prop · GH03145 · 1994-01-01 00:00:00 — 1993/94:145Regeringens proposition Legitimation för vissa naprapater och kiropraktorer m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen läggs fram förslag om att naprapater och ytterligare en grupp kiropraktorer skall kunna få legitimation för respektive yrke. Detta föreslås reglerat genom ändringar i lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. (behörighetslagen). Enligt förslaget skall naprapater och kiropraktorer som har genomgått av regeringen föreskriven utbildning för naprapater eller kiropraktorer kunna få legitimation. Med föreskriven utbildning avses en utbildning som uppfyller vissa angivna krav i fråga om längd och innehåll. Som ytterligare villkor för legitimationen skall gälla att sökanden har fullgjort viss praktisk tjänstgöring i svensk hälso- och sjukvård. För båda grupperna kan en motsvarande kompetens som inhämtats på annat sätt leda till legitimation. Om en utbildning som motsvarar den föreskrivna svenska har genomförts utomlands skall dessutom, om inte utbildningen omfattas av , krävas att den sökande har behövliga kunskaper i minst ett skandinaviskt språk och nödvändiga kunskaper i svenska författningar. skall pröva frågor om legitimation. Yrkesbeteckningen legitimerad naprapat föreslås få samma straffrättsliga skydd som gäller för flertalet andra yrken med legitimation inom hälso- och sjukvården m.m. Sådant skydd för beteckningen legitimerad kiropraktor finns redan. De nya bestämmelserna rörande kiropraktorer och naprapater föreslås träda i kraft . I propositionen tas vidare upp vissa frågor av författningsteknisk natur i behörighetslagen och i tandvårdslagen (1985:125) vilka också föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut................3 2 Lagtext....................................3 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m.........................3 2.2 Förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125).............................7 3 Ärendet och dess beredning.................8 4 Bakgrund...................................9 5 Legitimation för naprapater...............13 6 Skydd för yrkesbeteckningen legitimerad naprapat17 7 Legitimation för kiropraktorer............17 8 Bemyndigande rörande krav för legitimation som kiropraktorer.........................19 9 Konsekvenser..............................19 10 Tandvårdslagen............................20 11 Författningskommentar.....................20 Bilaga 1Sammanställning av remissyttranden över Alternativ- medicinkommitténs betänkande Alternativmedicin 1 Huvudbetänkande från alternativmedicinkommittén (SOU 1989:60) såvitt gäller frågan om legitimation för naprapater............24 Bilaga 2Sammanställning av remissyttranden över Alternativ- medicinkommitténs delbetänkande (SOU 1987:12) Legitimation för vissa kiropraktorer...26 Bilaga 3Socialstyrelsens utredning.............27 Bilaga 4Regeringsuppdrag.......................28 Bilaga 5Socialstyrelsens skrivelse.............31 Bilaga 6Socialstyrelsens redovisning...........33 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Rättsdatablad..................................40 2 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m., 2.lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125). Regeringen har följande förslag till lagtext. Lag om ändring i lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. dels att 2, 3, 5 och 9 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse. 2 §1 Den som har genomgått den utbildning och i förekommande fall fullgjort den praktiska tjänstgöring som anges för ett visst yrke i nedanstående tabell skall efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får också meddelas den som visar att han på annat sätt förvärvat motsvarande kompetens. Legitimation får dock inte meddelas om sådana omstän-digheter föreligger att legitimationen skulle ha återkallats om sökanden varit legitimerad. -------------------------------------------------------------------------------- -------------------------- Yrke Utbildning Praktisk tjänstgöring -------------------------------------------------------------------------------- -------------------------- 1 Barnmorska 2 GlasögonoptikerGodkänd utbildning för glasögonoptiker 3 Logoped 4 Läkare regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring (all- mäntjänstgöring) 5 Psykolog regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring 6 PsykoterapeutPsykoterapeutexamen 7 Sjukgymnast 8 SjuksköterskaSjuksköterskeexamen 9 TandhygienistTandhygienistexamen 10 Tandläkare regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring (all- mäntjänstgöring) -------------------------------------------------------------------------------- -------------------------- 1 Senaste lydelse 1991:947. En legitimerad psykoterapeut skall i sin yrkesverksamhet ange sin grun- dutbildning. Bestämmelser om legitimation av personal med utländsk utbildning finns i 5 §. 2 § Den som har gått igenom den högskole- eller optikerutbildning och fullgjort den praktiska tjänstgöring som anges för ett visst yrke i nedanstående tabell skall efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får också meddelas den som visar att han på annat sätt förvärvat motsvarande kompetens. -------------------------------------------------------------------------------- --------------------------------------------------- Yrke Utbildning Praktisk tjänstgöring -------------------------------------------------------------------------------- -------------------------- 1 Barnmorska 2 Optiker Godkänd utbildning för optiker 3 Logoped 4 Läkare regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring (all- mäntjänstgöring) 5 Psykolog regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring 6 Psykoterapeut 7 Sjukgymnast 8 Sjuksköterska 9 Tandhygienist Tandhygienistexamen 10 Tandläkare regeringen föreskriven praktisk tjänstgöring (all- mäntjänstgöring) -------------------------------------------------------------------------------- ------------------------- En legitimerad psykoterapeut skall i sin yrkesverksamhet ange sin grun- dutbildning. Bestämmelser om legitimation av personal med utländsk utbildning finns i 5 §. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 a § Den som i har gått igenom sådan utbildning för kiro-praktorer eller naprapater och fullgjort sådan praktisk tjänstgör-ing som regeringen har föreskrivit skall efter ansökan få legitimation som kiropraktor respektive naprapat. Legitimation får också meddelas den som visar att han på annat sätt förvärvat motsvarande kompetens. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Frågor om meddelande Frågor om meddelande av av legitimation prövas legitimation prövas av av . Styrelsen får inte meddela legitimation om förhållandena är sådana att legitimationen skulle ha återkallats om sökanden varit legitimerad. I lagen (1994:000) om disciplinpåföljd m.m. på hälso- och sjukvårdens område finns bestämmelser om återkallelse av legitimation och om meddelande av ny legitimation efter återkallelse. 5 §3 Den som har examen Den som har examen som som Doctor of Doctor of Chiropractic Chiropractic vid vid en utländsk högskola ut-ländsk högskola eller eller motsvarande motsvarande utbildning utbildning för för kiropraktor skall kiropraktor skall efter efter ansökan få legiti- ansökan få legitimation mation som kiropraktor. Re- Legitimation som geringen eller den myn- kiropraktor får också dighet som regeringen meddelas den som visar be-stämmer, får meddela att han på annat sätt harföreskrifter om praktisk förvärvat motsvarande tjänstgöring och kompetens. för-fattnings- och språkkunskaper som ytter- ligare villkor för att få sådan legitimation. Le- gitimation som kiro- praktor får också meddelas den som visar att han på annat sätt har förvärvat motsvarande kompetens. Legitimation får inte meddelas om sådna omständigheter föreligger att legitimationen skulle ha åter-kallats om sökanden varit legitimerad. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, meddelar i övrigt föreskrifter om villkoren för att den som utomlands genomgått utbildning skall få kompetensbevis. 9 §4 I verksamhet på hälso- och sjukvårdens eller tandvårdens område får inte någon 1. obehörigen ge sig ut för att vara barnmorska, läkare eller tandläkare eller på annat sätt ge sken av att ha sådan kompetens, eller 2 Lydelse enligt prop. 1993/94:149. 3 Senaste lydelse 1992:1562. 4 Senaste lydelse 1992:1562. 2. ge sig ut för att 2. ge sig ut för att vara legitimerad glas- vara legitimerad ögonoptiker, optiker, kiropraktor, kiropraktor, logoped, logoped, naprapat, sjukgymnast, sjuksköter- sjukgymnast, sjuksköter- ska eller tandhygienist ska eller tandhygienist utan att ha legitima- utan att ha legitimation tion för yrket, eller för yrket, eller 3. ge sig ut för att vara psykolog eller psykoterapeut utan att ha legiti- mation för yrket eller, såvitt gäller psykologtiteln, utan att genomgå sådan praktisk tjänstgöring som psykolog som anges i 2 §. Om någon, som saknar behörighet enligt första stycket 3 att använda titeln psykolog eller psykoterapeut, har förvärvat en titel som kan förväxlas med dessa, skall denna titel anges i verksamhet som avses i första stycket på ett sätt som tydligt skiljer den från psykolog- och psykoterapeuttitlarna. Denna lag träder i kraft . Den som vid ikraftträdandet har gått igenom föreskriven utbildning i för kiropraktorer eller naprapater och har varit verksam i yrket här i landet under skall kunna få legitimation för yrket utan sådan praktisk tjänstgöring som avses i 2 a §. 2.2 Förslag till Lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) Härigenom föreskrivs att 14 § tandvårdslagen (1985:125) skall ha följande Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 §1 Tandläkare under allmäntjänstgöring eller specialistutbildning enligt lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. skall förordnas . Tandläkare, i vars Tandläkare i vars arbetsuppgifter ingår arbetsuppgifter ingår att att i väsentlig i väsentlig omfattning omfattning medverka i medverka i den den grundläggande grundläggande högskoleutbildningen på högskoleutbildningen för tandläkarlinjen, skall, tand-läkarexamen, skall om regeringen anställas för begränsad föreskriver det, tid, om regeringen anställas för begränsad föreskriver det. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1986:1410. 3 Ärendet och dess beredning Frågor om legitimation för bl.a. naprapater har behandlats i vid ett flertal tillfällen (jfr avsnitt 4). har bifallit hemställan att ge regeringen tillkänna att regeringen nu bör ta ställning till frågan om naprapater skall kunna legitimeras (bet. 1992/93:SoU1, rskr. 1992/93:13). (S 1984:04) överlämnade delbetänkandet Legitimation för vissa kiropraktorer (SOU 1987:12). I betänkandet föreslogs bestämmelser om legitimation för de kiropraktorer som har examen som Doctor of Chiropractic från utländsk högskola eller bedöms ha motsvarande utbildning. Förslaget ledde till lagstiftning som trädde i kraft (prop. 1988/89:96, bet. 1988/89:SoU23, rskr. 1988/89:295, SFS 1989:407). Alternativmedicinkommittèn överlämnade sitt slutbetänkande Alternativmedicin 1 Huvudbetänkande från alternativmedicinkommittén (SOU 1989:60). Kommittèn fann då inte skäl för att föreslå någon annan grupp av kiropraktorer för legitimation än gruppen Doctors of Chiropractic. Kommittén ansåg vidare att det inte heller förelåg förutsättningar för legitimation av naprapater men förordade att regeringen skulle pröva frågan om deras legitimation när naprapaterna kunde uppvisa studier som konfirmerade effekten av deras metoder. Betänkandet har remissbehandlats. En inom upprättad sammanställning av remissyttrandena såvitt gäller frågan om legitimation för naprapater och utbildning för kiropraktorer finns i bilaga 1 och 2. Regeringen uppdrog åt att avge utlåtande om huruvida det förelåg ett dokumenterat vetenskapligt underlag för att tillstyrka legitimation av naprapater. redovisade i en skrivelse sin bedömning att det inte förelåg sådant underlag och att ställningstagande till frågan om legitimation av naprapater borde anstå till dess legitimationen av kiropraktorer var utvärderad. Uppdraget och redovisning återges i bilaga 3 respektive 4. Regeringen uppdrog åt att utvärdera den kiropraktorutbildning som bedrivs vid Skandinaviska Chiropraktor Skolan i . Syftet med utvärderingen var att klargöra om utbildningstiden och innehållet i utbildningen vid Skandinaviska Chiropraktor Skolan är av samma kvalitet som en godkänd utbildning och därmed kan ligga till grund för yrkeslegitimation. redovisade i en skrivelse sin bedömning. Styrelsens sammanfattande omdöme var att utbildningen vid den svenska skolan i många avseenden är jämförbar med utbildningen vid en viss engelsk, godkänd, skola men att den svenska skolan på vissa väsentliga punkter ännu inte har samma standard som utbildningen i . Detta gäller bl.a. att skolan saknar fast anställda lärare. Regeringsuppdraget och skrivelse återges i bilaga 5 respektive 6. Regeringen uppdrog också till att yttra sig över en framställning från Stiftelsen i om att få rätt att meddela högskoleexamen/chiropraktorexamen. , som gjort sin prövning enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, konstaterar att Skandinaviska ChiropraktorSkolan befinner sig i ett uppbyggnadsstadium och bedöms inte uppfylla kraven för examensrätt. Det lagförslag som läggs fram rörande legitimation av kiropraktorer och naprapater hör till Lagrådets granskningsområde. I likhet med vad som ansågs vara fallet då vissa utlandsutbildade kiropraktorer (SFS 1989:407) och då tandhygienister (SFS 1991:947) fick möjlighet till legitimation är dock förslaget av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. I propositionen tas vidare upp några frågor av författningsteknisk natur. bör behandla ärendet under innevarande . På hälso- och sjukvårdsområdet finns vissa begränsningar i den yrkes- och näringsfrihet som annars vanligen gäller i . Dessa anges främst i lagen (1960:409) om förbud i vissa fall mot verksamhet på hälso- och sjukvårdens om- råde (den s.k. kvacksalverilagen) och i lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. (den s.k. behörighetslagen). Den främsta orsaken till denna rättsliga reglering är omsorgen om patienternas säkerhet i vården. Kvacksalverilagen innehåller förbud för den som inte tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen och därmed står under tillsyn i sin yrkesverksamhet, att mot ersättning behandla vissa sjukdomar, undersöka eller behandla barn som inte fyllt m.m. Vissa undersöknings- och behandlingsmetoder, t.ex. vissa bedövningar, förbehålls hälso- och sjukvårdspersonalen. Bestämmelserna är straffsanktionerade. Behörighetslagen innehåller bestämmelser för hälso- och sjukvården, tandvården och detaljhandeln med läkemedel vad gäller kompetensbevis (t.ex. legitimation), behörighet att utöva yrke samt skyddet för yrkestitel och yrkesbenämning. Legitimationens huvudfunktion är enligt förarbetena till behörighetslagen (prop. 1983/84:179) att vara en garanti för en viss kunskapsnivå och för sådana personliga egenskaper hos yrkesutövaren att denne är förtjänt av allmänhetens och myndigheternas förtroende. Dessutom skall legitimationen fylla ett väsentligt informationsbehov, att jämföras med ett slags "varudeklaration", gentemot allmänheten, myndigheterna och sjukvårdshuvudmännen. Av förarbetena framgår vidare att kriterierna för legitimation av nya yrkesgrupper är uttalat restriktiva. Det sägs bl.a. "att bestämmelser om legitimation fortsättningsvis bör förbehållas sådana grupper av yrkesutövare, som har en självständig yrkesfunktion med kvalificerade arbetsuppgifter och ett särskilt ansvar för patienternas säkerhet i vården. Det förhållandet att en yrkesgrupp i inte oväsentlig utsträckning vänder sig direkt till allmänheten, t.ex. i egenskap av fria yrkesutövare, bör tillmätas särskild betydelse." Regeringen har i propositionen 1993/94:117 Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor föreslagit bl.a. att ett skydd för närings- och yrkesfriheten införs i regeringsformen som en ny grundläggande fri- och rättighet. Begränsningar i rätten att driva näring eller utöva yrke får enligt förslaget införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte enbart att ekonomiskt gynna vissa personer eller företag. Legitimation för ett yrke innebär i sig inte någon ensamrätt till yrket. Genom andra bestämmelser kan dock legitimerade yrkesutövare ha en sådan ensamrätt. Legitimation kan också för vissa yrkesgrupper vara en förutsättning för behörighet till viss tjänst. Det förhållandet att medlemmar av en yrkesgrupp kan få legitimation innebär inte heller att verksamheten utan vidare kan få ekonomiskt eller annat stöd från det offentliga. Enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina får enskild utbildningsanordnare endast efter tillstånd av regeringen utfärda sådana examina som regeringen med stöd av högskolelagen (1992:1434) meddelat föreskrifter om. Tillstånd får endast lämnas om utbildningarna uppfyller vissa krav. För doktorsexamen gäller bestämmelserna i 3 §. Om enskild utbildningsanordnare utan tillstånd utfärdar examina som avses i denna lag får regeringen förelägga utbildningsanordnaren att upphöra med detta. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. Frågan om legitimation för naprapater har behandlats av och . I samband med behandlingen av pro- positionen om legitimation för vissa kiropraktorer (prop. 1988/89:96) hänvisade utskottet till då pågående arbete. Utskottet instämde i bedömningen att det inom naprapatin bedrivs ett seriöst arbete och uttalade att regeringen, så snart det förelåg ett tillräckligt underlag för ett ställningstagande beträffande naprapaterna, borde pröva frågan om deras legitimation (bet. 1988/89:SoU23). Vad anförde om naprapaternas ställning beslutade sedermera att som sin mening ge regeringen tillkänna (rskr. 1988/89:295). Frågan om legitimation för naprapater behandlades också i betänkanden /90:SoU24 och 1991/92:SoU5 varvid utskottet erinrade om sina tidigare uttalanden men fann att remissbehandlingen och beredningen av förslag borde avvaktas. Sedan , som tidigare nämnts, redovisat sitt uppdrag om huruvida det föreligger ett dokumenterat vetenskapligt underlag för att tillstyrka legitimation för naprapater, har bl.a. uttalat att regeringen nu bör ta ställning till frågan om naprapater skall kunna legitimeras (bet. 1992/93:SoU1). beslutade att som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört beträffande legitimation (rskr. 1992/93:13). Under innevarande har konstaterat att regeringen aviserat att beställning när det gäller naprapater kommer att verkställas (bet. 1993/94:SoU4). Naprapati kan beskrivas som en form av medicin där intresset är fokuserat förutom på manipulationsbehandling av ryggraden även på behandling av sekundära spänningstillstånd i omgivande mjukdelar. Naprapaterna utgör enligt en av de grupper inom s.k. ortopedisk medicin - andra grupper är kiropraktorer, osteopater samt vissa läkare och sjukgymnaster med utbildning i manipulation - som utövar medicin. Behandlingsteorierna är till viss del gemensamma mellan dessa grupper. Den första naprapatiskolan grundades i . Utbildningen till naprapat sker i vid den privata Naprapathögskolan i och omfattar . Enligt skolan ges utbildning i grundläggande medicinska ämnen, såväl teoretiska som kliniska, och allmänna kunskaper inom den medicinen. Utbildningen syftar enligt Naprapathögskolan till att ge den studerande sådana allmänna och grundläggande kunskaper och färdigheter som fordras för självständigt arbete som naprapat och att ge en grund för fortsatta studier inom den medicinen. Utbildningen till naprapat avslutas med ett examensarbete. Den som avlagt examen får titeln of Naprapathy och naprapaten upptas i som medlem i . Förbundet har cirka 400 aktiva medlemmar. Skolor för utbildning i naprapati förekommer också i , och . Naprapatens verksamhetsområde är enligt den medicinen, där behandlingen syftar till att återställa funktionen i genom manipulation och mjukdelsbehandling i kombination med andra konventionella behandlingsmetoder inom fysikalisk medicin. Naprapaterna arbetar enligt uteslutande med att diagnostisera, förebygga och behandla funktionella störningar och sjukdomar i rörelseorganen; främst, men inte enbart, med inriktning på ryggraden. Problemen i undersöks med konventionella medicinska tester. Behandlingen följs upp med lämpligt träningsprogram och individuell rådgivning. Kiropraktik är ett system för behandling av problem i och därmed förbundna besvär. Såväl internationellt som i finns olika kategorier av kiropraktorer representerade. Det som skiljer är bl.a. längden på och innehållet i deras utbildningar. Kiropraktik är i många länder en accepterad och mycket vanlig behandlingsmetod. Det finns också i många länder regler om kompetensbevis eller auktorisation av kiropraktorer. Kiropraktik var enligt undersökningar som lät utföra den i särklass vanligaste alternativmedicinska behandlingen i . har det också här i landet funnits en möjlighet att få legitimation som kiropraktor. Detta har dock förutsatt examen som Doctor of Chiropractic vid utländsk högskola eller motsvarande utbildning. En beskrivning av denna utbildning och kiropraktorernas verksamhet har lämnats i prop. 1988/89:96 om legitimation för vissa kiropraktorer, m.m. En legitimerad kiropraktor omfattas i sin yrkesutövning av bestämmelserna om hälso- och sjukvårdspersonalens yrkesansvar och står under tillsyn. Det finns föreskrifter och allmänna råd från om legitimerade kiropraktorers verksamhet (SOSFS 1991:16). I dessa definieras kiropraktik enligt följande: Verksamhetsområdet kiropraktik omfattar vissa åtgärder för att behandla samt i viss omfattning förebygga och utreda funktionsrubbningar och smärttillstånd i rörelseorgan. Den kiropraktiska behandlingen sker med särskilda handgrepp som vid behov kan kompletteras med annan fysikalisk behandling. I författning finns vidare regler om behörighet och yrkesansvar och föreskrifter om bl.a. begränsningar vid manipulationsbehandling. I förekommer flera olika utbildningar av kiropraktorer. Den mest omfattande av dessa utbildningar sker vid Skandinaviska Chiropraktor Skolan i som inledde sin verksamhet . Skolan drivs av en privat stiftelse. Utbildningen, som är fyraårig, omfattar flera olika ämnen inom basmedicin och kiropraktik. Översyn av vissa behörighetsfrågor Regeringen bemyndigade det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om hälso- och sjukvård att tillkalla en kommitté med uppdrag att göra en samlad översyn av principerna för legitimation och behörighet och mot bakgrund av översynen lämna förslag bl.a. i frågan om legitimation och behörighetsföreskrifter för olika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården och närliggande områden. Enligt kommittédirektiven (dir. 1994:2) skall översynen också omfatta bestämmelserna i kvacksalverilagen. Kommittén skall särskilt fästa vikt vid konsekvenserna av dels närmande till Europeiska Unionen (EU), dels den avreglering av vissa vårdutbildningar som har skett genom högskolereformen och dels de ökade möjligheterna till privat verksamhet, som öppnar sig för olika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården. 5 Legitimation för naprapater Regeringens förslag: Naprapater, som gått igenom föreskriven svensk utbildning för naprapater och fullgjort föreskriven praktisk tjänstgöring skall efter ansökan kunna få legitimation för yrket i . Regeringen skall föreskriva vilken utbildning och praktisk tjänstgöring som skall fullgöras. Bestämmelser om legitimation för yrket naprapat tas in i behörighetslagen.