prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Regeringen anser att gmndutfoUdning av vämpUktigaför amfibieförfoand cxh områdesfoundna kustartiUeriförfoand (med undanfag avfoevakningsbåt för beredskapstjänst) därför inte foör genomföras vidNonlandskustens marinkommando efter den . MöjUgheten attubiyttja detfe marinkommandos övningsområde cxh gcxfe utbUdningsfoetingelserfoör dcxktiUsvidare foifoehåUas. Försvarsmakten har beräknat att en nedfeggning avgmndutbUdning enUgt förslaget ger en årUg nettofoesparing under perioden1997/98 -2005/2006 på ca 15,9 nuljoner kronor. Då har foeaktots att vissainvesteringar måste göras i omfoyggnad, personafevveckUng cxh flyttning avpersonal. Omkring 30 yrkesofficerare foehöver överföras tiU andra förfoand.Omkring 40 yrkesofficerare och drygt 50 civilanstäUda folir övertaUga. Etetankommer på arbetsmarknadens parter att bestämma villkoren för avveckling cxhflyttning av personal. Iregleringsforevet för /95 medges Försvarsmakten dispens firånatt tillämpa ansfegsförordningen (1992:760) för merparten avmaterielanskafliiingen vad avser avräkning av förskott. Dispensen mnefoär attFörsvarsmakten avräknar förskott mot ansfeget vid utfoetalning cxh inte vidfiiUgjord leverans. Regeringen anser att Försvarsmakten inte längrefoör undantas ifrån ansfegsförordningens regler. För materielfoeställningar somsträcker sig över en längre tidspericxl är det dock oklart vad som kan ansessom fiiUgjoid leverans. Regeringen avser att utreda principerna för vad somskaU foetraktas som fiiUgjord leverans i förordningens mening cxh hur detfaskaU tiUämpas på Försvarsmakten. Vicfere avser regeringen att analyseraeventueUa budgetkonsekvenser. Regeringens avsikt är att Försvarsmakten skaUtillämpa ansfegsförordningens regler . Om det ärmöjUgt, skaU myndigheten tillämpa regelverket tidigare. Detfe kommer attutredas . 3.2 Ersättningar för kroppsskador 1993/94 Utgift 66 353 882 1994/95 Ansfeg 74 198 000 1995/96 Försfeg 111297 000 varav74 198 000 beräknat för juU 1995 - Ansfeget avser vissa Uvräntor cxh ersättningarenUgt fegen (1977:265) om sfatiigt personskadeskydd och förordningen (1977:284)om arbetsskadeförsäkring och sfatiigt personskadeskydd. Verksamhetenunder ansfeget är regelstyrd och medel föreslås därför i form av förslagsansfegpå . 1. tiU Försvarsmakten för /96anvisar ett ramanslag på 59 . 1994/95:100 BUaga 5 2. godkänner regeringens försfeg tiU nya deUndex ingående försvarsprisindex (avsnitt 3. III och EV) 3.bemyndigar regeringen attjustera ansfeget A 1. Försvarsmakten och bemyndiganderamamaenUgtförsvarsprisindex med hänsyn tiU den fektiska prisutvecklingen under periodenden 1 juh 1994 tiUden31decemfoer 1994, 4.bemyndigar regeringen att medgebeställning av materiel m.m. och utvecklingsarbete för Försvarsmakten inom enkostnadsram av högst 55 för tiden efter foudgeferet 1995/96, 5.foemyndigar regeringen attmedge foeställningar av investeringar i anslagsfinansierade anfeggningar förFörsvarsmakten inom en kosbiadsram av högst för tiden /96, 6.godkänner att Försvarsmaktengenom foeslut om memtgift på Prop. 1994/95:100 ansfeget A 1. Försvarsmakten m.m. fär kompensation för Bilaga 5 försUbiing av materielsom använts i FN-tjänst (avsnitt 3.B), 7.godkänner regeringens försfegtiU omräkning av planeringsramen för (avsnitt FV.l), 8.godkänner regeringensförs&g tiU ett nytt system för foeställningsbemyndigande för materiel cxhans&gsfinansierade anfeggningar (avsnitt V.5), 9. godkännervad regeringen har anfört om inrättande om ett forigadcentium(avsnitt EV. 10), 10. tUl Ersättningar för kroppsskador /96 anvisar ett försfegsansfeg på . 4 Vissa Försvarsmakten närstående myndigheter Prop. Etemyndigheter som f.n. upptas under Uttera B. Vissa Försvarsmakten närsfeendemyndigheter är , , , och . Gemensamt för dessa myndigheter är att de ger stödtUI Försvarsmakten. De levererar oUka produktionsfektorer som ingår iFörsvarsmaktens produktionsprocess för att fol.a. Somexempel kan nämnas att levererar materiel.Fortifikationsverket tiUhandahåUer lokaler m.m. Ete flesfa av myndighetema är uppdragsstyrda avFörsvarsmakten men självständiga myndigheter direkt under regeringen.Huvuddelen av myndighetema är avgiftsfinansierade cxh gemensamt för dem är attde nästan undanfagslöst har en monopolsituation för de tjänster som erbjuds. Efterföljande tiU - - tas upp under Uttera G. Regeringenfoeräknar foesparingama under Utterat tiU 27 200 000 mUjoner kronor. 1993/94 Utgift 1 000 1) 1994/95 Ansfeg 1 000 1995/96 Försfeg I 000 1)Avser Fortifikationsförvaltiungen är en central förvaltningsmyndighet med huvuduppgift att förvalfe sfetens festigheter avsedda för försvarsändamål 102 (ändamåls&stigheter). Prop.1994/95:100 Bilaga 5 följande inriktning av verksainheten för budgeferet 1995/96. Uppbyggnaden av verket fortsätter, främst avseendeinformationssystem, uppdatering av festighetsregister och utveckling avmetcxler för hyresberäkning och hyresadministration. System skaU utvecklas så att kapitaUcosbteder,underhåUskostnader cxh verkets förvaltiiingskostnader skaU kunna fördelas pånyttjare och oUka objekt. Inom verksamhetsgrenen festighetsförvalbiinginnefoär utvecklingen att nybyggandet kommer att minska som avyttringfolir en aUt tyngre uppgift. Inom verksamhetsgrenen uppdragsverksamhet fömtserFortifikationsverket uppdrag fol.a. vad gäUer isfoekämpning på flygbanor,miljökoncessioner, skjutbanesäkerhet och fysisk planering. Verksamhetenfinansieras genom avgifter. I resulfaqjrognosen foeräknas intäkter från&stighetsförvaltiiing och uppdragsverksamhet av tiU 3505 100 OCX) kronor. En viss osäkerhet anmäls när det gäUer kostnadema för denegna förvaltningen. föreslår att låneramen iRUcsgäldskontoret för investeringar i mark, vissa anfeggningar cxh lokaler skaUuppgå tiU 2 . Årsredovisningen för Fortifikationsförvaltningenvisar att verksamheten foedrivits så att de uppsatfa verksamhetsmålen ihuvudsak har kunnat nås. EnUgt uppvisar årsredovisningenvissa forister. Bl.a. har foelasfet sfetsverketscheckräkning på ett sätt som kräver regeringens medgivande utan att detta harmhämfats. konsfeterar också vissaforister i resulfatredovisningen. 1 foåda dessa avseenden har Riksrevisionsverketrikfat invändningar mot årsredovisningen. 1994/95:100 Bilaga 5 FortifikationsverketskaU förvalfa ändamålsfestighetema så att -gcxl hushållning och högekonomisk effektivitet uppnås -ändamålsenUga mark-, anfeggmngs- och lokalresurser kan tiUhandahål&s på konkurrenskraftigaviUkor - &stighetemasvärden långsiktigt tiUvaratas. , ans&g I . Regeringenfoedömer att verksamheten under /94 i aUt väsentUgt hargenomförts i enUghet med vad som har angetts i regleringsbrevet. Årsredovisningenmedger dcxk inte en mera noggrann bedömning av måluppfyUelsen. Ete av påta&de foristema iresulfatredovisningen foör uite föranlec& någon sarskUd åtgärd frånregeringen med tanke på att de hänför sig tiU en myndighet som varit föremålför omstruktureringsåtgärder. Närdet gäUer de övriga foristema i årsredovisningen avser regeringen att i annatsammanhang vidfa lämpUga åtgärder. Verksamheten bör foedrivas försfeg. huvudsak i enlighet med Lånerameni för mvesteringar i mark, vissa anfeggningar och lokaler böruppgå tiU 2 000 000 000 för /96. 1993/94 Utgift 1 294 915 000 1994/95 Ansfeg 1 000 1995/96 Försfeg 1 000 är en centralförvaltiiingsmyndighet med uppgift att anskaffa, vidmakthåUa och avveckfemateriel och fömödenheter på uppdrag av Försvarsmakten samt att inom detfe områdestödja Försvarsmaktens verksamhet. Myndigheten biträder Försvarsmakten i frågaom långsUctig materielförsöijningsplanering samt materielsystemkunskap. Myndigheten får inom sitt verksamhetsområde äventiUhandahåUa tjänster åt andra än Försvarsmakten. Verkethar under /94 disponerat följande ansfeg: Arméförfoand: Anskaffning av materiel Marinförband: Anskafirung av materiel Flygvapenförband: Anskaffiiing av materiel Operativ ledning m.m.: Anskaffning av materiel Operativ ledning: Forsknmg och utveckling Anskaffnmg av materiel för Verket har i sin årsredovisning i de delar somavser resultatredovisningen redovisat verksamheten i följande verksamhetsgrenar:Uppdrag för armén. Uppdrag för marinen. Uppdrag för flygvapnet. Uppdrag föroperativ ledning. Uppdrag för försvarsgemensam teknologiförsörjning. Uppdrag för övriga kunder. Uppdrag tiU stöd förFörsvarsmaktens ledning och produktion. Drivmedelsförsörjning,Reservmateriel-försörjning, Verksfadsdrift. Resulfatredovisningen pekar på attverksamhetsmålen för de olika verksamhetsgrenarna i huvudsak har nåtts. foedömer att verketsårsredovisning är rättvisande. Verket har i sin ansfegsframställning redovisat verksamheten i följande verksamhetsgrenar: Materielprodukter, Stöd tUl kunder, Reservmaterielförsöijning,Drivmedelsförsörjning, Övrigt. 1994/95:100 BUaga 5 skaU anskaffa, vidmakthåUa cxh aweclda materiel och fömödenheterpå uppdrag av Försvarsmakten, och foitiäda Försvarsmakten i fråga om långsiktignteterielförsöijningsplanering samt materielsystemkunskap. Resulfatetav myndighetens verksamhet under /94 är tiUfredsstäUande. Regeringenfoedömer att nuvarande inriktning och avgiftsfinansiering av verksamheten foörgäUa även under /1996. 99 884 575 1) 11 317 077 2) 144 490 000 1993/94 Utgift 1993/94 Utgift 1994/95 Ans&g 1995/96 Förs&g varav8 571 000 beräknat för juU 1995 - 1)Avser MiUtärhögskolan 2)Avser Försvaretsförvaltiiingshögsko& Eten nuvarande myndigheten den 1 juU 1994 cxh övertog därvid den verksamhet som tidigarebedrevs av den dåvarande cxh Försvarets förvaltiungshögsko&. Årsredovisning avseende /94 fördessa myndigheter Prop. 1994/95:1(X) har lämnats av MiUtärhögskolan. MiUtärhögskolan är central förvaltningsmyndighetför utfoUdning av personal för Försvarsmakten, andra totalförsvarsmyndigheteroch för samhäUet i övrigt. Vid skaU också foedrivas forskning. Ete övergripande målen för MiUtärhögskolan är attgenom utfoUdning och forskning stödja Försvarsmaktens personeUakompetensuppfoyggnad. I årsredovisningen för MiUtärhögskolan redovisasverksamheten i följande verksamhetsområden. -MiUtärhistoria och metodik Av årsredovisningen för framgåratt utbUdningsvolymen gått upp och att den genomsnittUga kostnaden perhelårspresfation ökat. Vidare framgår att målen för verksamheten i aUtväsentUgt har uppnåtts. MiUtärhögskolanredovisar ett ansfegssparande om . revisionsfoerättelse innehåUerinvändningar mot årsredovisningen. Enligt verket är redovisningen avanfeggningstUlgångar foristfaUig. Vidare ger redovisningen en missvisande foUdav lån uppfagna hos . I årsredovisningen för Försvaretsförvaltningshögskofe redovisas verksainheten i följande verksamhetsgrenar. -Forskning och utveckling Av årsredovisningen för Förvaltningshögskolanfiramgår att UtbUdningsvolymen gått ned och att den genomsnittUga kosbiaden perelevdag ökat. Etetfa förklaras med dels att udUdningen i större utsfräckningsker på distans, vUket gör att kosbiadema har ökat för skolan men minskat föruppdragsgivaren, dels att de fesfa kostnaderna har ökat på gmnd av att antaletelevt&gar minskat. Vidare framgår av redovisningen att verksamhetengenomförts med i aUt väsentUgt hög måluppfyUelse. För Försvarets förvaltningshögsko& redovisasett ans&gssparande om . foedömer att årsredovisningenför Försvarets förvalbiingshögsko& i aUt väsentUgt är rättvisande. MiUtärhögskolan föreslår i sin ansfegsframställningatt huvuddelen av verksamheten vid skolan skaU finansieras med avgifter, medanviss verksamhet avseende forskning och utveckling föreslås foUansfegsfinansierad. Eten avgiftsfinansierade verksamheten föreslås uppgå tiU239 och den ansfegsfinansierade tUl . 1994/95:100 BUaga 5 Ete övergripandemål som gäUer för /95 foör Ugga fest. , Ramansfeg Beräknade avgiftsmkomster Regeringenser aUvarUgt på foristema i årsredovisningen för MiUtärhögskolan cxh på detförhåUandet att kostnadema per elevefeg vid har ökat. Meddetfa påpekande foedömer regeringen att verksamheten vid ochFörsvarets förvaltiiingshögskola under /94 i aUt väsentUgtbedrivits i överenstämmelse med angivna verksamhetsmål. MiUtärhögskolansverksamhet bör i princip avgiftsfinansieras. Högskolans forskningsverksamhetavseende miUtärhistoria och säkerhetspoUtik bör dock finansieras medansfegsmedel. Vid beräkningen av MiUtärhögskolans ansfegsmedelhar hänsyn fegits tiU det allmänna besparingskravet som åvUar myndighetema medanledning av prop. 1994/95:25. Sammanfaget innefoär detta en foesparing på ca15 (18 månader). Regeringen fömtsätter att MiUtärhögskolan vidtaråtgärder för att minska den genomsnittUga kostnaden per helårspresfetion.Regeringen fömtsätterockså att MiUtärhögskolan vidtar åtgärder som är ägnade att Prop. kommatiU rätfa med sådana forister som påtafets i BUaga 5 revisionsberättelseöver MiUtärhögskolans årsredovisning. E)ärvid är det enUgt regeringens mening särskUt angefeget att högskolan tillförs erforderUgekonomfedministrativ kompetens cxh att den administrativa verksamhetenvid skoloma sammanförs tUl en gemensam adminsitrativ 1993/94Utgift 399 286 715 1994/95 Ansfeg 402 166 000 1995/96 Försfeg 604 890000 varav397 098 000 foeräknat för juU 1995 - Försvaretsradioanstalt svarar inom totalförsvaret för produktion av underrättelsergmncfede på information inhämfade genom signalspaning. Denna verksamhet sker enUgt den inriktning somregeringen cxh övriga uppdragsgivare anger. skaU cxksåutveckfe teknisk materiel och metcxler som behövs för att bedriva dennaverksamhet. Verksamheten är av sådan natur att en närmareredogörelse för den inte bör lämnas här. YtterUgare information kommer att gestiU försvarsutskott i särskUd ordning. Försvaretsradioanstalt anmäler i sin årsredovisning att verksamheten i aUt väsentUgtbedrivits enUgt plan. Resulfatredovisningen är indefed i delprogram. Enredogörelse för verksamheten mom de tre delprogrammen under /94lämnas. Påanslaget B 5. har ansfegskrediten umyttjats med 8 187 OCX) kr. anför i sinrevisionsfoerättelse att årsredovisningen är rättvisande. hemstäUer att medel för verksamhetens genomförande anvisas med600 8(X) . har tiUstyrkt ansfegsfiamstäUningen . Bilaga 5 Regermgens överväganden Försvaretsradioanstalt skaU foedriva signalspaning enUgt den inriktning som regeringen,Försvarsmakten cxh övriga uppdragsgivare anger. Försvaretsradioanstalt, ramansfeg . Regeringenkonsfaterar att verksamheten under /94 bedrivits med sådaninriktning att målen försvarsbeslut kan nås. Regeringen foeräknarmedlen under anslaget tiU 604 890 CX). 1.tiU /96 anvisar ett ans&g på , 2.foemyndigar regermgen att /96 fefa fa upp lån i Riksgäldskontoretför investeringar i mark, vissa anfeggningar och lokaler intiU ett sammanlagtfoelopp av 2 , 3.tUl /96 anvisar ett anslag på I , 4.tUl MiUtärhögskolan /96 anvisar ett ramansfeg på , 5.tUl /96 anvisar ett Det civila försvaret BUaga 5 Överstyrelsenför civU foeredskap har lämnat programplan för det civife försvaret avseendeperioden /96 - 1999/00. Programplanen innehåUer fol.a. foedömningar avberedskapsfeget för det civife försvaret. De funktionsansvariga myndigheternahar vidare lämnat årsredovisningar vUka delvis innehåUer fiinktionsvisaredogörelser för beredskapsfeget. Ete redovisas för Försvarsdepartementets deli denna foUaga och när det gäUer övriga funktionsansvariga departement irespektive bilagor i budgeropositionen. Överstyrelsen redogör i programplanen för detfoedömcfe foeredskapsläget med avseende på det civife försvarets trehuvuduppgifter enUgt totalförsvarsfoeslut. Vidare redovisasgränssättande fåktorer/forister, varvid särskUd uppmärksamhet ägnas åt densårfoarhet som flertalet fiinktioner visat sig ha cfe det gäUer foeroendet avel, tele och ADB. SlutUgen redogörs för den resurskomplettering som foedömsvara möjUg under ett s.k. återfagningsskede. Överstyrelsen anser sammanfettningsvis att detfort&rande kvarstår forister i det civUa försvarets förmåga. Bl.a. uppvisarvissa s.k. vita& fiinktioner fortfarande en oaccepfafoel sårbarhet, vilkethar väsentUg foetydelse för förmågan att motsfe ett strategiskt överfaU. Beroendetav el, tele cxh ADB är gränssättande för flera fiinktioner. För att enresurskomplettering skaU kunna genomföras med hög säkerhet bör, enUgtÖverstyrelsen, en reaUserfoarhetsprövning göras. Sammanfaget leder enhgtÖverstyrelsen en fördjupad analys av gränssättande &ktorer m.m. tiU en mernyanserad bedömning av beredskapsfeget i årets programplan. 1994/95:100 Bilaga 5 Etenav riksc&gen beslutade inriktningen av pfeneringen inom det civifeförsvaret skaU i aUt väsentUgt följas. SärskUd uppmärksamhet skaU ägnas åtsådana åtgärder som långsiktigt stärker förmågan att motsfe störningar ielförsörjning, telekommunikationer och ADB-system. Regeringen viU inledningsvis foetona att det civifeförsvarets förmåga att lösa sina uppgifter under säkerhetspoUtiska kriser cxhkrig, det s.k. foeredskapsläget, i hög grad gmncfes på det fredstida samhäUetsutveckling när det gäUer rofousthet och flexibiUtet mför olika sfeg avstörningar. Ete åtgärder som vidtas i samhäUet för att motverka och minskakonsekvensema av fredstida stömingar och hot är därför av gmndfeggandebetydelse. Regeringen viU i detfa sammanhang erinra om det arbete som bedrivsav Hot- cxh riskutidningen (Fö 1992:03). Ufredningen, som fol.a. har tiUuppgift att utrecfe foeredskapen uiför påfiestiiingar cxh risker i detfredsticfe samhäUet, kommer att lämna sitt slutbetänkande. Innebörden av det här sagda är bl.a. att merövergripande foeredskapsfegesfoedömningar för det civife försvaret är vanskligaatt göra med någon större precision och att de beredskapsåtgärder som vidtas ivissa feU kan ha Uten foetydelse om utveckUngen i samhäUet förändras väsentUgt.LUcväl är det möjUgt att med ganska stor säkerhet uttala sig om beredskapen påvissa enskUda områden. Regeringensallmänna bedömning är, mot foakgmnd av inriktningen i 1992 årstotalförsvarsfoeslut och de förtydUganden av de säkerhetspoUtiskautgångspunktema som därefter gjorts, att foeredskapsläget på vissa områden somheUiet är förhållandevis fora. Etet gäUer fol.a. hälso-cxh sjukvården cxhUvsmedelsförsörjningen. Regeringen framhåUer i Jordfomksdepartementets foifegatiU propositionen att det, mot foakgmnd av fol.a. de ändrade förhållanden förUvsmedelsförsörjningen som ett svenskt medlemskap i innebär, är angefegetatt en utredning om omfettiiingen av beredskapen på Uvsmedelsområdet kommer tiUstånd mför det kommande försvarsfoeslutet. Påandra områden föreUgger forister. Sä är inte minst feUet foeträffandefoeredskapen på elområdet. Regeringen ser aUvarUgt på detfa förhåUande.Beredskapsfrågoma på detfa område behandlas f.n. av (N 1992:04). Regeringen avser att i samfoand med förfoeredelsema inför näsfatotalförsvarsfoeslut fefa analysera vUka hotmot el-, tele- cxh ledningssystemen som foör vara dimensionerande Prop.1994/95:100 för inriktiimgen av foeredskapsåtgärdema på dessa områden. Härvidkan Bilaga 5 också ett vidare spektmm av åtgärder komma att aktuaUseras. På uidustrivamförsörjningsområdet finns det enfoetydande osäkerhet om foeredskapsfeget cxh foehovet av foeredskapsåtgärder påsikt. Anledningen är att ett underfeg beträffande Försvarsmaktens behov av stödfrån det civife samhäUet för återfagningsändamål inte finns tiUgängUgt förrän tidigasthösten 1995. I likhet med vad som anfördes i förra åretsbudgetproposition viU regeringen foetona foetydelsen av fortsattmetcxlutveckling när det gäUer möjUghetema att foedöma förmågan inom det civifeförsvarets fiinktioner under säkerhetspoUtiska kriser och i krig. EnUgtregeringens mening är det vidare väsentUgt att kunna åsfadkomma mersammanfettande foedömningar av foeredskapsfeget som en gmnd förawägnings-resonemang cxh tiUdelning av resurser. Regeringen har i detföregående foehandfet Överstyrelsens för civU foeredskap roU när det gäUersamordning samt uppföljning cxh utvärdering inom det civife försvaret. Med det underfeg som föreUgger anser regeringenatt Överstyrelsens försfeg tiU inriktning av foeredskapsåtgärdema inom detcivife försvaret för /96 i huvudsak är lämpUg. Regeringen viUfoetona vUcten av att särskUd uppmärksamhet ägnas åtgärder som långsiktigtstärker foeredskapen i fråga om elförsörjning, telekommunikationer ochADB-system. Med hänsyn tiU foehovet att göra besparingar i densfatiiga verksainheten har en ininskning gjorts av den ekonomiskaplaneringsramen med 65,5 mUjoner kr (18 månader). Beloppet har fördefets med44,2 mUjoner kr på Försvarsdepartementet cxh med 21,3 mUjoner kr på övrigadepartement. Utgångspunkten har varit att besparingsnivån för det civifeförsvaret skaU vara fegre än för det miUtära försvaret. Besparingama har istort fegts ut proportioneUt jämfört med förslagen i Överstyrelsens för civUberedskap programplan. Efter dessa foesparingar uppgår den civifeplaneringsramen för /96 tiU 3 283,2 mUjoner kronor (18månader). har foofegisering och i vissa feU även privatisering genomförts av sådana verksamheter mom sfat och kommuner som har väsentiig foetydelse fiin foeredskapssynpunkt. Exempel på det sfatUga området är foofegiseringama av Sfatens OUka lösningar har valts för att foeredskapskravenskaU kunna tiUgodoses även i fortsätmingen. kommuna&området är utvecklingen mer svåröverfoUckbar. bedömts som särskUt angefeget att foevaka i vUken utsträckning 8 1994/95. privatisering genomförs för sådana kommunala och Prop. 1994/95:100landstingskommunafe verksamheter som är frivilUga eftersom ansvaret Bilaga 5för beredskapen cfe upphör för kommunema cxh landstingen. Överstyrelsen för civU beredskap har i en rapportfol.a. föresfegitatt regeringen skaU fefa utrecfe vilka riktlinjer, fegregler cxh åtgärder somfoehövs för att trygga foeredskapen vid foofegisering cxh privatisering momviktiga konununafe verksamhetsområden. EnUgt regeringens uppfettning är det väsentUgt attkonsekvensema för foeredskapen av vidfagna foofegiseringar cxh privatiseringarfortiöpande analyseras och att åtgärder vidtas för att motverka negativakonsekvenser. Från försvarssynpunkt är foofegiseringar cxhprivatiseringar i allmänhet negativa. Ete försvårar möjUghetema att upprätthåUaen god beredskap. På områden som är av särskUd foetydelse för det civifeförsvaret foör därför själv&Uet foeredskapsaspektema vägas in som en vUctigfaktor. Regeringen avser att i anslutning tiUförberedelsema för näsfa totalförvarsbeslut närmare överväga vilka förändringari bl.a. regelverket som kan vara motiverade för att tiUgodose foeredskapenskrav. Riksdagenantog regeringens försfeg tiU feg om civUt försvar (prop.1994/95:7, bet. 1994/95:FöU2, rskr. 1994/95:80). Lagen som träder i kraft den 1juU 1995, mnehåUer bl.a. foestämmelser om kommunemas, landstingens cxh dekyrkUga kommunernas foeredskaps-förfoeredelser i fired cxh uppgifter vid höjdberedskap. Lagen innebär att kommunerna överfar ansvaret förfoefoUdiingsskyddet cxh räddningstjänsten på den lokafe nivån. För kommunemas samfede uppgifter mom det civifeförsvaret foetafer sfaten en århg ersättning, som bestäms med utgångspunkt iden enskUde kommunens utsatthet och risker i krig. Överstyrelsen för civUberedskap har på regeringens uppdrag utarbefat ett försfeg tiU utformning avett ersättningssystem mklusive en indelning av kommunerna i prioritets-gmppermed hänsyn tiU utsatthet och risker. Sfatens roU blir i fortsättningen att genom iförsfa hand länsstyrelserna ge stöd åt kommunerna och följa upp beredskapsförberedelsema och det uppnådda foeredskapsfeget. Överstyrelsen för civU beredskap har fagit fram ett försfeg tiU kompetensprofileroch program för kompetensutveckling och övrigt stöd Prop. 1994/95:100 tiU den berörda länsstyrelsepersonalen. feststäUer ansfegen på sfatsbudgeten inom den ekononuska ramen för det civifeförsvaret för /96 tUl 3 . 5.2 Funktionen Civil ledning och samordning Överstyrelsen för civU foeredskap: CivU ledning och samordning 1993/94 Utgift 52 163 000 1994/95 Ansfeg 89 336 000 1995/96 Förslag 119 960 000 varav79 330 000 foeräknat för juU 1995-juni 1996 Under ansfeget finansieras i sin helhetverksamhetsgrenarna Administrativt stöd, Funktionsledning, Samordning av civUtförsvar. Forskningssamordning, Beredskapshänsyn i planering och samhäUsutveckUng,Kompetensutveckling inom det civife försvaret samt ADB-sårfoarhet.