prop · GI0319 · 1994-12-31 00:00:00 — En ytterligarepositiv föräncfring av betydelse blfr att svensk tillverkningsmdusfri ochsvenska underleverantörer genom den gemensanuna handelspolitiken fär sammakonkurrenssidation gentemot ttedje land som andra EU-länder I övertegandetav EG:s handelspolitik ligger också vissa nackdelar i form av högre /eller antidumpningsmll på vissa enskUda produkter och i vissa fallkvantifativa iraportbegränsdngar (främst på teko-och jordbraksområdet) som kan leda till kosmader för vissa förefag ochhögre priser för konsumenter Dessa nackdelar uppvägs dock mer än väl av debesparingar som erhålls i handeln med andra EU-länder och den ökadekonkurrenskraften genteraot andra företeg inom EU. Resultetet frånUraguayrandan innebär dessutora bl.a. sänkning av tallar, successiv avveckling av tekokvoter CK;h liberaliseringar inom jordbrakspolitiken som kommer att minskanackdelama och underlätta tillttädet till EG-marknaden för länderutanför gemenskapen. Regeringen gjorde inför förhandlingama ommedlemskap bedömningen att det låg i inttesse att fiillt ut anslute sig till EG:s tallumonoch 329 handelspolitUc från förste dagenav medleraskapet. fömtsättning för att svenska företeg skaU kunna delte iden inre Prop. marknadenpå helt lUca vUUcor jämfört med konkurrentema inom EU. två områden framfördes önskemål om särlösning, nämligen för bibehåUandet av frihandeln raed debaltiska stotema samt avseende begränsningama av tekoimporten.FrUiandeln med de bdtiska stetema har säkrats genom att EG harundertecknat frUiandelsavtel med resp. bdtisk stot som avses fräda ikraft . tekoimporten kommer attinorchias i EG:s kvotsystem men kommer dessa kvoter atträknas upp med hänsyn tUl vårt 1 detto avsmtt behandlas i förste hand dettaditionella handelspolitiska medlen. Handelspolitiskt vUctiga frågor, sombehancUas i andra avsmtt är i synnerhet jordbrak och fiske (22),biståndspolitik (27) och konkurrenspolitik (13). Vid ett svenskt medlemskap i ett antel gemenskaps-förordningar att bli kärnan i den tallagstiftningsom skall gälla i . på tallområdet avser endast handeln med fredje land. Främstbland dessa förordningar står rådets förordning (EEG) nr 2913/92 ora inrättandet av en tallkodex förgemenskapen (mUkodexen), kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 omtillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 oraupprättandet av en mlUcodex för geraenskapen (tillämpdngskodexen) samtrådets förordning (EEG) nr 2658/87 (miltaxan). Frågan om milfrihet regleras ihuvudsak i rådets förordning (EEG) nr 918/83 om mrättandet av ettgemenskapssystem för mllbefrielse. Dessa rättsakter blfr duekt gällande iSverige. Bestämmelsema i dessa förordningar utgör stommenför milförfarandet och för beräkning och utteg av mil. EG:s tallkodexbestår huvudsakligen av en idedande del somomfattar behandling av varor som ankommer tUI gemenskapens tallområde,en defidtion av detfa tallområde samt av övriga grandbegrepp såsom EG:smlltexa, tallvärde och varors ursprang. En cenfral del tecker allawllbehandlingsformer och viktiga tall-procedurer av ekonomisk betydelse, därden förste behandlingsformen, övergång tillfri omsättning, motsvarar det svenska begreppet förtalfrung. Vidareåterfinns bestenunelser om aktiv och passiv förädlingsttafik, om uppläggning avvaror på tallager samt om frUiamnar. I den sisfa delen samlas alla bestemmelser som behandlar påföring av avgifter, t.ex. hurtaUfordran uppster samt betelning av avgiftsbelopp. Dessutom mnehåller taUkcxlexenregler om överklagande samt procedurregler för konuiussionens antegande avtillämpningsbestenunelser Motsvarande svenska bestämmelser finns imilagen (1987:1065), taUförorddngen (1987:1114), lagen (1987:1069) om tallfrihet m.m., taUfrihetsförordmngen (1987:1289) samt mlltexelagen (1987:1068). Vid ett svenskt medlemskap måste dessa bestämmelser upphävas (se 330 betenkandet Tullagstiftningen ochEG (SOU 1994:89)). /4Atfv/örärf/ing5m2/? utgör ett taUförfarande sominnebär att varor som Prop. 1994/95:19 införs tUl gemenskapen för attbearbetas och därefter reexporteras inte helastes med de taU- och andrainförselavgifter som normalt tUlämpas inom geraenskapen. Inte heUer skdleventaellt i kraft varande handelspolitiska åtgärder tUlämpas för varoma ifråga. Föratsätöiingen för att systemetskall få tUlämpas är att väsentiiga inttessen hos bearbetnings-företogmom gemenskapen mte skadas. Tbllförfarandetaktiv förädling har inte någon dfrekt motsvarighet i de nuvarande svenskatdlbestämmelsema. Proceduren kan emellertid anses i stora drag motsvaras avbestämmelsema i tdlfrihetsförordningen (1987:1289) om temporär tallfrUiet förvaror som införs för att bl.a. bearbetas eller användas som materid vidbearbetning av exportvaror och bestämmelserna i lagen om tullfrihet rörande tallrestitationvid utförsel av varor som tillverkats med användning av utiändskt material. Rissivförädlingstraftk utgör ett toUförfarande som innebär att varor tiUfälligt utförs tUl ttedje land för bearbetnmg,reparation eller dylUct för attdärefter återinföras med totel eller partiell tallbefrielse. LUcsom i faUet medaktiv förädlingsfrafik är en föratsättning för att systemet skdl få tUlämpasatt väsentiiga inttessen hos bearbetningsföreteg inom gemenskapen inte skadas. Tdlförfarandet passiv förädling har inte någondfrekt motsvarighet i de nuvarande svenska tdlbestämmelsema. Förfarandetkan dock i stort sett anses ge samma effekter som de svenska bestänunelsema omtallfrihet och tallnedsättning vid införsel av varor som tillverkats helt ellerdelvis av svenskt nmterid eller medanvändning av svenskt konstruktionsarbete eUer liknande svenskprestetion. EG:sbestänunelser om förvarmg på tullager mnebär att icke-geraenskapsvaror farförvaras där uten att iraporttall tes ut eller handelspolitiska åtgärder vidtesoch att geraenskapsvaror får åtajute samma förmåner som gdler då varomaexporteras. Förvaringstiden är edigt huvudregeln obegränsad. I särskilda faUkan tallmyndighetema bestämma en tidsgräns inom vilken uppläggaren måste anmälavaroma tUl en annan tallprocedur Ett tallager ärantingen offentiigt, öppet för alla som viU förvara en vara på tallager (public warehouse), eller privat, avsett förmnehavarens uppläggntog av varor (private warehouse). Innehav av tallagerbegränsas till personer eller företeg som är eteblerade i gemenskapen.Vid prövningen av en ansökan att få uuätte tallager skall taUmyndigheten prövaatt det finns ett verkligt ekonomiskt behov av lagringen. Instimtetfrizoner och tullfrilager utgör i allt väsentiigt ett enda tallrättsligt institat. Den huvudsakligaskUlnaden mellan en frizon och ett taUfrilager är att frizonertillkommer genora att medlemsstetema "förklarar"visst område utgöra en frizon,, medan taUfrilager tUlkommer genom att medlemsstotema "ger tillstånd"tUl någon att inrätte ett såcfant. Frizoneroch taUfrilager skaU således utgöra delar av gemenskapens mllonuådeeller lokaler belägna i tallområdet. Institatet företer vissa likheter med detsvenska frUianmsmstimtet. Institatetbearbetning under tulUcontroH saknar motsvarighet i 331 ora man bortser från möjlighetentUl bearbetning i frihamn av oförtallade Genom dette förfarandekan icke-gemenskapsvaror föras in Prop. 1994/95:19 tallfritt tiU gemenskapen för bearbetning eller tillverkning av nyavaror under taUmyndighetemas överinseende. De bearbetede produktema kan därefterförtallas med den tollsats som är tillämplig för dem. Om de importerade varomanär de infördes i proceduren för bearbetaing under tallkonfroll var berättigadetill förmånsbehandling (edigt frUiandelsavtd eller ensidiga medgivanden), blfrde bearbetede produktema berättigade tUlförmånsbehandling om de omfattes av bestenunelsema ora förmåns-behandling.Gäller kvotering eller tak för importvarorna gäller samma vUUcor för de bearbetede varoma. I så fall skeravräkning mot de kvoter eller tak som gäller för importvaroma dådeklaration för utiämning tiU fri cfrkulation godfas av talhnyndigheten. förtemporär import innebär att icke-gemenskapsvaror far importeras med hel ellerpartiell frUiet från importtallar utan att de behöver underkasfashandelspolitiska åtgärder under föratsättning att de är avsedcfe föråiemtförsel utan att ha genomgått annan förändrmg än normalt slifage på grandav användning. Tblhnyndighetemaskall medge temporär import för så som behövs för att uppfylla syftet med den beviljade användmngen. Inom denangivna fristen måste varan återatföras eller anmälas till ny tallgodkändbehandling eller användning. Som huvudregel gäller en längste tid av två årsom frist för den temporära importen. kan jämföras med den huvudregel omen längste tid av som gäller edigt nuvarande svenska bestänunelser Temporär importmed hel tallfrihet kan medges för yrkesutrastning, varor avsedda för utstdlningar, mässor, möten och lUmande evenemang, undervisningsmaterieloch vetenskaplig utrastning, medicinsk och kirurgisk utrustning,laboratorieutrastning, materiel för katesttofhjälp, embdlage, varor som skallavprovas (testos), utrastning som skall användasvid avprovning, vamprover, specialverktyg som skdl användas vidtillverkning av exportvaror, begagnade varor som skall säljas på auktion,kinofilm, dalamedier, djur som införs för dressyr, ttämng, avel eUer veterinärmedicmsk behandling, material förtoristpropaganda, välfärdsmateriel för sjöfoUc, ttansportmedel (väg-,järnvägs- och luft-) och reservdelar därtill samt lastpallar och conteinrar. Åtskilliga av varoma återfinns i nuvarandesvenska bestemmelser om temporär tallfrihet. Vidare medger EG iåtskilliga fall temporär taUfrUiet i fall då edigt svenska bestämmelser istellet defimtiv tallfrihet medges. EG-förordningamager inte en helt teckande regleruig av tallagstiftningsområdet. Vissabestenunelser ger utrymme för nationella variationer inom vissa gränser I andra delar saknas helt bestemmelser En nationell reglering behövs således. Att märka är vidare att de aktaella gemenskapsförordningama endast reglerar frågor om tall och dltså mte avser frågor om skatter som skall tes utvid import. De gemenskaps- bestemmelser som finns avseende sådan skatt överensstemmer oftast med vad sora gäller för mil, men återfinns i dfrektiv och inte i förordmngar. Därför krävs nationella förfatmingar för att mförliva bestenunelsema i dfrektiven med svensk rätt. Regeringen beslufade den 17 jum 1993 att 332 tillsätfa en utredning, den s.k.Tdllanpassnmgsufredningen (dfr. meduppdrag att lägga fram förslag tUl den tall- cwh taUfrUietslagstiftning som kommer att behövas vid ett svenskt medlemskapi EU. Ufredningens betenkande Tullagstiftningen och EG (SOU 1994:89), viUcet ärunder remissbehandling, kommer att läggas till grund för utformningen avdet förslag till ny /svensk tallagstiföiing som regeringen avser föreläggariksdagen . Även om strukturen är annorlunda finns det i sakstora lUcheter meUan den nuvarande nUlagstiftningen och dentdlagstifhung vi får vid ett medlemskap. Såkan exempelvis det svenska hemfagningssystemet och regleraa förförvaring av varor på skilda slag av tallager i huvudsak bibehåUas även om dessatalfrättsliga institat i viss utsfräckdng kommer att ersattes av andramotsvarande begrepp i den för EG gemensamma talUcodexen. Det finns dock skUlnader som i vissa faU inte ärhelt obetydliga. En skUtoad är namrligtvis som redan sagts att gemenskapstallagstiftningenendast avser import från fredje land. Vid införsel från annat EU-landsker ingen tallklarering. Det ime marknadsprogrammet har inneburit att tallkonfroUer vid de intema gränserna harförsvuimit. Tullumonen är nu förverkligad ftiUt ut och EU utgör intebara i teorin utan också i praktUcen ett enda tallområde, vilket innebär attvaror kan röra sig fritt i hela gemenskapen på samma sätt som i ett enskiltland. Tullverksamheten inrUctas helt på gemenskapens yttte gränser med utgångspunkti den gemensamma talltariffen och den gemensamma mllkodexen. Een avskaffades således i intemhandeln det gemenskapsdoaiment - Singie AdministrativeDocument, SAD - sora låg tUl grand för import-, export- och transitdeklarationen vid gränsöverskridandehandel. Begreppen import och export har därmed förlorat sin innebörd imtemhandeln. har, som tidigare nämnts, medfört storarationaHseringsvuister för näringslivet, bl.a. genom att miljontds dokument somtidigare krävdes nu har försvunmt. På vissa punkter innebär en principieUnyhet, nämligen när det gäller tallverkets befattning med s.k.varamärkesförfdskade varor (counterfeit goods). Även mförandet av EG:s reglerför fredjelands-konttoll av jordbraksvaror och för konfroll av attprodukter uppfyller gällande säkerhetskravkonuner att medföra nya arbetsuppgifter för den svenskaadministtationen. I fråga om utarbefats för mervärdesskatt och punktskatter harsärskUda system att se tUl att konkurrensneufralitet upprätdiålls mellan landoch tillhandahållanden inom landet. mförsel från annat EU systemskall i jSverige hanteras av skattemyndighetema. Överenskommelsehar i samband med medlemskapsförhandlingama fräffatsom vissa tekniska admimsfrativa arrangemang som är nödvändiga för infasningen i gemenskapens taUagstiftmng.Dette innebär att vissa undanteg medgivits från principen attgemenskapslagstiftningen gäller för en ny raedlernsstet föranslumingen. Exempelvis gäller i fråga om sådana ursprungsmtyg somutfärdats av fredje länder inom ramen för de preferensavtel som ingåttmed dessa länder, att sådana intyg skall kunna gudtes i underfömtsättmng att ursprangsintyget och eventaella ttansportdokument utfärdatssenast dagen före anslutaingen och att ursprungsintyget lämnastill dUmyndighetema mom Prop. Ett tiUståndutfärdat i varigenom någon har blivit "godkänd exportör" inom ramen förfredjelandsavtel som ingått får fortsatt gUtighet underen tid av högst efter anslutningen, föratsatt att sådan bestämmelseockså finns i avtel som ifrågavarande fredje land mgått med gemenskapenoch att den godkände exportören tUlämpar gemenskapens ursprungsregler.Begäran om s.k. verifikations- konfroll av ursprungsmtyg skall accepteras av tallmyndighetema i umonen och i mom efter urspmngsintygets När det gäUertUlstånd tUl lagring i taUager, aktiv och passiv förädlingsttafik, temporär import samt inrättande av frizoner ochfirilager skdl sådana tiUstånd somutfärdas före anslutningen fortsätta att gäUa på oförändrade vUUcor till dessatt gUtighetstiden går ut, dock längst av efteranslutningen. Tillstånd som löper ut senare än efter denna tidpunkt måste efter anslutningen ersattes avnytt tUlstånd utfärdat edigt gemenskapslagstiftiungen. I fråga ombetelning i efterhand samt återbetolning av och befrielse från tdl gäUer att gemenskapslagstiftningentillärapas från tiUfrädesdagen. Om entaUskuld har uppkommit före anslutningen, skaU dock de regler tiUämpas somgäller i den nya medlemssteten i fråga. Avgörande för när taUskddenanses ha uppkommit är den s.k. toxebestämmande dagen. Koramissionenoch medlemsländema har åtegit sig att lämna varandra ömsesidigt bistend i syfteart uppnå en samordnad och enhetiig tillämplig av gemenskapenstallbestemmelser Samarbetet på tallområdet baseras dels på den s.k.Neapelkonventionen {Convemion of between the MemberStates of Economic Community onthe Provision of Mutual Assbtance by their ) när detgäller frågor under nationell kompetens, dels på förordning (EEG) nr 1468/81när det gäller frågor under gemenskapskompetens. På det praktiska planet harEU-länderaa fördjupat sitt samarbete mom ramen för den s.k. (). I dette fomm har sedan åtskilliga årtallmyndighetema behandlat olUca samarbetsfrågor av operativ karaktär edigtNeapelkonventionen. Saraarbetet i MAG konuner att byggas ut och manavser att revidera och moderniseraNeapelkonventionen inom ramen för det nya inrUcespolitiska och rättsligasamarbetet edigt Maasfrichtfördraget. Samarbete mellan tallmyndighetema igemenskapen på området undertättelsetjänst och brottsbekämpning behandlas iavsmtt 29 om Rättsliga cx:h inrikes frågor. 23.2.3 Dengemensanuna tulltarifiTen och TARIC EG:s gemensamma tallteriff är liksomden svenska talltexan baserad på 334 den s.k. HS-nomenklataren(Harmonized Commodity Description and ), vilken tillämpas av flertelet industtUänder Med Prop. utgångspunkt från dette sexsteUigavamklassificeringssysiem har EG upprättet en s.k. kombinerad nomenkladr som skdl använcfesbåde för tarifferingsändamål och förstetistiska ändamål (förordning (EEG) m 2658/87). Den kombinerade nomenklataren (CombinedNomenclature, CN) omfatfar delsHS-nomenklataren och EG:s undemppdehiingar (CN sidjdivisions), dels kompletterande anmärkningar och andrabestämmelser relaterade till EG:simderappdelningar. upprättes på samtiiga medlemsstetersspråk och disfribueras löpande tUl En konsekvens avatt kommer att ingå i talludonen är att kommer att tUlämpa EG:stallsatser Genom anslutdngsakten har Sverigeåtegit sig att tUlämpa EG:s gemensamma mlltorUf för tUlttädetutan särskUda ändringar eller övergångsordningar Genom att den gemensanunatalltoriffen återfinns i en rådsförordning konuner den kombineradenomenklataren att bli dfrekt bindande för vid ett medlemskap. Mimstertådetfaststeller den kombinerade nomeddaöiren med dess talldvåer Ändrmgar avtallnivåema för enskilda positioner beslutes ocksåav mimsterrådet efter förslag från kommissionen. Nomenklatar-ändringar beslutesav kommissionen, sora under sig har en särskUd nomenklatarkommitté.Beslut om ändringar av enskilda mllar offentiiggörsgenora publicering i Europeiska gemenskapemas officieUa tidmng (EGT). Koramissionenhar också upprättet en integrerad datebas benämnd TARIC som utöver denkombinerade nomenklataren mnehåller de ytterligare EG-underappdehiingar somerfordras för att identifiera ett stort antel speciella arrangemang påmllområdet, t.ex. tallsuspensioner, tallpreferenser,tallkontingenter, antidumpningsmUar och importlicenser TARIC mdUcerar vilka olUca gemenskapsregler soraär tillämpliga för en specifik vara samt hänvisar till aktaellförfattoing. Ändringar sänds en gång via datekommunikation tillmedlemsländerna där mformationen överförs till de nationella talldatesystemen. TARIC-systemetspelar en centtal roll för en korrekt och enhetiig tillämpnmg av EG:srättsakter på mllområdet. Det nuvarande systemet har dock vissa tekmska begränsningar som förhindrar utbyggnad och integrationmed andra system. En ny version TARIC II har därförutvecklats. Också andra centtaliserade datebaser finns i EG, med anknyöiing tUl det ytfre tallskyddet, såsom t.ex.register över kemiska produkter (tallklassificermg) som för närvarandeupptar över 30 000 prcxlukter Vid ett medlemskap skall den svenska mlltexelagen(1987:1068) upphävas och ersattes av rådets förordning ora den kombineradenomenklataren. Övergången tUlEG:s talltexa är ett omfatfande och resurskrävande arbete i övergångsskedet fram till infräde i talludonen. En viktig konsekvens av övergången till TARICblu att olika delsystem i talldatesystemet, TDS, kommer att påverkas med åtföljande krav på åtgärder mte mmst vad avser prograrautvecklmg och program- 335 EG:s talltariffär en s.k. dubbeltariff, innehåUande två kolumner, en Prop. 1994/95:19 för autonoma och en för konventionella (avtolsbundna) tallsatser. konventionella tallama används mot GATT-länder och andra länder med viUcaEG slutit avtol om mest gynnad nationsbehandlmg (MGN). Edigt de i förordningenom talltariffen intogna allmänna reglema skaU dessa tallar dock användas motalla länder, om inte annat framgår av sammanhanget. De autonoma tallsatsemaanvänds när de är lägre än de konventionella eller när konventionell tallsatssaknas. EG:stallnomenklatar är betydligt mer uppdelad än den svenska. Sålunda frmehåller CN ca 9 000 positioner ochTARIC ca 14 000 jämfört med ca 5 000 positioner i HS och ca 6 800sjustelliga positioner i den svenskatalltexan med stetistisk vamförteckning. speglar den störte komplexiteteni , tUl viUcet skall anpassa sig vid ett medlemskap. EG:s kombinerade nomenklatar ger möjlighet förmedlemsländerna att tUlämpa en nationell stetistisk vamförteckningbaserad på den kombinerade nomenklataren, med ytterligare uppdelning avvaraslagen i edighet med EG:s integrerade tallteriff. Den nuvarande svenska stetistiska varaförteckningen utfärdas avGenerdtallstyrelsen med stöd av bemyndigande i förorddng. Någotomedelbart behov av en nationell stetistiskvarauppdehiing synes inte föreligga i idedmngsskedet av ett medlemskap. Den nya svenska tallagstiftningen bördock innehåUa ett motsvarande bemyndigande för Generaltallstyrelsen attutfärda en stetistisk nationellvaraförteckning om behov därav skulle uppste . Bestämmelser som gör det möjligtatt helt eller delvis suspendera tallar förekommer i åtskilliga länderstallagstiföiing. Tullama i den gemensamma talltariffen kan upphävas med stöd avartikel 28 i . Sådana beslut fattes av rådet med kvalificeradmajoritet på förslag från konumssionen.Suspensionsbeslut fattas regelbundet på temporär basis för ett antdmdusfriprodukter, framför allt inom kemisektom, men även för vissajordbraksvaror Besluten gäller vadigen sex eller Dengrandläggande föratsättaingen i , såväl som i EU, är att konkurrerandetillverkning inte förekommer inom det egna tallområdet. I återfinnsbestemmelserna om tallsuspensioner i 12 § lagen (1987:1069) om tallfrihet m.m.EG:s riktiinjer för verksamheten på suspensionsområdetuppvisar en påfaglig lUdiet med de svenska bestemmelserna. I EG markerasemellertid det temporära elementet sterkare. Vidarekan EG-suspensioner ibland få formen av tallreduktion. Den förmånsberättigadeimporten kan också begränsas till viss högste volym eller värde(tallkvot). kommer vid ett medlemskap i att blimtegrerat fullt ut i gemenskapens tallsuspensionssystem redan från tiUfrädesdagen. Från EG:s sida har accepterats att ansöknmgar avseende varor sora med " hänsyn till svenska inttessen bör ingå i EG:s Prop. 1994/95:19 tallsuspensionssystem behandlas redanföre ett svenskt tUlttäde. Således har sådana ansökningar idämnats tillkonumssionen . Förändruigar av tarUfen tUl följdav förhandlingar med ttedje land görs med stöd av artUdama 111 och 113 iRomfördraget. EG har deltegit i GATT-förhandlingar ora sänkmng avtallama i den intemationella handeto och har därmed avsevärt reducerat mvån iden gemensamma taUtariffen. Som EU-mecUemskdl från försto dagen tiUämpa EG:s talldvåer EG:s indusfrivaratallarligger på (handelsvägt genomsmtt ). Motsvarande svenska siffra är4,. Som ett resultot av Uraguaynmdan iGATT kommer dock EG:s genomsmttiiga talldvå att sänkas tiU ,raotsvarande en sänkning raed . Tullsänkningarna genomförs som regel ifem årliga steg, med början (under föratsättmng att det nyaGATT-avtolet då frätt i kraft). skall således merparten avtaUsänkningama inom ramen för Uraguayrandan ha genomförts. EG:s nuvarandetallar ligger i genomsmtt högre än på bl.a. frävaror, papper, kemiskaprodukter, jäm cx;h stål, metoder, verktyg, maskmer och instrument samttransportmedel. Detto innebär att tallama idedningsvis kommer att öka på en heldel varor inom dessa områden vid ett raedleraskap. EG har dock gjort åtegandenora betydande tallsänkningar för flertalet av dessa varagrapper iUraguayrandan, vilket bl.a. innebär att tallama avvecklas helt för papper, stelsamt vissa maskiner och insfrument. Sverigehar högre tallar än EG på bl.a. gummi, textilvaror, keraraiska produkteroch glasvaror EG:s tallar för dessa varor sänks ytterligare som resultet avGATT-förhandlmgama. EG har accepterat att avveckla taUama för defleste av de sektorer som var aktaella för noUtallar i slutskedet avGATT-förhandlmgama, nämligen läkemedel, papper, byggraaskiner,jordbraksraaskiner, medicuisk utrusming, möbler, leksaker och stel. EG hardessutom accepterat förslaget om harmodserade mllar på kemiområdet. Förslagetinnebär huvudsakligen två mlldvåer på högst resp. (för vissapositioner dock tallfrihet) mom kapitien 28-39 i mlltexan. Sammanvägt innebärdetfa en betydande mllsänkdng på kemiorarådet. En infasningsperiod på tio årgäller för kemiska produkter där bastallen överstiger (gäller bl.a. inomplastområdet).