prop · GI03100 · 1994-12-31 00:00:00 — I tokt med en ökandeinvesteringsaktivitet är det därför naturligt att företogen minskar sittfinansiella sparande. I samtliga altemativ förblir bytesbalansen positiv underkalkylperioden. Detto är tydligast i altemativet med låg tillväxt där denprivato sektoms konsumtions- och investeringsbeteende är som mest försiktigt,vilket tor sig uttryck i en lägre import. Diagram 1.9 Finansielh sparande i offentlig sektor1980-1998 1994/95:100 Bilaga1.1 Andel av BNP, procent 8-------------------- 1--- 1--- 1--- 1I'------ 1'---- r 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 I altemativet med medelhög tillväxt minskar denoffentliga sektoms finansiella underskott från 1995 till 1998,som andel av BNP. Därmed uppfylls EU:s konvergenskriterium i detto avseende.Det primära finansiella sparandet, dvs. exklusive ränteutgifter ochkapitol-inkomster, visar ett svagt överskott 1998 uppgående till avBNP. De offentliga utgiftema minskar, som andel av BNP, från 1995 tilldrygt 1998, till en betydande del beroende på lägre utgifter förarbetsmarknadsstöd i olika former. ökar inkomstema från tillca . Såväl utgifts- som in-komstondelar tenderar docknonnalt att minska med stigande resursutnyttjande i ekonomin.Detto är delvis en avspegling av de s.k. automatiska stobilisatoremas verkan.De budgetförstärkande åtgärdema som vidtagits har därför i högre grad än vadsom antyds av ovanstående siffror bidragit till att hålla uppe inkomstkvoten. Stotsskuldennår sitt maximum, som andel av BNP, då den båda årenuppgår till . Såväl stotsskulden som den konsoliderade offentligabmttoskulden enligt Maastrichtdefinitionen minskar 1998. Skulden enligtMaastrichtdefinitionen uppgår dock till av BNP, vilket avsevärt överstigerkonvergenskriteriet. Den offentliga sektoms finansiella nettoskuld, som andelav BNP, beräknas i stort sett vara oförändrad . Diagram1.10 Statsskuld 1980-1998 Andel av BNP, procent Prop.1994/95:100 Bilaga 1.1 30 I '-- 1- '-- 1- '-- 1- '-- 1- '-- 1- '-- 1- '-- r 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 I altemativet med låg tillväxt förbättras deoffentliga finansema i en långsammare tokt. Detta beror bl.a. på högre utgifterför arbetslöshet samt lägre skatteintäkter jämfört med altemativet med medelhögtillväxt. Därtill kommer också att räntenivån antos vara högre vilket ökarbelastningen på stotens ränteutgifter Underskottet i det finansiella sparandetår 1998 uppgår till , såväl för hela den offentliga sektom som förstoten. Därmed ökar stotsskulden, som andel av BNP, något även . Dermaökningen är dock mycket begränsad. Ialtemativet med hög tillväxt blir förbättringen av de offentliga finansema såkraftig att såväl stotsskuldkvoten som skuldkvoten enligt Maastrichtkriteriet,som andel av BNP, når sitt maximum . Sammantogetindikerar dessa kalkyler att de föreslagna budgetförstärkningama iimebär enmarkant förbättring av den offentliga sektoms finansiella situation i samtligaaltemativ. Tillväxten och arbetslöshetens betydelse illustreras av attstotsskuldskvoten minskar vid såväl hög som medelhög tillväxt, medan enviss ökning sker 1998 i fellet med låg tillväxt. EU:s konvergenskriteriumavseende den offentliga skuldsättningens nivå (maximalt av BNP) är långtifrån att uppfyllas i något altemativ. Däremot uppfylls konvergenskriterietavseende den offentliga sektoms finansiella sparande såväl i altemativet medhög som med medelhög tillväxt genom att underskottet understiger av BNP. Diagram 1.11 Den konsoliderade offentliga sektorns bruttoskuld (enligt Maastrichtdefinition) Andel av BNP, procent 100 1' '"' 40 I ' I ' I ' I ' I ' I ' I 1 ' i~ 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 1994/95:100 Bilaga1.1 2 Internationell utveckling Prop. 1994/95: lOO Bilaga 1.1 2.1 Sammanfattande översikt Underperioden uppgick den årliga tillväxten i till endast drygt 1 %.Återhämtningen, som inleddes i , böljade sprida sig till allt fler länderunder loppet av 1993 och 1994 översteg tillväxten den trendmässiga tokten. IUSA har uppgången nu kulminerat och en viss dämpning kan förväntos den närmastetiden. I har vändningen varit påfallande snabb. firms dockbetydande outnyttjade produktionsreserver i flertolet europeiska länder,varför tillväxten väntos till-to ytterligare. Den japanska ekonomin ligger efterövriga huvudregioner i konjunkturcykeln, men det förefaller som om enåterhämtning har etoblerats. BNP-tillväxten beräknas till i 1994respektive i . beräknas tillväxten bliknappt i som helhet, medan den i väntos överstiga 1996. IUSA kommer den inhemska efterfrågan gradvis att dämpas under prognosperioden.Däremot väntos den inhemska efterfrågan i och tillto. I Europaberor detto främst på en ökad investeringsaktivitet och i på en uppgång iprivat konsumtion. Tabell2.1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 1993 1994 1995 1996 Källor: och . Inflationen i dämpades till under detförsto , den lägsto nivån . Inflationen ser dock ut attha nått sin botten. En viss uppgång i prisökningstokten kan fömtses när produktionsgapeti framför allt elimineras och efter hand minskar i . I OECD beräknasprisökningstokten till 1995 och 1996. I väntos inflationennågot överstiga 1996. Det iimebär att den genomsnittliga inflationen i EUhotor att överstiga nivån , vilken angivits som riktvärde i EUs riktlinjerför den ekonomiska politiken som antagits av Europeiska Rådet. Arbetslösheten i ser ut att ha kulminerat nära8,under det försto och väntos gradvis sjunka underprognosperioden till I fömtses arbetslösheten ligga strax under den nivå som an- Prop.1994/95:100 ses förenlig med stobil inflation. I antos arbetslöshetensjunka en- Bilaga 1.1 dast långsamt. I tokt med att de ekonomiska utsiktemaförbättras kommer även arbetskraftsutbudet att öka, vilket begränsar nedgångeni arbetslösheten. Tabell2.2 Konsumentpriser och arbetslöshet i vissa 'Procent av arbetskraften. De offentliga finansema har förbättrats i mångaländer Underskottet i den offentliga sektoms finansiella sparande i somhelhet sjönk från av BNP 1993 till av BNP 1994. Förbättringen ärsåväl cyklisk som stmkturell. väntos inga ytterligareförbättringar i , medan underskottet i minskan I stärks deoffentliga finansema när finanspolitiken skiftor över till att bli merrestriktiv. Medlemstotema i EU strävar efter att uppnå en högregrad av konvergens i sina ekonomien har flera mekanismerför att koordinera medlemstotemas ekonomiska politik. Det mest centrala är dekonvergenskriterier som ländema ska uppfylla innan växelkursema slutligenlåses i tredje etoppen av EMU. Dessa kriterier sätter bl.a. maximigränser förden offentliga sektoms budgetunderskott (3 av BNP) och konsoliderade bmttoskuld(av BNP). Även inflationstokt, långa marknadsräntor samt växelkursutvecklingingår i kriteriema. Inflation och långa räntor i genomsnitt under en tidsperiodfår inte överstiga nivån i en referensgmpp länder med mer än 1,5 respektive 2procentenheten Deima referensgmpp består av de tre länder som uppvisar störstprisstobilitet. utformar dessutom ett antol övergripandeekonomiska riktlinjer vilka medlemstotema rekommenderas att följa. till att uppnå ökad ekonomisk konvergens. Vidare presenterar medlemmarvilka inte uppfyller kraven, ekonomiska program för att nå de uppsatto målen,s.k., konvergensprogram. I tobell 2.3 visas situationen vad gällerkonvergenskriteriema under Prop. 1994/95:100 1994 för nuvarande och blivandemedlemsstoten är det endast Bilaga l.I ett fåtol länder som uppfyllersamtliga villkor, nämligen , och . gör detto ikraft av att ha uppvisat en trendmässigt fallande skuldkvot. Allmänt sett ärdet kriteriema som gäller de offentliga finansema som vållar de störstoproblemen. uppfyller endast kriteriema för inflation ochden långa räntan. , , och , har problem även meddessa variabler En försto prövning av konvergensvillkorens efterlevnad kommeratt tos vid utgången av 1996. Om en majoritet av medlemsländema uppfyller denödvändiga kraven, kan beslut fattos om att inleda EMUs tredje etopp. Att såskulle ske ter sig emellertid tämligen osannolikt. Tabell 2.3 Uppfyllandet av konvergenskriterierna 1994 Källor: och . Källor: , och . , , och harprivatkonsumtionsdeflator använts. OBS: Underskott och skuld är uttryckta som andel av BNP.KPI visar årlig procentuell förändring. Räntan avser ca 10-åriga löptider ochvisar genomsnittet . Kriterierna för KPI och räntan äruträknade genom ett aritmetiskt genomsnitt av de tre Länder som ingår ireferensgruppen. Des.sa länder markeras med stjärna (*). Utvecklingen på de intemationella finansiellamarknadema har stått mycket i fokus . Diskussionen har bl.a.gällt i vilken grad de höjda realrantoma hindrar återhämtningen. Det är dockinte självklart att den nuvarande intemationella realräntenivån ska uppfattossom onormalt hög. De långa realräntoma i uppgick nämligen till i genomsnitt under 1980-tolet. Om jämförelsen i stället görs med realräntomapå 1960- och 1970-tolet, framstår dock dagens räntor som mycket höga. I vissa länder, inklusive , är realräntomamycket höga även jämfört med 1980-tolets nivåer Detto gäller framför allt efterden ränteuppgång som skett . av att de har enofördelaktig inflationshistoria. Detto förefaller vara den Prop. 1994/95:100viktigaste anledningen till varför räntoma stigit olika mycket i olika län- Bilaga 1.1 den Även situationen för de offentliga finansema förefaller tillviss del förklara räntedifferensema. Världshandeln utvecklades storkt under 1994.Marknadstillväxten för svensk export beräknas ha varit . Det kan jämförasmed 1993 då marknaden minskade . Den snabba vändningen i är enviktig förklaring till förbättringen. Importen ökade särskilt mycket i denordiska ländema. Världshandelns utveckling på medellång sikt förstärks av detnya GATT-avtolet som träder i kraft . Osäkerhetsmomenten förefallervara måttliga. Tillväxten kommer att bli förhållandevis hög och nägotomedelbart inflationshot föreligger inte i flertolet länden På nedåtsidan ärden främsto risken att ränteuppgången har en större negativ effekt påinvesteringsaktiviteten än vad som förutses. Det förefaller dock som omvinstnivåer och kapacitetsutnyttjande på kort sikt är viktigarebestämningsfaktorer för investeringama än ränteläget. På uppåtsidan finns enrisk att dynamiken i konjunkturförstärkningen underskattos. De problem som denekonomiska politiken ställs inför är hur den högaarbetslösheten kan reduceras och hur en långsiktigt hållbar position i deoffentliga finansema ska kunna uppnås. USAsekonomi växte 1994 snabbare än den potentiella tillväxten.Investeringama fortsatte att öka snabbt, medan den privata konsumtionenutvecklats i påfallande jämn tokt sedan återhämtningen inleddes . Detskedde också en lagemppbyggnad . Även exporten har ökat kraftigt.Tillväxten det försto var den högsto underhögkonjunkturen. Det finns tecken på att uppgången nu har kulminerat. Bl.a. harinköpen av nya bilar dämpats. Dessutom har bostadsbyggandet utvecklats svagtunder , även om den senaste noteringen visar på en ökning igen.Finanspolitiken har varit något åtstramande genom bl.a.nedskämingar av förs-varsutgiftema. Tillsanunans med en konjunkturellförstärkning beräknas underskottet i den offentliga sektom ha sjunkit till av BNP 1994. Penningpolitiken har gradvis stramats åt. Efter höjningen inovember 1994 ligger den viktigaste styrränton på . Trots att.kapacitetsutnyttjandet är rekordhögt och arbetslösheten ligger under den nivåsom tidigare genererat stigande löneökningar, har inflationen ännu inte stigitpåtogligt. Löneökningama har fortsatt att vara måttliga. BNP-tillväxtenberäknas avto till 1995 och 1996. Investeringama och den privatokonsumfio-nen dämpas. De räntehöjningar som genomförts och som förväntosgenomföras, koimner att ha en dämpande effekt på hushållens inkomster och företogensinvesteringar Inflationen beräknas tillto något och uppgå 10 1994/95. till 1996.Arbetslösheten beräknas ligga kvar kring av Prop. 1994/95:100 arbetskraften såväl 1995 som 1996. Tabell2.4 Försörjningsbalans Procentuell volymförändring 3,4 -1,0 11,8 -0,6 Privatkonsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Källor:OECD och Fin.in.sdepartementct. Den japanska ekonomin tycks nu ha passerat bottenefter stognation. Tillväxten i uppgick till 1994 menbedöms öka till respektive . Det är den inhemskaefterfrågan som leder uppgången. Den expansiva finanspolitiken och degenomförda stimulanspaketen har givit positiva effekter på den privatokonsumtionen. Apprecieringen av yenen har ökat konkurrenstrycket i ekonomin ochindustrin har genomfört produktivitetsförbättringar och kostnadsnedragningarDetta har bl.a. skett genom innehållande av bonuslöner, ökat inslag avimporterade insatsvaror samt utflyttning av produktionsverksamhet tillomkringliggande låglöneländer. En generellt sett god tillgång av ledigkapacitet har hållit tillbaka industriinvesteringarna. börjar dockkapacitetsutnyttjandet öka i vissa sektorer samt vinstutsiktema överlagförbättras. Detto leder till att de privato investeringama, främst i ma.skineroch utmstning, kommer att växa . Finanspolitiken väntasnu bli återhållsam varför den offentliga konsumtionen och de offentligainvesteringama bedöms växa i långsammare tokt . Ökadimportefterfrågan och svag exporttillväxt gör att nettoexporten fortsatt kommeratt lämna ett negativt bidrag till BNP-tillväxten. Inflationstakten väntasförbli låg varför den låga nominella räntenivån torde bestå. Konsumentprisemabedöms stiga med mindre än I % . -0,7 -0,5 Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Källor: och . Uppgången i västra inleddes under detandra kvartolet 1993. 1994/95:100 Återhämtningen har varit exportledd,men har efter hand som konjunk- Bilaga 1.1 tumppgången mognat spridit sig tillövriga delar av ekonomin. De lägre räntoma och i inledningen av 1994är en delförklaring till uppgången i ekonomin. Industrin har dessutom genomförtomfattonde rationaliseringar, vilket stärkt konkurrenskraften betydligt.Arbetslösheten förefaller ha nått sin högsta nivå varefteren nedgång har skett. Inflationen dämpades något under loppet av 1994 ochuppgick till på årsbasis Penningpolitiken lättodes underförra våren men har låtit reporänton vara oförändrad sedan i maj1994. har penningmängdsökningen modererat. Finanspolitiken under1994 var stram. Förbättringen i de offentliga finansema har uppnåtts bl.a.genom en strikt kontroll av de offentliga utgiftema. Offentliga sektomsfinansiella underskott sjönk 1994 till av BNP. BNP-tillväxten väntosgradvis tillta och når 1996. hållsden privato konsumtionen tillbaka av en svag utveckling i de disponiblainkomstema, bl.a. beroende på återinförandet av den s.k. solidaritetsavgiften.Hushållen väntas inte minska sitt sparande ytterligare från dagens nivå som ärhistoriskt sett mycket låg. Inflationen väntas nå sin botten och enviss begränsad uppgång fömtses 1996. Som en reaktion på detto väntos Bundesbankinleda en uppdragning av styrräntoma. 0,8 ■0,3 1,8 Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Källor: och . Tillväxttokten i tilltog ytterligareunder och uppgick då till i årstakt. Den privatakonsumtionen var drivande bakom återhämtningen 1992 och 1993. gavnettoexporten ett starkt positivt bidrag till BNP-tillväxten sominvesteringsaktiviteten tilltog betydligt. Inflationstokten har slutot attdämpas, men inflationen har hållit sig på en oväntot låg nivå trots storktillväxt och stigande importprisen Löneökningama har varit måttliga samtidigtsom produktiviteten ökat. Arbetslösheten har sjunkit gradvis sedan början av1993 och understiger nu av arbetskraften. Det finns dock ett stort inslagav deltidsarbete bland de som blivit sysselsatto. Peimingpoliti-kenstramades åt då basräntan höjdes med sammanlagt en procentenhettill . Det föreligger dock en betydande marginal gentemot i delånga räntoma, vilket tyder på att trovärdighet för inflationsbekämpningen ännuinte etoblerats. ochbudgetunderskottet reducerades både stmkturellt och cyk- Prop. 1994/95:100liskt. Enligt det budgetförslag som lades fram beräk-Bilaga 1.1 nas underskottet i den offentliga sektom minska till av BNP1995. BNP-tillväxten beräknas uppgå till 1994 och 1995. Under 1996sker en viss dämpning. Ökade investeringar, stork exporttillväxt och stigandesysselsättning driver ekonomin. Ytterligare förväntode åtstramningar avfinans- och penningpolitiken bidrar till dämpningen. Inflationen väntos ökanågot till 1996. Därmed riskeras inflationsmålet på attöverskridas. 1 slutet av regeringens innevarande mandatperiod, dvs. 1996-97 skanämligen inflationen vara i den nedre delen av intervallet. Tabell2.7 Försörjningsbalans Procentuell volymförändring -0,2 Privatkonsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Källor:OECD och Finan.sdepartemcntct. Återhämtningen i har stärkts i linje medövriga kontinentol-europeiska länder Den inhemska efterfrågan var svag framtill det försto kvartolet 1994, men har därefter togit fart. Hushållenssparande har minskat som en följd av de bättre ekonomiska utsiktema.Nedragningen av lagren dämpades kraftigt , vilket gav ett betydandebidrag till BNP-tillväxten. Inflationen har stabiliserats och ärsedan en tid tillbaka bland de lägsto inom EU. Den tilltagande tillväxten harännu inte haft någon positiv effekt på arbetslösheten, vilken har uppgått tillca av arbetskraften . Penningpolitiken fortsatte attlättos under inledningen av 1994, men styrräntoma har varit oförändrade sedani juli. De långa räntoma har stigit med sedan början av1994 och räntemarginalen gentemot har ökat. Även budgetunderskottetökade något . Tillväxten fömtses uppgå till 1995 för attsedan accelerera något ytterligare 1996. Höga vinster och stigandekapacitetsutnyttjande leder till en god utveckling av investeringama. Ökadsysselsättning bör medverka till att sparkvoten dras ned ytterligare.Inflationen förväntas stiga något men bedöms fortfarande att vara bland delägsto i EU. Budgetunderskottet beräknas minska . Under1995 höjs vissa indirekta skatter och de offentliga utgiftema hålls realtoförändrade. 1994/95:100 Bilaga1.1 Privatkonsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar -0,1 -0,1 KäUor: och . är inne i en stark tillväxtfas.BNP-tillväxten uppgick preliminärt till men dämpas gradvistill 1996. Motom i den danska uppgången har varit privat konsumtion.Detto kommer dock att skifto något i och med att uppgången breddas med hjälp avförbättrad nettoexport samt investeringsaktivitet. Hushållens disponiblainkomster ökar bl.a. genom den inkomstskattesänkning som genomfördes i böljanav 1994. Även sparkvoten sjunker, vilket bidrar till att hålla konsumtionenuppe. Investeringama väntos stiga kraftigt närkapacitetsutnyttjandet nu närmat sig historiskt höga nivåer Inflationstokten ärpå låga men väntos stiga till 1996. Avgörande förinflationsutvecklingen blir, fömtom ökade priser på insats-varor, humvida denökade ekonomiska aktiviteten mynnar ut i höjda löneanspråk. Finanspolitikenkommer att stramas åt, vilket leder till att budgetunderskottet 1996 kommer attunderstiga de som stipuleras i konvergenskriteriema för EMU.Arbetsmarknadsläget, med en hög stmkturell arbetslöshet, är fortfarande detfrämsto problemet i den danska ekonomin. Arbetslösheten uppgår till avarbetskraften. Den förbättrade konjunkturen och införda arbetsmarknadsåtgärderväntos ge en minskning i arbetslösheten med ett par procentenheter fram till1996. Privatkonsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar -0,2 I slog konjunkturomsvängningen definitivtigenom . BNP ökade preliminärt 1994 ochunder 1995 och 1996 väntos en tillväxt på respektive . Tudelningen iekonomin är påtoglig. Det är fortfarande exporten som är motom i ekonomin, mendess bidrag till tillväxten kommer att dämpas de närmsto två åren beroende påden finska markens appreciering samt en Ökad importefterfrågan.Den privato konsumtionen väntos öka kraftigt un- Prop. 1994/95:100 der 1995 och1996 beroende på ökad optimism bland hushållen och en Bilaga 1.1 neddragning avsparandet efter de senaste årens skuldsanering. De ljusare framtidsutsiktemavisar sig också i en kraftig tillväxt i bmttoinvesteringama, speciellt inomtillverkningsindustrin, då vinster och kapacitetsutnyttjande stiger till mernormala nivåer. Inflationstrycket är fortfarande lågt i ekonomin och förväntosså förbli. En viss uppgång i inflationstokten kan dock ej uteslutas, mycketberoende på löneutvecklingen. Penningpolitiken är relativt expansiv men delånga realräntoma ligger på . Dessa kan dock pressas nedåt i takt med attförtroendet för inflationsbekämpningen ökar och saneringen av stotsfinansemafortgår. Den offentliga konsumtionen kommer fortsätta att minska de närmstoåren. Det främsto problemet i den finska ekonomin är arbetslösheten som islutet av 1994 låg kring av arbetskraften. bedömsarbetslösheten minska till följd av den ökade ekonomiska aktiviteten. 0,0 ■3,2 6,8 4,7 -1.5 13,0 4,5 -0,3 10,0 -0,3 Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Källor: och . uppvisar en stork återhämtning. Under 1994ökade BNP . sker en viss dämpning till 2,9 %respektive . Norska folkets nej i folkomröstningen om medlemskap i väntosinte få några substontiella effekter på norsk ekonomi inom prognosperioden,men på påverkas den norska tillverkningsindustrin.Fastlandsekonomin växte något långsammare än den samlade ekonomin,men bedöms utvecklas i linje med denna . Ett relativt lågtränteläge stimulerar den privato konsumtionen, vilken hållits tillbaka av enlängre period av skuldsanering. Ett högt kapacitetsutnyttjande och detgynnsaimna ränteläget bidrar till att investeringarna ökar. Nettoexporten gerett positivt bidrag till tillväxten i tokt med att konjunkturen i omvärldenförbättras. Inflationen var fortsatt låg 1994 och uppgick till . Dennabedöms öka gradvis till 1996. Ett osäkerhetsmoment är de kommandelöneförhandlingama och dess effekter på inflationstokten och penningpolitiken.Arbetslösheten uppgick till , vilket är lågt i etteuropeiskt perspektiv men högt efter norska förhållanden. Arbetslöshetenberäknas sjunka ner mot . De redan storka offentligafinansema kommer att förbättras i tokt med den stärkto konjunkturen. Tabell2.11 Försörjning.sbalans Prop. Procentuellvolymförändring ryi t i Privatkonsumtion 4,1 3,2 2,6 Offentligkonsumtion 3,2 1,4 1,2 Bruttoinvesteringar 4,0 3,2 3,3 Bidrag från nelloexport 1,8 0,8 1,1 BNP 4,8 2,9 2,6 Källor: och . 3 Utrikeshandel pp- 1994/95: lOO Eninternationell konjunktumppgång samt en god konkurrenskraft medförde attvamexporten ökade med . Det är det högsto ökningstol somnoterats . Marknadstillväxten för bearbetode varor uppgick till 1994. beräknas marknadstillväxten till ,som svensk exportindustri väntos to ytterligare marknadsandelar Dettomedför en fortsatt stork exportutveckling. Även vamimporten ökade mycketkraftigt , trots en betydande konkurrenskraftsförstärkning förimportkonkurrerande inhemsk produktion. Överskottet i både handelsbalansen och bytesbalansen stigerunder 1995 och 1996. Överskottet i bytesbalansen 1996 väntos uppgå till 59,9miljarder kr, vilket motsvarar av BNP. 3.1 Export och import Enfortsatt stork intemationeU konjunktur ökar efterfrågan på svenska exportvarorunder prognosperioden. Inom hela OECD-området stiger den ekonomiskaaktiviteten. Bland enskilda länder är det främst de nordiska grannländema somväntos nå de hög.sta tiliväxttolen. är det emellertid påmarknadema i Fjärran Östem samt i Central och som de svenskaföretogen noterat de störsto exportframgång-ama. Exporten till dessa regionersteg med 30 respektive i löpande priser och tillsammans svarar de nu förca av vamexport. fortsätter exporten attstiga till dessa områden. Den totola marknadstillväxten för bearbetode varoruppgår till såväl 1995 som 1996. Industrins konkurrenskraft har kraftigt förbättratsunder . Detto beror dels på deprecieringen av den svenskakronan, dels på en snabb produktivitetstillväxt. Den relativaenhetsarbetskostnaden har fallit betydligt mer än efter devalveringarna 1981och 1982. Ökad konkurrenskraft ledde till att exportindustrin gjorde storamarknadsandelsvinster .