prop · GH0359 · 1994-01-01 00:00:00 — Vidare pågår en utredning om socialförsäkringen och EG (S 1991:07, Dir. 1991:2). När kommer att ingå i det planerade Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) måste regelsystemet vara anpassat så att personer som arbetar i utan att vara bosatta här får rätt till sjukvårdsförmåner och vissa förvärvsanknutna förmåner arbetet i pågår. Utredningen har därvid bl.a. att utreda behovet av författningsändringar inom den allmänna försäkringen och därmed sammanhängande förmånssystem inför en eventuell utvidg- ning av den skyddade personkretsen i enlighet med EG-reglerna. Reglerna för sjukpenninggrundande inkomst utgör grunden för de ersättningar som utges inom sjukförsäkringen. Det är av stor vikt att reglerna utvecklas så att ersättningen varken ger över- eller underkompensation och att sambandet mellan avgifter och förmåner upp- rätthålls. Reglerna måste dessutom uppfylla den enskildes behov av en väl fungerande försäkring där var och en kan tillförsäkra sig kunskaper om både rättigheter och skyldigheter. Det är även viktigt att administrationen av försäkringen är anpassad till aktuella försäkringsvillkor. RFV:s rapport har pekat på det komplicerade regelsystem som SGI innebär. Vi finner att vissa frågor behöver beredas ytterligare för att tas upp i ett senare sammanhang. I denna proposition föreslås mot bakgrund härav dels en regelförändring för att skapa förbättrad anpassning mellan inkomstbortfall och sjukersättning i vissa situationer, dels vissa administrativa förenklingar inom den allmänna försäkringen. Regeringens förslag: med sjukersättning bortses vid beräkning av sjukpenningens storlek från sådana skattepliktiga förmåner som kvarstår . Om den skatte- pliktiga förmånen inte längre kvarstår skall dock sjukpenningen liksom tidigare beräknas på grundval av en sjukpenning- grundande inkomst (SGI) som omfattar värdet av förmånen. förslag: Skattepliktiga förmåner och skatteplik- tiga kostnadsersättningar skall inte ingå i underlaget för SGI. Remissinstanserna: Remissinstansernas uppfattningar varierar. Lands- organisationen i (LO) tillstyrker i princip förslaget att reglerna om sjuk- penninggrundande inkomst skall över- enstämma med de regler som gäller för sjuklön. LO anser dock att löneförmåner som ersätts utöver vad som är skattefritt skall vara SGI-grundande eftersom sådana inte kan anses vara en kostnadsersättning utan en löneförmån. () instämmer i synsättet att löneförmåner som fri bil inte bör vara SGI-grundande då den anställde inte mister sådana vid sjukdom. De löneförmå- ner som ersätts utöver de belopp som anges i kommunalskattelagen bör dock även fortsättningsvis vara SGI-grundande enligt FF. () anser att skattepliktiga naturaförmåner som bil och subventionerad lunch skall vara SGI-grundande eftersom de definitions- mässigt utgör lön och inte kostnadser- sättning. TCO anför vidare att olika avtalskonstruktioner uppstod efter skatteomläggningen på arbetsmarknaden. I vissa fall har skattepliktiga förmåner avlösts av ordinarie månadslön. I andra fall ligger de kvar som en rörlig må- nadslön. och Statskontoret tillstyrker Riksförsäk- ringsverkets förslag avseende skatte- pliktiga förmåner. tillstyrker förslag men understryker att förslaget inte bör föranleda någon ändring i gällande regler för uttag av arbetsgivaravgifter eftersom detta skulle medföra betydande administrativa komplikationer för såväl uppgiftslämnare (arbetsgivare) som myndighet. Skälen för regeringens förslag: Enligt 3 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) är sjukpenninggrundande inkomst den årliga inkomst i pengar eller andra skattepliktiga förmåner som en försäkrad kan antas komma att få tills vidare för eget arbete. Om inkomsten helt eller delvis utgörs av skattepliktiga förmåner skall dessa tas upp till ett värde som bestäms i enlighet med de regler som finns i 8 § första * fjärde och sjätte styckena uppbördslagen (1953:272). Med inkomst av anställning likställs kostnadsersättning som inte enligt 10 § uppbördslagen undantas vid beräkning av preliminär A-skatt. Nuvarande regelsystem innebär att försäkrade vars sjukpenninggrundande inkomst helt eller delvis utgörs av skattepliktiga förmåner får 8 en högre kompensation än den avsedda i de fall förmånerna bibehålles . I förarbetena (prop. 1990/91:181) till lagen (1991:1047) om sjuklön uttalades att en löne- eller anställningsförmån som inte går förlorad på grund av sjukdom, t.ex. förmån av fri bostad eller bil, inte skall räknas in i be- räkningsunderlaget för sjuklön. Vidare angavs att ersättning som avser att täcka sådana kostnader som arbetstagaren endast har när han utför sitt arbete inte heller borde räknas in i detta. Således gavs reglerna om sjuklön en utformning som innebär ett bättre samband mellan in- komstbortfallet och sjukersättningen än vad som gällt rörande sjuk- penning. Vi anser det inte rimligt att generellt begränsa försäkringsskyddet till sådant inkomstbortfall som avser kontant lön utan såväl förmåner som kostnadsersättningar bör påverka SGI och därmed sjukpenningen. Sjukpenningen bör dock inte avse förmåner som kvarstår under sjukfallet. Härigenom uppnås en bättre överensstämmelse mellan ersättningsreglerna i lagen om sjuklön och lagen om allmän försäkring. Sambandet mellan avgifter och förmåner upprätthålls också eftersom rätt till sjukersättning avseende förmånerna inträder i de fall förmånen faktiskt bortfaller. Kostnadsersättningar som är skattepliktiga och som en försäkrad går miste om i samband med frånvaro från arbetet på grund av sjukdom bör såvitt avser de skattepliktiga delarna, alltid medräknas vid beräkning av sjukpenning eftersom dessa delar i avgifts- och skattehänseende betraktas som lön. Ett viktigt skäl för att sådana kostnadser- sättningar skall beaktas är att sambandet mellan avgifter och förmåner annars ytterligare skulle urholkas. Bestämmelserna om beräkning av sjukpenning för försäkrad som har skattepliktiga förmåner bör tas in i en ny 12 b § i 3 kap. AFL. De försäkrade bör i sin försäkran för sjukpenning få intyga om de har skattepliktiga förmåner som kvarstår under sjukfallet. Vad som sagts om beräkning av sjukpenning bör även gälla för rehabiliteringspenning, havande- skapspenning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, närståendepenning och smittbärarpenning. Detta innebär att vissa ändringar bör göras i 4 och 22 kap. AFL. Däremot behöver ingen ändring i denna del göras i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare eller lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård. Förmåner enligt värnplikts- förmånsförordningen (1976:1008) och för- ordningen (1976:1011) om förmåner till civilförsvarspliktiga bör av administrativa skäl inte omfattas av de ändrade reglerna för beräkning av sjukpenning. I förordningen (1982:842) om vissa sjukförsäkringsersättningar för sjömän anges att om en arbetsgivare haft kost- nader enligt sjömanslagen (1973:282) för en anställd till följd av sjukdom eller skada, skall lämna ersättning till arbetsgivaren enligt 3 kap. 16 § AFL. Ersättningen skall därvid beräknas på grundval av den sjukpenninggrundande inkomsten. Beräkningen av ersättningen till sjömännens arbetsgivare medför vissa handläggningsproblem. Med anledning av det förslag om beräkning av sjukpen- ning på skattepliktiga förmåner som rege- ringen lägger fram i denna proposition kommer problemen att öka. Med hänsyn till att regeringen i följande avsnitt även begränsar en försäkrads skyldighet att anmäla inkomständringar anser vi att den ersättning som skall utge till arbetsgivaren bör utgöra en viss procentuell andel av den anställdes lön och vissa andra kostnader arbets- givaren haft för den anställde i stället för den sjuk- penninggrundande inkomsten. Detta bör gälla såväl när lön utges under sjuk- domstid enligt sjömanslagen som när sådan lön utges enligt kollektivavtal. Då de närmare bestämmelserna om ersättning till berörda arbetsgivare liksom tidigare bör meddelas av regeringen behöver en ändring ske av 3 kap. 16 a § AFL om regeringens möjligheter att meddela vissa före- skrifter. Regeringen avser också att senare ändra den tidigare nämnda förord- ningen om vissa försäkringsersättningar för sjömän på sätt som anförts. Regeringens förslag: Skyldigheten för försäkrade att anmäla ändrade inkomst- förhållanden m.m. till skall vara kopplad till ett ersättnings- ärende. Möjligheten för en försäkrad att få sin sjukpenninggrundande inkomst prövad utan samband med ett ersätt- ningsärende kvarstår. förslag: Förhandsregistrering av sjukpenning- grundande inkomst bör upphöra. Sjukpenninggrundande inkomst fastställs i samband med varje nytt ersättningsärende. Remissinstanserna: Remissinstanserna är i allmänhet positiva eller anför inga erinringar mot ett slopande av förhandsregistreringen. Försäkringsan- ställdas Förbund (FF) är dock tveksamt med hänsyn till konsekvenserna för hand- läggningen av inkomstprövade förmåner och kravverksamhet. FF pekar också på och kronofogdemyndig- heternas behov av uppgifter. Skälen för regeringens förslag: Enligt 3 kap. 5 § AFL skall i samband med inskrivning av en försäkrad besluta om den försäkrades tillhörighet till sjukpenningförsäkringen. Försäk- ringskassan fastställer en sjuk- penninggrundande inkomst för varje inskriven person som förvärvsarbetar och som har en årsinkomst på . Sjukpenningförsäkringen skall om- prövas under vissa förutsättningar, bl.a. när kassan fått kännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden, arbetstid eller andra omständigheter har undergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenning eller sjukpenningens storlek. Ändring av sjukpenningförsäkringen skall ske från och med den dag fått kännedom om de ändrade omständigheterna. I samband med att sjukpenning utges i anslutning till en sjuklöneperiod eller för som en arbetsgivare skall svara för sjuklön gäller dock ändringen fr.o.m. med sjukpenning. Enligt 3 kap. 6 § AFL är en försäkrad skyldig att så snart det kan ske och senast till den allmänna anmäla sådan ändring i sina inkomstförhållanden eller av sin arbetstid eller andra omständigheter, som påverkar rätten till sjukpenning eller sjukpenningens storlek. I samband med införandet av sänkta kompensationsnivåer inom sjuk- penningförsäkringen fr.o.m. gav regeringen till känna att möjligheten att slopa förhandsregistre- ringen av SGI och på så sätt frigöra resurser hos försäkringskassorna närmare skulle övervägas (bet. 1990/91:SfU9, rskr. 1990/91:104). Införandet av sjuklön fr.o.m. har inneburit att betalar ut sjukpenning i betydligt färre fall än tidigare eftersom flertalet försäkrade är berättigade till sjuklön från sin arbetsgivare. av samtliga sjukfall avslutas före sjuklöneperiodens utgång. Enligt statistik från har antalet beslut om SGI minskat med mellan . För tiden * har ca 570 000 ärenden om SGI avgjorts utan att något ersättningsärende varit aktuellt för berörda försäkrade . Att helt slopa förhandsregistreringen av sjukpenninggrundande inkomst stöter på vissa problem. Även fortsättningsvis bör försäkrade ha möjlighet att få beslut om den sjukpenninggrundande inkomsten trots att något ersättningsärende inte är aktuellt. En sådan situation kan t.ex. föreligga när en försäkrad har för avsikt att börja studera och önskar besked om huruvida s.k. SGI-skyddad tid enligt 3 kap. 5 § tredje stycket punkt 1 gäller under dessa studier. Reglerna om SGI-skyddade tider har tillkommit för att försäkrade skall kunna behålla ett försäkringsskydd under vissa tidsperioder när förvärvsarbete inte utförs. Det är av stor betydelse för en försäkrad att vid sådana tillfällen kunna få ett beslut om sin sjukpenninggrundande inkomst trots att något ersättningsärende inte är aktuellt. Även egenföretagare har intresse av att få beslut om sjukpen- ninggrundande inkomst trots att något ersättningsärende inte är aktuellt. Vidare är möjligheten att teckna en frivillig sjukpenningförsäkring beroende av att en sjukpenninggrundande inkomst kan fastställas utan att något ersätt- ningsärende är aktuellt. Det är emellertid angeläget att nuva- rande regler ändras så att försäk- ringskassan inte i onödan belastas med ärenden om sjukpenninggrundande inkomst som ofta är inaktuella när ett ersättningsärende uppstår. Regeringen föreslår därför att möjligheten att anmäla ändrade förhåll- anden på förhand och därmed få den sjukpenninggrundande inkomsten prövad skall finnas kvar, men att skyldigheten att anmäla ändrade förhållanden begränsas till tillfällen då ett ersättningsärende är aktuellt. genom försämras inte servicen till de försäkrade som administrationen av sjukpenningförsäkringen förenklas. Detta innebär att 3 kap. 6 § första stycket AFL måste ändras. Också 3 kap. 5 § andra stycket AFL måste ändras så att en ny sjukpenninggrundande inkomst kan komma att gälla med sjukpenning. Naturligtvis bör inte en ändring i sjukpenningförsäkringen avse tid före det att förhållandena ändrats. Också detta bör införas i 3 kap. 5 § andra stycket AFL. Anmälningsskyldigheten bör kunna fullgöras genom att den försäkrade lämnar uppgift om ändrad inkomst på den blankett som sänds ut i samband med att anmälan om sjukdom gjorts. Det vi nu anfört om anmälningsskyldighet m.m. bör gälla även för havandeskapspenning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, reha- biliteringspenning, smittbärarpenning och närståendepenning. Detta förutsätter vissa ändringar i 4 kap. AFL liksom i lagen om ersättning och ledighet för närståendevård. Vidare avser regeringen att senare ändra de förordningar som avser ersätt- ning till värnpliktiga och civilför- svarspliktiga. För dessa ersättningar är det av administrativa skäl nödvändigt att den ersättningsberättigade även i fortsättningen är skyldig att på förhand anmäla ändrade förhållanden. Föreslagen ändring får till följd att en sjukpenninggrundande inkomst som inte motsvarar inkomstförhållandena kan vara fastställd. Med anledning av detta måste kvalifikationsvillkoret för att föräldra- penning skall utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning ändras. Ändringen innebär att en försäkrad inte skall få föräldrapenning med belopp motsvarande sjukpenningen om han inte, om känt till samtliga förhållanden, skulle ha varit försäkrad för en sjukpenning över garantinivån som anges i 4 kap. 6 § andra stycket AFL. Ett tillägg om detta görs i nämnda stycke. Det fall då en försäkrad som inte har varit försäkrad för en sjukpenning över garantinivån men borde ha varit det, regleras redan i 9 § andra stycket i samma kapitel. Att fastställd SGI kan vara inaktuell medför också att bestämmelserna i 3 kap. 5 § tredje stycket och 13 kap. 2 § första stycket AFL behöver ändras så att de förhållanden som faktiskt gällt är de som avgör vilken SGI som skall kunna fastställas respektive vilken förtidspension som skall utges. Att skyldigheten att anmäla ändrade inkomstförhållanden eller andra omständigheter knyts till tidpunkten för ersättningsärendet innebär inte några förändringar såvitt avser skyldigheten att under ett ersättningsärende anmäla t.ex. ändring av arbetsoförmågans om- fattning eller att återgång i arbete har Regeringens förslag: Årsarbetstid beräknas endast i samband med ett ersätt- ningsärende i den mån detta behövs för att beräkna ersättningens storlek. förslag: Årsarbetstid fastställs endast när er- sättning skall tim/dagberäknas. Remissinstanserna: och tillstyrker förslag. I övrigt har inga remissinstanser berört förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt 3 kap. 2 b § AFL fastställs årsarbetstid av för försäkrade som har en sjukpenninggrundande inkomst som helt eller delvis är att hänföra till anställning. Årsarbetstiden är det antal timmar för år som en försäkrad kan antas komma att tills vidare arbeta i ifrågava- rande förvärvsarbete som ordinarie arbetstid eller däremot svarande normal arbetstid. Årsarbetstid fastställs antingen i timmar eller dagar. För sjukpenning och smittbärarpenning gäller reglerna om tim/dagberäknad ersättning . Fr.o.m. den gäller som regel kalenderdagberäkning. För havande- skapspenning och föräldrapenning tillämpas enbart kalenderdagberäkning. Tillfällig föräldrapenning och närståendepenning tim/dagberäknas på samma sätt som sjukpenning men utan tidsgräns, dvs. för alla ersättningsdagar. Kalenderdagberäkning görs dock vid byte av bl.a. havandeskapspenning eller föräldrapenning mot tillfällig föräldrapenning. Beräkning av årsarbetstid bör till följd av bl.a. sjuklönereformen kunna slopas för flertalet sjukpenningärenden eftersom utbetalning av sjukpenning från i regel blir aktuell först fr.o.m. den av ett sjukfall. Under avsnitt 5 har föreslagits regelförändringar vilka kommer att minska antalet SGI-beslut. I vissa fall kommer det dock även fortsättningsvis att vara av intresse för försäkrade att erhålla beslut om den sjukpenninggrundande inkomsten trots att något ersättnings- ärende inte är aktuellt. Reglerna om årsarbetstid är däremot endast av betydelse som underlag för att det i ett ersättningsärende skall kunna göras en tim/dagberäkning. I de fall en sjuk- penninggrundande inkomst av anställning anmäls till utan att ett ersättningsärende som skall tim/dagberäknas är aktuellt föreslår vi därför att någon årsarbetstid inte längre behöver fastställas i samband med beslut om den sjukpenninggrundande inkomsten. I huvudsak innebär förslaget att årsarbetstid kommer att behöva beräknas i samband med tillfällig föräldrapenning och närståendepenning samt vid ersätt- ningsperioder under vilka den försäkrade genomgår utbildning eller värn- pliktstjänstgöring och därvid har rätt att erhålla tim/dagberäknad ersättning. 7 Den allmänna sjukförsäkringsavgiften Regeringens förslag: Allmän sjukförsäkringsavgift skall inte tas ut av den som har en förvärvsinkomst som understiger av det basbelopp som gällde vid årets ingång. Skälen för regeringens förslag: uttas en avgift om på förvärvsinkomster upp till 7,5 basbelopp (prop. 1992/93:136, bet. 1992/93:SfU9, rskr. 1992/93:157, SFS 1992:1745). Avgift tas inte ut om förvärvsinkomsterna understiger av det vid årets ingång gällande basbeloppet enligt AFL. Gränsen överensstämmer med den som gäller för deklarationsskyldighet för förvärvsinkomster. Enligt beslut har gränsen för deklarationsskyldighet sänkts till av basbeloppet (prop. 1992/93:50, bet. 1992/93:FiU1 och 1992/93:SkU18, rskr. 1992/93:158, SFS 1992:1484). I likhet med vad som anfördes i prop. 1992/93:136 anser vi att från även gränsen för uttag av den allmänna sjukförsäkringsavgiften bör sänkas till av basbeloppet. Vi lägger fram förslag till lag om ändring i 3 § lagen (1992:1745) om allmän sjukför- säkringsavgift i enlighet härmed. 8 Ikraftträdande, kostnader och Ändringen i lagen om allmän sjukförsäkringsavgift och ändringen av 3 kap. 16 a § AFL föreslås träda i kraft . Då övriga ändringar i AFL och lagen om ersättning och ledighet för närståendevård kräver förändringar av nuvarande ADB-rutiner m.m. föreslås dessa ändringar träda i kraft . Förslaget om att skattepliktiga förmåner inte skall ingå i SGI under vissa omständigheter kommer att innebära en viss reducering av försäkringsut- gifterna. Någon beräkning av besparingens omfattning har dock inte varit möjlig att göra. I administrativt avseende innebär förslaget viss kostnadsökning. Övriga förslag rörande SGI och årsarbetstid beräknas innebära administrativa be- sparingar motsvarande ca . När det gäller besparingarna på administrationen sammantaget avser rege- ringen att återkomma till frågan i sam- band med budgetbehandlingen av socialförsäkringsadministrationens totala resursbehov. Yttrande över (RFV ANSER 1992:4) Översyn av reglerna om sjukpenninggrundande inkomst (SGI) har avgetts av Försäkringsöverdomstolen, Kammarrätten i , Länsrätten i , , , , , , Statens löne- och pensionsverk, , , , , Svenska kommun- förbundet, , Landsorganisa- tionen i , , akademikers centralorganisation, , Lant- brukarnas riksförbund, , Arbetslöshetskassornas samorganisation, , och . Utdrag ur protokoll vid Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , 1993/94:59 Vissa sjukförsäkringsfrågor