prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Dämtöver vidtas en rad insatser förde mest utsatta gmppema på arbetsmarknaden: ungdomar och långtidsarbetslösa. Genomdessa båda program sker under den närmaste åren en radikal förbättring avSveriges finansiella balans. De offentliga finansema stärks tack vare åtgärdemaför att niinska statens utgifter och öka dess in- 1994/95. 1994/95:100Bilaga 1 komster.Därtill kommer de gynnsamma effektema av att sysselsättningen Prop.1994/95:100 ökar.Mellan 1994 och 1996 halveras nästan underskottet i statsfinan- Bilaga I sema.Bytesbalansen visar ett växande överskott. nationatt vara ett kapitalexporterande land och konuner inte att vara beroendeav att låna utomlands. Vårt land har en prisstabilitet pågod europeisk nivå. Den underliggande inflationen stannar på Ävenden reala ekonomin förbättras. Tillväxten väntas uppgå till 2,5- 3 procentper år . Den bakomliggande tillväxten är dock starkare; en del av tillväxten måste på kort sikt tas i anspråk för att sanera statsfinansema. Investeringama fortsätter att öka. Raset i syssel sättningen hejdas och vänds till en stark ökning 1995 och 1996. minskar den totala arbetslösheten . De långsiktiga tillväxtfömtsättningama i ärgoda. Vårt land kan erbjuda gynnsamma betingelser för en avancerad produktiontack vare en välutbildad arbetskraft, en hög kvalitet på infrastmktur ochoffentliga tjänster samt en stor flexibilitet i det svenska samhället. Utöverdessa styrkefaktorer innebär det svenska medlemskapet i den Europeiska unionen(EU) att klarhet har skapats för en viktig del av det svenska näringslivetsvillkor. Medlemskapet bidrar till att göra mer attraktivt sominvesteringsland och till att stärka växtkraften i den svenska ekonomin. Sammantaget innebär detta att fömtsättningama ärgoda för att klara statsfinanser och sysselsättning, och därmed välfärden. Förden skull skall problemen inte underskattas. Återhämtningen sker från en mycketlåg nivå. Dessutom måste en svår avvägning göras mellan olika typer av åtgärderi den ekonomiska politiken. 1 det allmänna valet gav det svenskafolket ett entydigt mandat till riksdag och regering: få i gång tillväxten,minska arbetslösheten, skapa sunda statsfinanser och stabilisera statsskuldensamt klara välfärden. Det är det uppdraget som regeringen nu fullföljer. I den preliminära nationalbudgeten redovisas treolika teoretiska tillväxtscenarier för den svenska ekonomin fram till år 1998.I medelalternativet, med en årlig tillväxt på , stabiliserasstatsskulden som andel av BNP och faller . Den öppnaarbetslösheten mmskar betydligt, men beräknas trots detta ligga på närmare 6procent . Fömtsättningama för en högre tillväxtbana än den imedelaltemativet redovisade, och därmed en lägre arbetslöshet 1998, äremellertid goda. Det är också regeringens ambition att arbetslösheten skallvara lägre. Avgörande härvidlag är bl.a. behandling av de nuföreslagna åtgärdema, utfallet i årets avtalsrörelse och ytterligare politiskainitiativ . Regeringen konuner att följa utvecklingen noga ochär beredd att vidta åtgärder för att saneringen av statsfinansema skall lyckasoch att fömtsättningama för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshetupprätthålls. Vägenur den ekonomiska krisen är lång och konuner att ta tid, inte Prop.1994/95:100 minst tar det tid att nedbringa arbetslösheten till rimliga nivåer.Men Bilaga 1 är ett bra land med goda fömtsättningar. Vårt land harbyggts upp med ansvar, solidaritet och framtidstro. Det är på denvärderings-mässiga gmnden som regeringens ekonomiska politik vilar. Detmodema svenska samhället har aldrig stått inför svårareekonomiska utmaningar än : Arbetslösheten är rekordhög.Var åttonde person i arbetskraften står utanför den ordinarie arbetsmarknaden.De ekonomiska och sociala konsekvensema av arbetslösheten hotar att undermineravälfärdssamhället. Den ekonomiska utvecklingenhämmas av en betydande obalans mellan sparande och investeringar i den privatasektom; en obalans som hänger sanunan med det stora offentliga underskottet.Det finansiella sparandet är för högt och investeringama är för låga. Statsfinansema har försämratsdrastiskt. i modera svensk historia har de offentliga finansemaförsämrats så kraftigt som . De offentliga inkomstemahar fallit som de offentliga utgiftema har skjutit i höjden.Statsskulden är rekordhög. Den ekonomiska tillbakagångenoch de senaste tre årens felaktiga ekonomiska politik har lett till ökadefördelningspolitiska späimingar i samhället. Klyftoma och motsättningama iSverige har ökat. Detta är utgångsläget för den ekonomiska politiken.Obalansema i ekonomin måste motverkas genom en sammanhållen och välavvägd ekonomisk politik. Arbetslösheten och den därav följandestatsfinansiella krisen är inte bara ett resultat av en intemationeUlågkonjunktur och av stmkturella problem. Den är också resultatet av enpolitisk oförmåga att hantera de problem som som nation har ställtsinför och av en inhemsk politik som förstärktlågkonjunkturen i stället för att motverka den. Det är skälet till att krisen ivårt land har blivit djupare och varaktigare än i andra länder. Vad som står på spel är ytterst det svenskavälfärdssamhällets framtid. Så länge obalansema på arbetsmarknaden och istatsfinansema kvarstår fördjupas misstron mot den svenska ekonomin och densvenska kronan. Bryts inte denna utveckling riskerar att gå in i nästa konjunktumedgångi förtid, och utan att ha återfått kontrollen över vare Prop. 1994/95:100 sig arbetslösheten eller statsfinanserna. Den snabbt växande statsskulden - som till stor delsammanhänger med arbetslösheten - är ohållbar också från demokratisk synpunkt.De stora upplåningsbehoven begränsar den politiska handlingsfriheten och dedemokratiska institutionernas kraft. Därför är en balans mellan privatsysselsättning och offentliga åtaganden och en över tiden bättre balanseradstatsbudget fömtsättningar för ett starkt folkstyre och nationell suveränitet. Arbetslösheten urholkar statens finanser genom attskatteinkomstema minskar och kostnadema för stöd och bidrag ökar.Budgetunderskottet beror till stor del på arbetslösheten. Men ettbudgetunderskott blockerar också möjlighetema att öka sysselsättningen. Därförgår det inte att enbart spara sig ur krisen. Det går inte heller att varaktigtfå ned arbetslösheten genom en offentligt finansierad sysselsättning. De nyajobben måste komma i den privata sektorn. Vägen ur den ekonomiska krisen ställer stora kravpå sammmanhållning och solidaritet. Att ta ur den ekonomiska krisen ären uppgift som inte kan utan uppoffringar och brett folkligt stöd.Därför måste alla vara med och bära de bördor som krispolitiken innebär Detfiims en stark vilja i hela det svenska samhället att bidra till att lösakrisen. Det är regeringens starka ambition att ta till vara denna vilja tillinsatser i kampen mot arbetslöshet och statsskuld. Den centrala uppgiften är att få till stånd enstabil och uthållig tiUväxt, och att komma tillbaka till full sysselsättning.Det är bara genom att sätta hela folket i arbete som vi kan begränsabidragsberoendet, stärka statsfinansema och återskapa en stabil ekonomisk gmndför välfärdssamhället. Denekonomiska politikens tre hörnstenar Sverigesstarka intemationella konkurrensförmåga erbjuder framöver ettunikt tillfälle att få till stånd en starkare tillväxt och en ökadsysselsättning, och att komma till rätta med statsfinanserna. Det ärav utomordentlig vikt att denna återhämtning i ekonomin utnyttjas för attfrämja sysselsättningen och sanera statsfinanserna. Den ekonomiska politikenmåste vara inriktad på att mobilisera nationens samlade förmåga, att förbättraproduktiviteten och att ta till vara allas vilja att arbeta och skapa nyaresurser. Regeringens ekonomiska politik bygger på trehömstenar; saneringen av statsfinanserna, bekämpningen av arbetslösheten och enrättvis fördelningspolitik. Balansen mellan de två första uppgiftema är svåroch känslig. Om de budgetförstärkande åtgärderna är för begränsade ökar riskenför fortsatt höga räntor, minskat förtroende för den svenska kronan ochbestående hög arbetslöshet. Budgetförstärkande åtgärder medför emellertid attden inhemska efterfrågan försvagas, oavsett om de utformas som inkomstförstärkningareller som utgiftsminskningar. dock av att räntenivånkommer att vara lägre, osäkerheten mindre och Prop. 1994/95:100 framtidstronstörre än om inga åtgärder vidtas. Om åtgärdema är för Bilaga 1 omfattandekan uppgången komma av sig och arbetslösheten av det skälet bli kvar på en förhög nivå. går det inte att klara budgetunderskottetoch statsskulden om inte sysselsättningen ökar och arbetslösheten sjunker.Skall det vara möjligt att få ned räntan krävs också en kraftfull tillväxt- ochsysselsättningspolitik för att få ned arbetslösheten. En stark och uthållig tillväxt och en kraftigt ökadsysselsättning fömtsätter att uppgången inte bryts på gmnd avbristsituationer, flaskhalsar och överhettningseffekter Den omfattandeutslagningen av företag och arbetstillfällen första år harökat riskema för en sådan utveckling. Därför inriktas nu politiken på attstödja och underlätta expansion och fömyelse. Åtgärder föreslås för attförbättra främst de små och medelstora företagens finansiering och stimulerainvesteringar och nyanställningar läggs arbetsmarknads- ochutbildningspolitiken om så att åtgärdema stärker och förbättrar utbudet avarbetskraft. Åtgärdema ges en tydlig inriktning på att via utbildning,kompetenshöjning och ökad rörlighet uppnå flexibilitet på arbetsmarknaden såatt inflationsdrivande flaskhalsar inte skall behöva uppstå. Prisstabilitet är en viktig fömtsättning för denekonomiska politiken. Hög inflation är inte förenlig med vare sig godaproduktionsfömtsättning-ar, bibehållen konkurrenskraft, ökad sysselsättningeller fortsatt god välfärd. En hög inflation är också förödande för allafördelningspolitiska ambitioner Med en prisstabilitet på god europeisk nivåläggs i stället en fast gmnd för en stabil och varaktig uppgång iinvesteringar, tillväxt och sysselsättning. Den tredje hörnstenen i regeringens ekonomiskapolitik är en rättvis fördelningspolitik. Saneringen av statsfinansema kommeratt kräva uppoffringar, och alla måste ta sin del av dessa för att politikenskall kunna få den folkliga förankring som är en fömtsättning fÖr framgång.Bara om krispolitiken är rättvis kommer alla att ta ansvar för uppgiften attföra ur krisen. Därför har regeringen som en del av saneringsprogrammetföreslagit betydande inkomstförstärkningar, som i särskilt stor utsträckningbärs av höginkomsttagare och kapitalägare. Regeringen avser vidare att så långtmöjligt väma kommunemas fömtsättningar att tillhandahålla vård, omsorg ochutbildning. Det går dock inte att undvika betydande utgiftsminskningar itransfereringssystemen. De viktigaste fördelningspolitiska insatserna äremellertid i dagens läge inte att väma alla delar av utgiftsprogrammen. Detviktiga är i stället att skapa fömtsättningar för en varaktigt högsysselsättning och att därmed förhindra att stora gmpper ställsutan möjlighet till egen försörjning. Det ekonomisk-politiskaprogrammet Prop. Bilaga I I höstens ekonomisk-politiska propositiontog regeringen det första steget mot en ny ekonomisk politik. Det innefattadedels åtgärder för att stärka statsfinansema, dels vissa åtgärder för attstimulera investeringar i näringslivet, förbättra de arbetssökandesyrkeskunnande och kompetens samt främja geografisk rörlighet. Sammantaget laderegeringen fram förslag till inkomstökningar och utgiftsminskningar somförbättrar de offentliga finansema 1998 med . har beslutat om svensktmedlemskap i i enlighet med folkomröstningsresultatet. För att undvika enförsvagning av statsfinansema föreslog regeringen (prop. 1994/95:122) att medlemsavgiftentill EU skulle finansieras genom ökade skatter och avgifter samt minskadeutgifter. Medlemsavgiften beräknas uppgå till ca . Budgetpropositionen utgör ett nytt viktigt steg iarbetet på att sanera statsfinansema och att stimulera sysselsättningen inäringslivet och bekämpa arbetslösheten. Budgetpolitiken är utformad för attstärka förtroendet för statsmaktemas förmåga att komma till rätta med statenslånebehov som den skapar utrymme i den reala ekonomin för ökadproduktion, investeringar och tillväxt. Det är avgörande för tillväxten att fåtill stånd en utveckling som leder till att det finansiella sparandet i denprivata sektora - -investeras och skapar nyaarbetstillfällen. En sådan utveckling är beroende av räntorna och dessa är i sintur beroende av det statliga lånebehovet. Den ekonomiska politiken måstesåledes arbeta från två håll : å ena sidan kraftfulla åtgärder föratt öka sysselsättning, å andra sidan kraftfulla åtgärder för att sänkautgiftema och förstärka inkomsterna. Regeringen fullföljer med budgetpropositionen sittarbete med att lägga fram ett konkret och kraftfullt program för sanering avstatsfinansema och stabilisering av statsskulden. Medan över hälften avåtgärdema i novemberpropositionen avsåg inkomstförstärkningar, redovisarregeringen nu förslag på ytterligare utgiftsminskningar på sammanlagt närmare25 miljarder kronor, vilka förbättrar de offentliga finanseraa 1998 med 21,7miljarder kronor. Konkreta förslag läggs även fram om utgiftsminskningar somskall finansiera en del av EU-avgiften. har konjunkturen vänt och enekonomisk uppgång inletts. Konjunktumppgången skapar fömtsättningar för enstramare finanspolitik än under den föregående lågkonjunkturen. De budgetförstärkandeåtgärder som läggs fram kan därför vara omfattande utan att uppgången iekonomisk aktivitet och sysselsättning hotas. I stället bidrar de till enstabilare utveckling och en mer varaktig uppgång i sysselsättningen. De budgetförstärkningar som beslutats av ellerförelagts uppgår till Till detta kommer attden lägre statsskulden även vid en oförändrad räntenivå ger ränteutgifter somär ca lägre. Å andra sidan ökar utgiftema med medlems- avgiftentill EU med ca . Sammantaget minskar Prop. 1994/95:100därmed underskottet i de offentliga finansema med 111,2 miljarder Bilaga 1kronor . Av de budgetförstärkande åtgärdema på sammanlagtdrygt av BNP får genomslag 1995, ca 1,5procentenheter 1996 och ca I procentenhet vardera . 1 ettintemationellt perspektiv är detta ett mycket omfattande program för attsanera statsfinansema. Dessa beslutade och föreslagna åtgärder på budgetensutgifts- respektive inkomstsida är en viktig del av saneringen av statsfinanserna.Hur stor denna förstärkning blir är beroende av hur snabb tillväxten blir.Såvitt nu kan bedömas kommer underskottet i statens finansiella sparande attnära nog halveras från av BNP till år 1996och statsskulden att statsskulden att stabiliseras som andel av BNP föratt därefter falla . Tabell1.1 Förstärkning av de ofTentliga finanserna Saidoeffekt1998 i 1994/95 ärs penningvärde. Eflekt av beslut under foregående mandatperiod Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. Avgår därav orsakade utgiftsökningar Avgår därav orsakade inkomstminskningar Sammanlagd förstärkning 36,6 -0,3 24,8 -4,7 Förslag i budgetpropositionen (prop. 1994/95:100) exkl. tidigare aviserade förstärkningar Avgår därav orsakade inkomstminskningar Avgår övriga reformer Sammanlagd förstärkning 24,6 -2,1 -0,8 Finansiering av medlemsavgiften till EU Avgår därav orsakade utgiftsökningar 12,4 -0,2 4,6 Summa föreslagna och beslutade åtgärder Minskad räntebetalning pga lägre statsskuld Medlemsavgift till EU Summa förstärkningar av de offentliga finanserna 111,2 Återstår att finansiera av EU-avgiftema ca 3 Total förstärkning av de offentliga finanserna 114,2 Det handlingsprogram mot arbetslösheten som redovisasi ett senare avsnitt omfattar sammanlagt ca 42 miljarder kronon Huvuddelen avkostnadema täcks genom omfördelningar av befmtliga anslag. Programmet innebärtillfälligt ökade utgifter /96 på ca 2,2 miljarder kronoroch minskade intäkter till statsbudgeten på högst 7 miljarder Prop.1994/; allt räknat efter de besparingar som redovisas inomarbets- Bilaga 1 marknadspolitiken. Regeringen avser att finansiera dennamerbelastning med engångsvisa åtgärder Stmkturenpå den svenska ekonomin är sådan att balansen i de offentliga finansema ärstarkt beroende av en hög sysselsättning i näringslivet. När sysselsättningensjunker i näringslivet uppstår snabbt stora underskott i de offentligafinanseraa, såsom fallet var 1991-1994. När sysselsättningen ökar inäringslivet förbättras de offentliga finanseraa. lbell 1.2 Finansiellt sparande Offentlig sektor Privat sektor Totalt inhemskt sparande = Bytesbalans saldo -16 -13 kommer de offentligafinanseraa att förbättras och kommer att få ett växande överskott ibytesbalansen. är en nettoexportör av kapital. somland är inte beroende av att låna utomlands. I den mån som svenska staten ellersvenska företag tar upp lån utomlands är det enbart för att man därigenom kanerhålla bättre lånevillkor än vad som erbjuds på den svenska marknaden. Statenkommer för sin del att öka upplåningen i utländsk valuta. Sparandebalansen visar att det finns ettstort finansiellt sparande i den privata sektom och att detta ger utrymme förkraftigt ökade investeringar och sysselsättning. Ju snabbareproduktionskapaciteten byggs ut i den privata sektom, desto snabbare kanunderskottet i den offentliga sektora reduceras. De ekonomiska fömtsättningama för en kraftigindustriell expansion är mycket gynnsamma . Enbart under1995 beräknas industrins driftsöverskott bmtto uppgå till ,vilket kan jämföras med industrins totala investeringar som 1995 väntas uppgåtill . Industrins höga lönsamhet innebär att en stor del avinvesteringaraa kan självfinansieras som soliditeten stärks ochföretagens kreditmöjligheter avsevärt förbättras. Den ekonomiska politiken är därför inriktad på attåstadkomma en snabb och varaktig ökning av sysselsättningen och att säkerställaatt denna ökning i första hand sker i näringslivet. En gmndläggande fömtsättningär att det svenska näringslivet kan behålla en god interaationell Denposition som de svenska företagen har är be- Prop. 1994/95:100 roende avflera faktorer. En faktor är de omfattande insatsema för att Bilaga 1 förbättraproduktiviteten i företagen. En annan faktor är partemas medverkan till avtalsom inte är inflationsdrivande. En tredje faktor är den låga kronkursen. Denekonomiska politiken kan emellertid inte ensidigt baseras på dennakonkurrensfördel. Det är regeringens ambition att genom en förtroendeskapandepolitik och ekonomisk tillväxt stärka den svenska kronan och därmed skapa enbättre balans mellan exportverksamhet och hemmamarknad. Det betyder attfortsatta förbättringar av produktiviteten kommer att bli allt viktigare föratt hävda konkurrenskraften och åstadkomma ekonomiska framsteg. En fömyelse avarbetslivet med en modemisering av arbetets organisation och en bred höjning avde anställdas kompetens är den avgörande faktom. Dessa frågor måste i fortsättningenägnas ökad uppmärksamhet, i första hand av arbetsmarknadens parter. En stark och uthållig tillväxt och en kraftigökning av sysselsättningen fömtsätter att den nu pågående konjunktumppgångeninte bryts på gmnd av bristsituationer - flaskhalsar - påarbetsmarknaden, på vammarknadema eller när det gäller kapitalmarknaden. Därförläggs närings-, arbetsmarknads- och utbildningspolitiken om för att kraftfulltunderstödja den ekonomiska politikens gmndläggande uppgift att skapa godafömtsättningar för arbete och utveckling och en icke-inflatorisk tillväxt.Parallellt med dessa initiativ behövs en rad initiativ för att ta vara på demöjligheter som EU-medlemskapet ger . I den preliminära nationalbudgeten redovisas treolika scenarier för den svenska ekonomins utveckling t.o.m. . Imedelaltemativet beräknas sysselsättningen öka med närmare 300 000 personerunder mandatperioden, under fömtsättning att arbetsmarknaden fungerar väl ochunder fömtsättning av en lönebildning som är förenlig med samhällsekonomiskbalans. Den öppna arbetslösheten skulle emellertid fortfarande vara alltför hög1998, . Den ekonomiska politiken kommer därför fortlöpande attutformas så att möjligheter till starkare tillväxt tas till vara. Regeringensambition är att ytterligare nedbringa arbetslösheten . Detär också av största vikt att det blir en bred uppslutning både inom riksdagenoch hos arbetsmarknadens parter som stärker förtroendet för den ekonomiskapolitiken och för den svenska ekonomin. Då skulle tillväxten ochsysselsättningen kunna öka mer och arbetslösheten reduceras ytterligare. Uppgiftenför näringspolitiken är att medverka till en snabb fömyelse och utveckling inomföretagssektorn. Investeringsnivån måste höjas markant för att bygga upp en nyproduktionskapacitet i stället för den som har gått förlorad under de senasteårens ekonomiska stagnation och tillbakagång. En ny gmndläggande fömtsättningför näringspolitiken är att fullt ut deltar i detekonomiska och politiska samarbetet på alla områden inom EU.Medlemskapet innebär att klarhet har skapats Prop. fören viktig del av det svenska näringslivets villkor. De svenska före- BilagaI tagen konuner nu attarbeta på samma villkor som alla andra företag på den inre marknaden.Beslutet bidrar till att göra mer attraktivt sominvesteringsland, både för svenska och utländska företag som planerar etableringar.Detta bör bidra till att stärka växtkraften i den En annan gmndläggande fömtsättning är ett välfungerande samspel mellan de stora exportföretagen och de små och medelstoraföretagen i tillväxtprocessen. Exportföretagens framgångar innebär ökademöjligheter för de mindre företag som i många fall fungerar somunderleverantörer. Men det är viktigt att konstatera att villkorenför de mindre och medelstora företagen på flera områden är annorlunda än för destora företagen och kräver särskild uppmärksamhet och särskilda åtgärder. Mångaav de mindre företagen arbetar på den svenska marknaden, där efterfrågan förnärvarande är mycket svagare än på exportmarknaden. Det innebär att denkraftiga förbättringen av lönsamheten är mycket ojämnt fördelad. Det finnsdärför behov av insatser för att lösa problem kring de mindre företagensfinansiering. 1 denna proposition föreslås därför åtgärder för att bättretillgodose företagens behov av riskkapital och underlätta småföretagensexpansion. Arbetsrätten är ett annat område där det behövssärskilda lösningar för de mindre företagen. Denna fråga kan i många fall lösasdirekt av parterna inom ramen för nu gällande arbetsrätt. Därtill konuner attregeringen gett den nya arbetsrättsutredningen i uppdrag att särskiltuppmärksamma dessa frågor. Regeringen planerar vidare att förstärka resursematill de särskilda lånen till kvinnliga företagare, genomföra särskildasatsningar för kunskapsöverföring till de små och medelstora företagen samtvidta åtgärder för att främja utländska företags etableringar i . Arbetsmarknadspolitikenhar en central roll i den ekonomiska politiken. Den skall främja ekonomisktillväxt, stabilitet och en rättvis fördelning. Den traditionellaarbetsmarknadspolitiken har fått bära en tung börda. En stordel av insatsema har inriktats på att få till stånd särskilt anordnadearbetstillfällen i form av ungdomspraktik och ALU-verksamhet. Det är nu hög tidför nya grepp och för en ny inriktning. Sysselsättningen på den reguljära arbetsmarknadenmåste nu stå i centmm för politiken. Åtgärder som syftar till att skapaarbetstillfällen vid sidan av den ordinarie arbetsmarknaden måste begränsas tillatt avse insatser för dem som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa. Deekonomiska resursema måste omdisponeras från långvariga kontantstöd tilltillfälliga stimulanser för expansion och nyanställning i näringslivet och allmän kompetenshöjning. Välfärden, den ekonomiska tillväxten ochnäringslivets intemationella konkurrensförmåga är helt be- roende av arbetskraftenskunskap och kompetens. redan goda Prop. 1994/95:100 system föråterkommande utbildning bör förbättras ytteriigare. Den Bilaga 1yrkesmässiga och geografiska rörligheten måste främjas. Det räcker inte med utbildad arbetskraft för attuppnå god ekonomisk tillväxt. Det fordras också att företaget på ett flexibeltsätt kan använda den kompetens som står till förfogande.