prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — Verksamhetenregleras i skollagen (1985:1100) och i sameskolförordningen (1967:216). Utbildningen vid sameskolan har som övergripandemål att ge samers bam en utbildning med samisk inriktning som i övrigtmotsvarar utbildningen t.o.m årskurs 6 i gmndskolan. Vid sameskolan sker undervisning på svenska ochsamiska. Ämnet samiska förekommer i samtliga årskurser. Sameskolomaleds av en styrelse, vars kansli är förlagt till . Frånanslaget utgår även bidrag till . Resultatredovisningenför /94 utvisar att Sameskolstyrelsen utöver ramanslaget ävenhaft iiikomster om under budgetåret. Myndigheten har redovisatett anslagssparande om . Enligt Sameskolstyrelsens skolplan är aktivtvåspråkighet ett mål för sameskolan. Förnärvarande pågår ett forskningsprojekt om sameskolan och språken. Projektetssyfte är att utvärdera sameskolans undervisning i samiska och svenska, utprövanya modeller för undervisningen och att föreslå framtida program. Ävenläromedelssituationen skall granskas. RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar. RRVhar dock bl.a. påpekat att Sameskolstyrelsen inte inkonunit medårsredovisningen till inom föreskriven tid och attstyrelsen finansierat inköp av anläggningstiUgångar dels med lån iRiksgäldskontoret, dels med medel från ramanslag. Vidare har RRV påpekat attden inlänmade årsredovisningen saknade finansieringsanalys. Sameskolstyrelsenhar inlänmat en finansieringsanalys till RRV. Prop.1994/95:100 Bil. Deövergripande målen för sameskoloma bör ligga fast. Resureer 1995/96 Ramanslag48 Regeringenkonstaterar att bokslutet i allt väsentligt är rättvisande enligt RRV:sbedömning. Regeringen fömtsätter att de påpekanden som RRV gjort konuner attbeaktas i fortsättningen. Någon bedönming av effektiviteten i verksamhetenhar inte kunnat göras eftersom underlag för sådan prövning saknas. De övergripande målen försameskoloma bör ligga fast. Enligtdirektiv utfärdade av regeringen skall Sameskolstyrelsenlämna en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1997-1999 som skall yttra sig över. Sameskolstyrelsenskall hämtöver utarbeta resultatmått för sameskolornas verksamheter.Resultatmått bör även tas fram för . Sådana mätt är enfömtsättning för att analyser av skolomas resul- tatskall kunna göras och för att effektiviteten i verksamheten skall kunna Prop. 1994/95:100 mätas. Därmed får också regeringen ett underlag förbedömningen av Bil. Samemasfolkhögskola har föreslagit en höjning av nuvarande bidrag för att kunna utökakursverksamheten. För /95 utgör bidraget . Medhänsyn till det anslagssparande som finns under anslaget för sameskolomasverksamhet samt till att ingen besparing gjorts under detta anslag, anserregeringen att en viss omfördelning bör ske till inombefintlig anslagsram. 11. till Sameskolor för /96 anvisarett ramanslag på . 1993/94 Utgift 329 370 468' 1994/95 Anslag 376 839 0001995/96 Förslag 594 515 000 Varav 385 329 000 beräknat för " Avser anslagen Specialskolor: Utbildning m.m. ochSpecialskolor: Utrustning mm. Verksamheten regleras i skollagen (1985:1100), ispecialskolförordningen (1965:478) samt i förordningen (1988:1384) medinstmktion för Tomtebodaskolans resurscenter. För verksamheten gäller ävenförordningen (SKOLFS 1991:37) om utveckling av verksamheten vid specialskolanmm. och förordningen (SKOLFS 1994:16) om ersättning förelever i specialskolanoch sameskolan. Utbildningen i specialskolan harsom övergripande mål att ge bam och ungdomar med synskada, dövhet, hörselskadaeller grava språkstömingar en till varje elevs fömtsättningar anpassadutbildning som så längt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges igmndskolan. Undervisningen för synskadadeelever med eller utan ytterligare funk tionshinder bedrivs vid en skolenhet i (). Döva och hörselskadade elever undervisas antingen vid någon av de fem regionala skolenheterna belägna i (Manillaskolan). (Östervångssko lan), (Vänerskolan), (Birgittaskolan) och Hämösand (Kristinaskolan), eller i särskilda klasser förlagda till gmndskolan (s.k. extema klasser). Skolenheten i (Åsbackaskolan) tillhandahåller gc undervisningför döva eller hörselskadade elever som ocksä är utveck- Vidskolenheten i () undervisas normalbegåvade bam med gravaspråkstömingar samt döva eller hörselskadade bam med beteendestömingar ellerandra komplikationer. FömtomTomtebodaskolans resurscenter finns det specialpedagogiska resurscenter vidEkeskolan, Åsbackaskolan och . Resurscentrenskall genom utredning och träning främja elevemas allsidiga utveckling samt informeraoch fortbilda föräldrar, lärare och övrig personal. Prop.1994/95:100 Bil. Specialskolomaoch Tomtebodaskolans resurscenter (TRC) har i årsredovisningama redovisatverksamheten i delområdena undervisning, boende och service samt administrationoch för vissa skolor dessutom resurscenter/kunskapscenter. Statens institutför handikappfrågor i skolan () har i en sammanställning avårsredovisningama konstaterat att samtliga specialskolor och TRC har redovisatdet efterfrågade materialet. Resultatredovisningarna visar bl.a. attjämförelser har gjorts men de är, enligt , inte rättvisandedå redovisningssystemet har lagts om. För att möjliggöra jämförelser mellanskoloma behöver riktlinjer utarbetas för slutprestationer ochkvalitetsredovisning, vilket institutet är berett att göra pä uppdrag avregeringen. RRV:s revisionsberättelser innehåller en invändningmot årsredovisningen för TRC. Invändningen föranleds av att ärsredovisningeninte har inlämnats inom föreskriven tid. RRV har i övrigt inte någrainvändningar. Deövergripande målen för verksamheten bör ligga fast. Resureer 1995/96 Avspecialskolomas och TRC:s årsredovisningar framgår att tydligare verksamhetsmålbehöver utarbetas vid skoloma. Skoloma bör därvid låta de målsättningar somuttrycks i läroplanen vara vägledande för utformningen av verksamhetsmålen.Det är elevemas kunskapsutveckling som skallstå i centmm och som verksamhetens resultat skall mätas utifrån. Prop.1994/95:100 Regeringen anser det viktigt att kvalitetsmått utarbetas och attslutpresta- Bil. 9 tioner vid skoloma redovisas. Regeringen konstaterar att RRV haft en invändning irevisionsberättelsen för TRC med anledning av att TRC inte lärrmat inårsredovisningen inom föreskriven tid. Regeringen fömtsätter att kommandeårsredovisningar lämnas inom den tid som är föreskriven. Regeringenanser att de övergripande målen för verksamheten bör ligga fast. Vid specialskoloma beräknas elevantalet utökasunder /96. Regeringen har emellertid inte räknat upp anslaget iden utsträckning som föreslagit för det utökade elevantalet. En del av denberäknade ökningen av antalet elever bör kunna finansieras inom ramen för eneffektiviserad verksamhet. Regeringen föreslår att anslaget räknas upp med 10miljoner kronor. Dessa medel bör få utnyttjas av skoloma endast i den månelevantalet ökar. Av de medel som avsattes /95 förutökade kostnader i samband med elevtillströmning till skoloma, ,har regeringen givit möjligheten att fördela högst tillEkeskolans rampost. Regeringenhar i inledningen till littera A. Skolväsendet (avsnitt 3.2) redogjort för attersättningen från hemkommunen till staten för elever i specialskolan bör höjastill . Även fortsättningsvis bör en reducerad avgift tas ut förelever i s.k. extema klasser av specialskolan. 12. t\[\ Specialskolor m.m. för /96anvisar ett ramanslag på . Statens skola för vuxna i Hämösand 1993/94 Utgift 18 518 955" 1994/95 Anslag 19 462 000 1995/96 Förslag 30 380 000 varav20 112 000 beräknat för "I utgiftsposten ingär semestedöneskuld om . Degmndläggande bestämmelsema om statens skolor för vuxna (SSV) finns i lagen(1991:1108) om statens skolor för vuxna och förordningen (1992:601) om statensskolor för vuxna. Detövergripande målet för SSV är att komplettera den kommunala vuxenutbildningengenom att erbjuda utbildning av i huvudsak samma slag i form avdistansutbildning. Anslagettillförs inkomster vid uppdragsutbildning enligt förordningen (1986:64) omuppdragsutbildning vid statens skolor för vuxna samt avgifter förstudiematerial och andra hjälpmedel samt ansökningsavgifter enligt 6 § andrastycket och 7 § lagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna. Statens skola för vuxna i Hämösand (SSVH) har i sinårsredovisning i de delar som avser resultatredovisningen lämnat en redovisningindelad i verksamhetsgrenama anslagsfinansierad verksamhet och uppdragsfinansieradverksamhet. SSVH har redovisat ett anslagssparande om 1 375 000kr för budgetåret. RRV:srevisionsberättelse innehåller inte några invändningar. SSVHföreslår i sin förenklade anslagsframställning att ytterligare medel skalltillföras verksamheten såväl för utökade utbildningsinsatser som för olikautvecklingsinsatser. Prop.1994/95:100 Bil. Deövergripande målen för verksamheten bör ligga fast. Resureerför 1995/96 Bil.9 Regeringen konstaterar att RRV inte har haftnågra invändningar i revisionsberättelsen avseende SSVH. Regeringen instämmeri RRV:s påpekanden att informationskvaliteten bör förbättras i vissa av deårsredovisnings-dokument som avlärrmats samt att redovisningen av denavgiftsfinansierade verksamheten måste utvecklas. Sammantagetinnebär bedömningen att nuvarande riktlinjer för verksamheten bör gälla ävenför /96. Regeringen är inte beredd att tillstyrka SSVH:sförslag om ytterligare medel för en utökning av verksamheten och för olikautvecklingsinsatser. Detta skall ses mot bakgmnd av de fortlöpande besparingarsom regeringen anser sig behöva göra, bl.a. på SSV:s område frän och /96. Någon besparing behöver dock inte tas ut pä SSVH redannästa budgetär, däremot kommer en besparing om att tas ut under varderabudgetåren 1997 och 1998. SSVH bör emellertid under /96 genomett effektivare medelsutnyttjande åstadkomma en ökad verksamhet med bibehållnaresurser. 13. till för vuxna i Hämösand /96 anvisar ett ramanslag pä . Statens skola för vuxna i 1993/94 Utgift 14 032 115 1994/95 Anslag 19 153 000 1995/96 Förslag 27 718 000 varav18 373 000 beräknat för Degmndläggande bestämmelsema om statens skolor för vuxna (SSV) finns i lagen(1991:1108) om statens skolor för vuxna och förordningen (1992:601) om statensskolor för vuxna. Det övergripande målet för SSV är att kompletteraden kommunala vuxenutbildningen genom att erbjuda utbildning av i huvudsaksamma slag i form av distansutbildning. Anslaget tillförs inkomster vid uppdragsutbildningenligt förordningen (1986:64) om uppdragsutbildning vid statens skolor för vuxna samt av gifter för studiematerial och andra hjälpmedel samt ansökningsavgifter enligt 6 § andra stycket och 7 § lagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna. Statens skola för vuxna i Nortköping (SSVN) har isin årsredovisning Prop. 1994/95:100 i de delar som avserresultatredovisningen inte redovisat verksamheten Bil. 9 indelad iverksamhetsgrenar. SSVN har redovisat ett anslagssparande om 5 000 000kr för budgetåret. RRV:srevisionsberättelse innehåUer inte nägra invändningar. Deövergripande målen för verksamheten bör ligga fast. Resureerför 1995/96 Regeringenkonstaterar att RRV inte haft några invändningar i revisionsberättelsenavseende SSVN. Det bör emellertid nämnas att årsredovisningen bl.a. saknar enuppdelning av verksamheten på verksamhetsgrenar, vilket medför att det inte gåratt utläsa kostnadema per verksamhetsgren. Regeringen förväntar sig att dennaoch andra brister kommer att vara åtgärdade till kommande årsredovisning genomdet arbete som bedrivs vid myndigheten för att förbättra redovisningen avverksamhetens resultat. Sammantagetinnebär bedömningen att nuvarande riktlinjer för verksamheten bör gälla ävenför /96. Regeringenanser sig behöva göra fortlöpande besparingar, bl.a. på SSV:s område från ochmed /96. Mot bakgmnd av SSVN:s stora redovisade anslagssparandeär det regeringens bedönming att den föreslagna besparingen på SSV:s områdeunder nästa budgetår bör tas ut genom en minskad medelstilldelning till SSVN. Detförändringsarbete som inletts vid SSVN, med att bl.a. förbättra deadministrativa funktionema, bör ändå kunna genomföras och därmed möjUggöra enbibehållen verksamhet med minskade resurser. En fortsatt besparing på 3 %kommer därefter att tas ut under vardera budgetåren 1997 och 1998. Förelagtill riksdagsbeslut Prop. 14. till för vuxna i /96 anvisar ett ramanslag pä . Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. 1993/94 Utgift 76 916 124 1994/95 Anslag 78 080 000 1995/96 Förslag 125 916 000 varav79 755 000 beräknat för Fränanslaget utbetalas statsbidrag enligt förordningen (1994:519) om statsbidragtill utbildning av utlandssvenska bam och ungdomar. Statsbidrag länmas tillhuvudmannen för en svensk utlandsskola, distansundervisning, kompletterandesvensk undervisning och svensk undervisning vid en utländsk skola (intemationeUskola). Bidraglämnas även till . Överenskommelse har träffatsmellan , och om samarbete på utlandsundervisningens område(ändrad ). Ettnytt elevbaserat statsbidragssystem för utlandsundervisningen /95.1 samband därmed gjordes även en kraftig uppräkning avanslaget. Enligt regeringens bedömning bör bidragsbeloppen per elev varaoförändrade nästa budgetär. Särskilda medel finns innevarande budgetår avsattaför slutreglering av bidrag enligt det tidigare gällande statsbidragssystemet.Dessa medel (3,) bör nu avräknas från anslaget. Anslaget bördock kunna belastas med eventuellt kvarvarande slutreglering även /96. Förbam till EU-tjänstemän finns särskilda europaskolor. Europaskoloma äroffentliga institutioner för utbildning. De kontrolleras gemensamt avregeringama i medlemsstatema. har nio sådana skolor inrättats mnt om iolika medlemsländer. Skolomas ändamål är att bam till EU:s tjänstemänskall utbildas tiU sammans. I mån av plats kan även andra bam tas in mot en avgift. Sko loma omfattar nursery school, primary school () och secondary school (). Skoloma har gemensam läroplan och avslutas med baccalaureate (EB-examen). Undervisningen skall ske på något av med lemsländemas språk och kan i vissa ämnen ske i sammansatta klasser med elever från olika länder. Pä orter där det finns många EU-anställda frän 65 5 1994/95. sammaland bildar medlemslandet en egen sektion och anställer då egna Prop.1994/95:100 lärare. Medlemsländema skall vardera utse en ledamot istyrelsen för skoloma samt två inspektörer i inspektörsrådet (en för nurseryoch primary school och en för secondary school). Europaskoloma finansieras till av EU ochtill av medlemslandet genom anställning av och betalning för nationellalärare. Återstående finansiering () utgörs av avgifter för bam till ickeEU-anställda. Värdlandet svarar för lokaler efter överenskommelse med styrelsenför europaskoloma. Utifrån antalet sektioner, klasser och eleverbestämmer styrelsen för europaskoloma hur mänga lärare som skall anstäUas.Medlemslandet anställer de nationella lärama och betalar lön till dem.Arbetsgivare är staten, som ocksä garanterar den anställde de sociala förmånersom normalt tillkonuner en lärare i hemlandet. Tillägg till lönen och andralöneförmåner som tillkommer en lärare vid en europaskola betalas av EU. Verksamheten vid europaskoloma regleras förnärvarande i bl.a. en särskild stadga som antogs (Statute of theEuropean School). Medlemsländema i Europeiska unionen och de europeiskagemenskapema har emellertid undertecknat en konvention omeuropaskoloma (Convention defining the Statute of Schools). Genomkonventionen, som ännu inte trätt i kraft, upphävs bl.a. stadga. Iartikel 4.1 i anslutningsakten till fördraget mellan Europeiska unionensmedlemsländer och bl.a. om. anslutning till Europeiska unionenförbinder sig att för anslutningen ansluta sig till de avtalsom de nuvarande medlemsstatema har ingått och som gäller unionens funktioneller som har samband med unionens verksamhet. Regeringen har i propositionenSveriges medlemskap i unionen (prop. 1994/95:19) förklarat sig haför avsikt att återkomma till i de fall där anslutning tillkonventioner eller andra instmment är av sådan beskaffenhet att de skallunderstäUas . Enligt säväl stadga som konventiongäller att en medlemsstat skall ansöka om tillträde till respektiveöverenskonmielse. Överenskommelsema fordrar också ratifikation. Det ankommer påregeringen att ansöka om tillträde. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen såvitt gäller frågan om godkännande av konvention. Regeringen anser att bör utnyttja denmöjlighet som europaskoloma erbjuder till skolgång för EU-tjänstemäns bam ochkommer att inlämna en ansökan. En svensk sektion bör bildas i Brysselför primary school (6 - Il är) /96. Därefter bör en successivuppbyggnad ske. /97 kan det även bli aktueUt med en svensk sektioni . finns ingen uppgift om hur mängalärare som kommer att behöva anställas nästa läsår. Dessutom kan vid uppbyggandet av en svensk sektion vissa medel behövas för utmstning m.m. Regeringen föreslår därför att under detta anslag anvisar ett belopp om för de kostnader som bl.a. kan uppstå om svensk sektion bildas. Förelagtill riksdagsbeslut Prop. 15. till Bidrag till svensk undervisning i utlandetm.m. för /96 anvisar ett förslagsanslag på . Bidrag till driften av fristående skolor 1993/94Utgift 214 801 725 1994/95 Anslag 181 965 000 1995/96 Förslag 274 625000 varav183 026 000 beräknat för Frånanslaget lämnas statsbidrag fristående skolor i följande fall, nämligen, -intemationella skolor, -kompletterande skolor, -fristående särskolor, Vidare utgår särskilt statsbidrag till kostnaderför undervisningsinsatser vid internatskola Sundsgården, . Medel under detta anslag avser huvudsakligen bidragenligt regeringens beslut till sådana kompletterande skolor, vars utbildningarkan anses särskilt värdefulla från nationell synpunkt. Innevarande budgetårlämnas bidrag till 36 sädana skolor, varav 14 ger gmndläggande konstnärligutbildning och sex skolor kvalificerade hantverksutbildningar. Frånoch med skall fristående särskolor, såväl sädana ; sommotsvarar den obligatoriska särskolan som gyrrmasiesärskolan tilldelasresurser från elevens hemkommun (prop. 1993/94:242, bet. l993/94:UbU20, rskr.1993/94:421). Regeringen kommer senare att fastställa vilka av de friståendesärskolor som har statligt stöd, som skall vara berättigade tilloffentligt bidrag. Medel som innevarande budgetår beräknats för statsbidragtill fristående särskolor har därför avräknats från anslaget. Detta kommer attbeaktas vid beräkning av det statliga utjämningsbidraget till kommunema för år1996. tilldelas friståendegymnasieskolor resurser från elevens hemkommun. Vid medelsberäkningen i 1994års budgetproposition avräknades från detta anslag medel motsvarande det statsbidragsom under /94 länmades till sådana skolor. Härvid avräknadesocksä medel motsvarande statsbidraget till . Regeringen gavemellertid Lundsbergs skola ställning som riksinternatskola fr.o.m.den Ijuli 1994. Medel motsvarande statsbidraget till denna skola måste därföråterföras till detta anslag. Något resurstillskott för elevhemsverksamhet ochbidrag för utlandssvenskars bam bör dockinte komma i fråga förrän efter den översyn av riksintematskoloma Prop.1994/95:100 som behandlas nedan. En riksintematskola är enligt definitionen iskollagen (1985:1100) inte en fristående skola utan en särskildutbildningsform. Enligt 10 kap. 1 § skollagen kan regeringen - på framställningfrån huvudmannen - ge en internatskola ställning som riksintematskola. Förordningen (1991:1080) om riksintematskolorinnehåller bestäntmel-ser om verksamheten vid sädana skolor bl.a. om styrelseoch skolledning, att bestämmelser för gmndskolan och gymnasieskolan skallföljas, om behörighet att tas in i riksintematskola, betyg, intagning,intagningsnärrmd och statsbidrag m.m. Verksamheten vid en riksintematskola är alltsåstarkare reglerad än vid en fristående gmndskola eller gymnasieskola. En riksintematskola får direkt riktat statsbidragsom omfattar bidrag till undervisning, elevhemsverksamhet och bidrag förutlandssvenskars bam. Regeringen anser att en översyn av reglema förriksintematskolor bör göras. Översynen skall ha som syfte att regleringen förriksintematskolor-na skall anpassas till vad som gäller för fristående skolor.Med hänsyn till dels att skoloma kan behöva omställningstid för dennaförändring, dels att nuvarande förordnandeperiod för styrelserna löper ut den30 bör en förändring ske först fr.o.m. . Regeringenavser att senare återkomma till i denna fråga. 1 enlighet med vad som redovisats under anslaget A9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. bör medelöverföras till detta anslag för statsbidrag till Hushållsskolan i (kompletterande skola) (+ I 687 000). Den tvååriga stallchefsutbildningen i Flyingeinordnas successivt i med start för årskurs Iinnevarande budgetår. Medel för statsbidrag till motsvarande årskurs 2och som beräknats under detta anslag har därför förts över till niondehuvudtiteln (Jordbmksdepartementet) anslaget H 1. (- ). fastställde efter förslag i 1994 årsbudgetproposition ramen årselevplatser för statsbidrag under /95till kompletterande skolor, till intemationella skolor över gmndskolenivån ochtill riksintematskolor till 3 014. Efter föreslagna förändringar vad gällerstöd till , Hushållsskolan i ochstallchefsutbildningen i bör ramen för /96 fastställastill 3 428 årselevplatser. Den nya gymnasieskolan får i enlighet medriksdagens beslut införas fr.o.m. /93. Det innebär attutbildningar i gymnasieskolan inom den tidigare s.k. lilla ramen avvecklas imotsvarande takt. I vissa fall kan det vara fördelaktigt att omvandla en vissutbildning till en fristående skola över grundskolenivån som kompletterar detoffentliga skolväsendet. Regeringen föreslår därför - i likhet med förra året- att regeringen bemyndigas att fä utöka den av fastställda ramenför stats-bidragsberättigade årselevplatser vid fristående kompletterandeskolor för sådana fall. Förelagtill riksdagsbeslut Prop. 16.godkänner förslaget till ramför /96 för statsbidrags-gmndande årselevplatser vid friståendekompletterande skolor, riksinternatskolor och intemationella skolor övergmndskolenivån, 17.bemyndigar regeringen att,enligt vad som anförts, i vissa fall utöka den av fastställda ramenför årselevplatser för /96, 18.till Bidrag till driften avfristående skolor för /96 anvisar ett förslagsanslag på . B Folkbildning Prop. 1994/95: lOO Folkbildningen,studieförbund, folkhögskolor, föreläsningsföreningar och folkbibliotek, varlänge i stort sett ensamma om att svara för vuxenutbildningen i vårt land.Först startades komvux, började högskolanöppnas också för människor i arbetslivet genom ändrade intagningsbestänunelser.I dag är folkbildningen en anordnare bland flera andra inom vuxenutbildningen. Undervisningen vid både folkhögskolor ochstudieförbund karaktäriseras av arbetsformer som innebär deltagarstyrda studierdär gmpparbete och samtal spelar en viktig roll. Stort utrymme ges ät studiersom växer fram ur deltagamas egna erfarenheter, intressen och behov. De friarearbetsformer och det arbetssätt som präglar studieförbund och folkhögskolorskapar goda möjligheter att nå lågutbildade och personer med olika funktionshinder. De flesta studieförbund och folkhögskolor ärfolkrörelseorgan, som tillkommit i nära anslutning till olikamedlemsorganisationer för att därigenom möjliggöra kunskapsutveckling ochkunskapsspridning inom och i anslutning till respektive organisation.Medlemsskolning är en viktig uppgift för folkbildningen. Genom sin uppbyggnad och organisation harfolkbildningen goda fömtsättningar att snabbt ta upp frågeställningar ochkunskapsområden som aktualiseras. Ett gott exempel på detta är den satsning påstudieverksamhet som gjorts i anslutning till EU-valet. ochfolkhögskolor har också med hjälp av extra statligaresurser gjort stora insatser för utbildning av arbetslösa. Folkhögskolorna har genomförtkompetensgivande utbildningar på gmndskole- och gymnasienivå. Äveneftergynmasiala utbildningar och högskolekurser anordnas ofta i nära samverkanmed universitet och högskolor. Från och med /93 har ävenstudieförbunden möjlighet all genomföra kompetensinriktade utbildningarmotsvarande vad som ges inom det allmänna skolväsendet och högskolan utan attmöjligheten till statsbidrag påverkas.