3.1.5Utbildningsbidrag vid vidgad arbetsprövning Prop.1994/95:100 Bilaga 11 Det har visatsig art vidgad arbetsprövning (VAP) varit en mycket användbar och välutnyttjadåtgärd bl.a. för art låta unga sökande och handikappade prova på olika arbetenpå arbetsmarknaden. Regeringen föreslår art utbildningsbidrag vid VAP bör beräknasför i genomsnirt 2 200 deltagare vaije månad under kommande budgetperiod. Detär oförändrat antal jämfört med mnevarande budgetår. Kostaadema för dessautbildnmgsbicfrag beräknas till 287 miljoner kronon 3.1.6 Utbildningsbidrag vid jobbsökaraktiviteter Regeringenbedömer art utbildningsbidrag vid deltagande i jobbsökaraktiviteter (JSA) förungdomar , under kommande budgetperiod, bör beräknas för igenomsnitt 5 000 deltagare till en kostnad av 542 miljoner kronorunder /96. Den beräknade omfattaingen innebär en svag minskningjämfört med innevarande budgetår och motiveras av att åtgärden inte utnyttjatsi den utsträckning som planerats vid tidigare medelstilldelningen. Bidragandeorsaker till detta är troligen de exttemt låga antalet lediga platser som fannsvid ingången av budgetåret. I samband med jobbsökaraktiviteter ska särskildinformation ges om yrken som är otraditionella för det egna könet. 3.2Bidrag till utbildning i företag /94 uppgick antalet personer som deltog i företagsutbildningomräknat till heltid till i genomsnitt ca 2 900 . Vidmedelstilldelningen hade regeringen beräknat art i genomsnitt ca 22 700deltagare skulle beviljas bidrag för utbilchiuig i företag. Av beräknademedel, , för denna åtgärd har endast 419 miljoner kronorutbetalats under budgetåret. Enligt AMS senaste ärsredovisnmg förklaras det lågaantalet deltagare med att arbetsförmedlingen har prioriterat andra åtgärdereftersom tillströmningen av arbetslösa var enormt stort under det gångnabudgetåret Vad gäller kriteriema för art bevilja bidraget har utbildning tillföljd av permitteringsrisk minskat till förmån för flaskhalsutbildnuigar . Avde beslutade bidragen avsåg detta villkor för åtgärden. AMS har under /94 beviljat 2miljarder kronor till att anordna utbildning i kommuner och landsting i syfteart bl.a. begränsa uppsägningar inom den offentliga sektom.Utbildningssatsningama har för de offentliganställda inneburit art kompetensenhar höjts altemativt artmöjlighetema till utskohimg till andra arbeten har underiättats. Ge- Prop.1994/95:100 nom denna konstmktion har ca 40 000 personer kommit i åtajutandeav Bilaga 11 utbildning som arbetslösheten inte tillåtits artstiga . De flesta avtal har tecknats för en ertårsperiod menäven längre tidsperioder förekommen De längst verkande avtalen upphöremellertid . Regeringenanser art det är oerhört viktigt art kontinueriigt utveckla personalenskompetens så art företagen kan hävda sig i en allt hårdare internationellkonkurtens. Av denna anledning måste arbetsgivama ägna störte uppmärksamhet åtkompetens- och utbildningsfrågor än vad som varit fallet hirtills. Produktionenmåste baseras på en högkompetent arbetskraft och ständig produktionsutvecklingför art tillgodose behoven från marknaden. De nu föreslagnautbildningsinsatsema förväntas höja den allmänna utbildnings- ochkompetensnivån i arbetslivet något som landet behöver för art kunna dra nyttaav den uppåtgående konjunkmren. Regeringen anser därför art det statliga stödettill utbildning i företag bör kunna avvecklas successivt. Detta bör ske stegvisför art de redan gjorda statliga åtagandena ska kunna fullföljas. För nästabudgetår bör det totala bidraget beräknas för i genomsnirt 9 000 personer permånad och minska till 1 292 miljoner kronon Bidraget bör upphöra helt vidingången av , och då ge en total besparing på 1,4 miljarderkronon Utbildningsvikariatenhar alltsedan de infördes /92 beviljats i störst utsträckningoffentliga arbetsgivare. AMS uppger i sin årsberättelse förarbetsmarknadsutbildningen under /94 att ca 11 600 personer isnitt deltog i utbildningsvikariat och ca 40 000 personer deltogtmder budgetåret som helhet Regeringen hade vid medelstiUdehiingen beräknat attca 20 000 pesoner skulle delta. Av dem som påbörjadeutbildningsvikariat /94 var kvinnon 5 1994/95. Slutsatser och förslag Prop. Regermgenkonstaterar att det är svårt att mttessera arbetsgi- ' vare inom den privata sektom för möjligheten att använda utbildningsvikariatför kompetenshöjning. För art ytterligare öka stödets atfraktivitetföreslår regeringen att arbetsgivaren fr.o.m. fär göra avdragpå arbetsgivareavgiften med per dag som en arbetslös anvisas somvikarie av förmedlingen. AMV ska härvid särskilt beakta sirt uppdrag art brytaden könsuppdelade arbetsmarknaden. Arbetsgivaren bör dessutom fä göra avdragför utbildningskostaader med högst per anställd. Dennautbildningssatsning beräknas omfatta i genomsnirt ca 20 000 personer per månadoch beräknas kosta i form av avchag frånarbetsgivaravgiften under kommande budgetperiod. Regeringens förslag i fråga omutbildningsvikariat föranleder en lag om tillfäUig avvikelse från lagen(1981:691) om socialavgiften Lagen bör gälla under /96. Ettlagförslag har upprättats inom Förslaget finns ibilaga 11.1. Lagförslaget är av sådan enkel beskaffenhet attLagrådets hörande torde sakna betydelse. Arbetslösakan fä ersättning för kostnader i samband med utredning av fömtsättningar förarbete. Exempel på sådana kostnader är tolkhjälp, läkarbesök och resonMedelsbehovet för /96 beräknar regeringen till 14,7 miljonerkronon Idet nu rådande arbetsmarknadsläget med en ökad efterfrågan på arbetskraft ärdet viktigt att inte bara den yrkesmässiga rörligheten stimuleras utan ocksåart den geografiska rörligheten underiärtas. Den är ett viknigt komplement föratt motverka art flaskhalsar uppstår i rekryteringen, när nu efterfrågan påarbetskraft ökar. Ert flyttningsbidrag i form av starthjälp införs därför frånden . Syftet är art underiärta för arbetslösa att ta ert arbetepå en annan ort, dit det inte är möjligt att dagpendla. beräknas 15 000 personer fä detta bidrag. Redan existerande bidragsformer för geografiskrörlighet är sökande-och tillfrädesresor, bohagstransport, medflyttandebidragoch inlösen av egnahem. Av beräknade medel för flyttningsbidrag m.m, 118miljoner kronor, utnyttjades under det gångna budgetåret.Bohagsfransportema tillsammans med sökande- och tillfrädesresoma utgjordenästan halva kostaaden vardera. För den nya starthjälpen tUlsammans med deexisterande flyttnings- Prop. 1994/95:100 bidragen beräknar regeringen för budgetåret Bilaga 11 1995/96, varav 1,5miljoner kronor avser inlösen av fastigheter och bostadsrärter. 3.6Jämställdheten på arbetsmarknaden Resultamppföljning /94 var arbetslöshetsnivån högre hos män än hos kvinnon Ävenbland de långtidsarbetslösa var andelen män något högre. Skillnaden var förstakvartalet ca 5 procentenheten Skillnadema är dock stora mellan olikaåldersgmppen hade arbetslösheten hos män stigittill 9,9, %, medan den var hos kvmnon Däremot var deltidsarbetslöshetenavsevärt mycket högre bland kvinnor än män. uppgick antaletdeltidsarbetslösa till 128 000, varav 97 000 kvinnon Ert särt art mäta jämställdhetsutvecklingen är ivilken omfartning kvinnor och män väljer otraditionellarbetsmarknadsutbildning. Det har visat sig vara betydligt vanligare art mänsöker sig in på kvirmodominerande områden än tvärtom. Andelen män som valdeottaditionell arbetsmarknadsutbildning uppgick under budgetåret till 20 %.Motsvarande siffra för kvinnor var . Denna utveckling torde dock kunnaförklaras av den kraftiga ökning av arbetslösheten som framförallt drabbadebranscher som av ttadition dominerats av män. Nedskämingar och rationaliseringar inom landstingoch kommuner har i hög grad drabbat kvinnon Över hälften av alla kvinnorarbetar inom den offentliga sektom. AMV har genom bidrag för vidareutbildninginom kommuner och landsting kunnat begränsa uppsägningar inom den offentligasektom. Ambitionen har varit art dels via yrkesinriktade utbildningarmöjliggöra en utskolning till andra sysselsättamgar, dels höja kompetensen hosde offentliganställda. AMS arbetar utifrån ert sttategidokument som gällerför budgetåren 1993/94 - 1995/96. Strategin innebär i korthet art genomväglednings-och utbildningssatsningar påverka de arbetslösas yrkesval. Vidareär avsikten art stimulera kvinnors och mäns nyföretagande. Under budgetårethar AMV fart använda för olika jämställdhetsprojekt hoslandets 24 länsarbetsnämnden Varje län har drivit minst ert projekt. Sammanlagthar ett 70-tal jämställdhetsprojekt beviljats medel under /94. Slutsatseroch förslag Prop. Detär viktigt art försöka bryta könsmönsfret på arbetsmarknaden. Detta arbete harvisat sig vara mycket svårt. Arbetsförmedlingen och kan endast uppnåmarginella bestående förändringar vad gäller yrkesvalet. Det arbete som AMVbedriver för att öka jämställdheten på arbetsmarknaden är svårt attstatistiskt mäta och utvärdera. Det består i huvudsak av information ochvägledning i olika formen Från arbetsmarknadspolitisk synpunkt är det viktigtart kvinnors och mäns yrkesval breddas för art därmed möjligheten tillsysselsättning ska öka och risken för arbetslöshet minska. Eftersom utbildningoch kompetens är väsentliga fömtsättaingar för art uppnå jämställdhet mellankvinnor och män är det viktigt att även fortsättaingsvis satsa på arbetsmarknadsutbildning,komvux och högskoleutbildning. Den kraftiga utbyggnaden som föreslås inom detreguljära utbilchiingsväsendet under nästa budgetår kommer art bidra till artutrymmet ökas för AMV:s ansttängningar art bryta könsmönstret påarbetsmarknaden. Det är angeläget art minska det ofrivilligadeltidsarbetet. En stor del av kvinnors deltidsarbete är en följd av demöjligheter som finns för både kvinnor och män art förkorta arbetstiden närbamen är små. Att tvingas till deltidsarbete för att arbetsgivaren inte kanerbjuda ett heltidsarbete är en viktig fråga art komma till rätta med urjämställdhetssynpunkt. Deltid som anställningsform återfinns nästan uteslutandeinom yrkesområden som domineras av kvinnon Regeringen avser därför att inbjudatill överläggningar med partema på den statliga och kommunala sektom samt inomhandelsområdet i denna fråga. Utnyrtjandet av t.ex. utbildningsvikariat kan varaen väg mot bredare kompetens och den arbetstid som arbetstagaren efterfrågar.Andra viktiga uppgifter för arbetsförmedlingen är fortsatt stöd till kvinnorsoch mäns nyföretagande. Detta kan ske med hjälp av starta-eget-bidrag, som kankombineras med de s.k. kvinnolånen från Industri- och Nyföretagarfonden,och/eller nya lösningar genom jämställdhetsprojekten. Regeringen anser att det är angeläget art fortsättaart utveckla arbetet för art bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden.Framförallt bör arbetet inriktas på de sämst ställda på arbetsmarknaden såsomlågutbildade kvinnor med fiinktionshinder och invandrarkvinnor som hotas avutslagning genom art de ofta har monotona arbetsuppgifter med repetitivarörelsen Regeringen föreslår därför art AMS, av medlen för arbetsmarknadsutbildning,för /96 fär använda till projektverksamhet isyfte art bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden samt för utbildning av denegna personalen i jämställdhet. står över två årskullar ungdomar utan arbete eller ° utbildnmgvilket är ett mänskligt och ekonomiskt slöseri såväl för den enskilde som församhället. Vid en uppgång av efterfrågan på arbetskraft bör imgdomama ha störstfömtsättaingar att fä ert arbete. vet vi av svenska och utländskaerfarenheter att ungdomar som är arbetslösa lätt hamnar ipassivitet. Risken är påtaglig art ungdomar som cfrabbas av lång arbetslöshetaldrig fär en möjlighet till ert ordinarie arbete eller ert fast fotfäste påarbetsmarknaden. Därför är det nödvändigt att nu sätta inkraftfiilla åtgärder för art öka ungdomamas möjligheter att snabbt komma iarbete, i utbildning och förhincha att ungdomar passiviseras genom att underlång tid vara hänvisade till bidrag. Regeringens mål är art alla ungdomar iunder ska vara i arbete, utbildnmg eller aktiv arbetsmarknadspolitiskåtgärd inom 100 dagars arbetslöshet. För ungdomar upp till föreslås kommunerna fäert tydligare ansvar. Alla ungdomar upp till ska erbjudas en freåriggymnasieplats samt i så stor utsttäckning som möjligt en högskoleutbildning. För de ungdomar som inte går i reguljär utbildningeller arbetar ska ett personligt utvecklingprogram utformas.Utvecklingsprogrammet ska kräva den arbetslöses aktivitet i samma utsträckningsom ert heltidsarbete och kan omfatta en rad skiftande aktiviteter. Ungdomspraktikeninfördes som en tillfällig åtgärd. den 1 januari 1995ersätts den för ungdomar i åldem av en ny åtgärd, ungdomsinttoduktion.För ungdomar i åldem pågår ungdomspraktiken t.o.m. den 30 juni 1995.När det gäller ungdomar pågår överläggningar om art föra överansvaret för dem till kommimema. Under /94 deltog drygt 150 600personer i ungdomspraktik. I genomsnirt hade 56 100 ungdomar praktikplats,varav 500 akademikerpraktik. Något fler män () än kvinnor hade ungdomspraktikunder . Andelen arbetshandikappade var . Andelen utomnordiskamedborgare var mindre än deras andel av de arbetslösa, . I genomsnirt fick av dem, som deltog iungdomspraktik under /94, arbete på den reguljäraarbetsmarknaden efter avslutad praktikperiod. Ungdomari samtliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder Prop. Bilaga 11 I fanns under /94ca 795 600 ungdomar i åldem och hörde till arbetskraften. 20,3 %av männen i åldem var arbetslösa mot av kvinnoma i samma ålden10,av alla ungdomar i åldem befann sig i arbetsmarknadspolitiskaåtgärden Ungdomspraktik har varit den vanligaste åtgärdenför ungdomar. Av alla ungdomar i åldem i åtgärder under budgetåret1993/94 hade drygt två tredjedelar ungdomspraktik. Fördelningen av dessa åldersgmpperi olika åtgärder jämfört med (i fråga om vissaåtgärder resp. ) framgår av nedanståendesammanställning. (20 - ) (20 - ) oktober (20 - ) (20 - ) platser och offentligt skyddat (20 - ) 101228 96 660 -5 Akademikerpraktikenför nyutexaminerade 25-29-åriga ungdomar med högskoleutbildning om minst 120poäng föriängdes frånfre månader och praktikanordnaren skulle Prop.1994/95:100 betala ett finansieringsbidrag på . Underbudgetåret Bilaga 11 1993/94 hade ca 600 personer denna särskilda form avimgdomspraktik. Av dessa har gått från praktiken till arbete.Åtgärden har under budgetåret i genomsnitt bara omfattat ca en femtedel av de 3000 platser som planerats. Intresset för akademikerpraktiken har dockökat och hade 950 personer sådan praktik. Inom ramen för arbetsmarknadspoUtiskt motiverade åtgärderinom verksamhetsområde föreslås i stället för akademikerpraktikenför nyutexaminerade ungdomar i åldem som har 120 poäng i enhögskoleexamen art de fr.o.m. ska kunna erbjudas ertaspirantår. Året ska ge 40 akademiska poäng och innebära en värvning av smdiervid högskola och praktik i näringslivet Åtgärden ska omfatta ca 1 500akademiker vid högskolor ute i landet samt invandrarakademiker i storstädema. Artarbetslösheten procenmellt är störte för ungdomar än för de vuxna är inte någotspecifikt svenskt problem. I har dock ungdomsarbetslösheten blivitoproportionerligt ston Ungdomsarbetslösheten för 20-24-åringar var inovember 1994 medan arbetslösheten för åldersgmppen 25 - var . Artungdomamas andel av den totala arbetslösheten är högre i än i fleraancha europeiska länder kan bero på att det är svårare för ungdomar i Sverigeart komma in på arbetsmarknaden i lågkonjunktur än för ungdomar i andra länden