prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — har härvidlag redovisat attdet i fråga om tullförättningsavgift, tullräkningsavgift och förseningsavgiftkan vara motiverat med höjningar motsvarande ca . Därtill kommer attGeneraltullstyrelsen efter påpekande från () redan harminskat fristen för dröjsmålsavgift för ej inbetald tullräkning. Enligt87 § tullagen (1994:1550) uppgår förseningsavgiften för den som inte har kommitin med kompletterande tulldeklaration i rätt tid till och till 600 krför den som, trots anmaning, inte avlämnat tulldeklarationen inom den bestämdatiden. Regeringen föreslår att förseningsavgiften i de nämnda fallen höjs till400 kr respektive . Bidrag till fömyelsefonder på det statligt regleradeområdet 1995/96Nytt anslag (förslag) I 000 Nänmdenför statliga fömyelsefonder finansieras med bidrag som avsätts efterförhandlingar mellan och de centralaarbetstagarorganisationema på det statliga förhandlingsområdet. Senast anslogspå detta sätt under trettonde huvudtitelns Bidrag till fömyelsefonder på det statligt Prop. 1994/95:150reglerade området (prop. 1989/90:100 bil. 15, bet. 1989/90: AU18, rskr. Bilaga 7 1989/90:213). Den1 fanns det oförbmkade på detta anslag.Enligt uppgift från , som enligt regermgensbeslut disponerar anslaget, kommer medel fortferande att finnas kvar vidutgången av /95. Eftersom det kommer att finnas ett behov av attdisponera anslagsmedlen även efter utgången av /95 bör anslagetpå nytt föras upp på statsbudgeten. Detta kan ske med endast ett formelltbelopp eftersom någon ytterligare medelsanvisning inte behövs. InomFinansdepartementet har upprättats förslag till 1.lag om ändring i tullagen (1994:1550). Lagförslaget fmns i bilaga 7.1.3. 6.5 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. till ; Awecklingskostnader /96 anvisar ett förslaganslag på , 2. antar regeringens förslag till ändring i milagen(1994:1550), 3. till Bidrag till fömyelsefonder på det statligtreglerade området för /96 anvisar ett reservationsanslag på . 12914 Riksdagen1994/95. 1 samt Nr 150. Rättelse: S. 141 rad 3 Står: Rättat till:konununen Förteckning över remissinstanser som avgett yttrandeöver Prop. 1994/95:150 (SOU 1994:144) Utjämning av kostnader och intäkter i Bilaga 7.1.1 Efterremiss har yttrande över mbricerade betänkande avgetts av ,, , , ,, , , ,, , i skolan, ,, , . isamtliga län utom , Expertgmppen för regional utveckling.Universitetet i , , ,, , Kammarrätten i ; samtiigakommuner utom , kommun, kommun, kommun,, , Skumps kommun, kommun, Tjöms kommun,, ; , , , , industriförbund.Tjänstemännens centralorganisation, akademikers centralorganisation,Landsoiganisationen i , och FöreningenSveriges kommunalekonomer. Påeget initiativ har följande instanser avgivit yttrande: Socialdemokraterna iVästerbotten, Pensionäremas Riksoiganisation, ,, i ,Kommimförbunden i , , , och ,, Kommunfiallmäktiges partier i ,i län, i , , ,i , , i Örebrolän. Kommittén om hälso- och sjukvårdensfinansiering och organisation. i Västemorrland, Härnösandsstift. landstingsgmpp i , SocialdemokratiskaArbetarekommun, , ,, , , i , ,upprop från /kommuner. Sammanfattning av betänkandet Utjämning av kostnader och Prop. 1994/95:150 intakter i kommuner och landsting (SOU 1994:144) Bilaga 7.1.2 Beredningenhar haft i uppdrag att utarbeta ett förslag till nytt statsbidrags- ochutjämningssystem för kommimer och landsting. Systemet skall kunna träda i kraftär . Tillgmnd för beredningens arbete har bl.a. legat tre tidigare utredningar:Stmkturkostnadsutredningen, Konununal inkomstutjämnmg och . Detsystem som beredningen föreslår löser ett antal problem som finns i nuvarandestatsbidragssystem. Systemet avser att ge kommuner och landsting ekonomiskafömtsättningar att bedriva sin verksamhet på likvärdiga villkor. Utjämningenär inte beroende av en viss nivå på de statiiga bidragen. Systemet blirdärigenom hållbart. Ekonomiska regleringar mellan staten och kommuner ellerlandsting kan göras så att alla omfattas och utan att någraomfördelningseffekter uppstår. Beredningenföreslår att både inkomst- och kostnadsutjämningen sker genom en omfördelningav inkomster inom kommim- respektive landstingskollektivet. Systemet är därmedinte beroende av statiiga tillskott och riskerar därigenom inte heller atturholkas om statsbidragen skulle minska i omfattning. Berednmgenföreslår att statsbidraget omvandlas till ett generellt, invånarbaserat bidrag. Beredningenföreslår särskilda införanderegler för att begränsa omfördelningseffektema.Reglema skall gälla en femårsperiod. Beredningensförslag till bidrags- och utjämningssystem kan sammanfattas i följandepunkter. Inkomsmtj amning som innebär omfördelning avskattekraft mot en genomsnittlig nivå för alla kommimer och landsting. Utjämning av stmkturella kostnadsskillnader, med enbehovsdel som uppdaters och en stmkturdel som uppdateras . Generellt invånarbaserat statsbidrag. Införanderegler som begränsar bidragsförändringarna. Detsystem som föreslås syftar till att skapa likvärdiga ekonomiska fömtsättningarför alla kommuner respektive landsting. Det innebär att alla skall gesekonomiska möjligheter att, med en genomsnittlig skattesats, bedriva enverksamhet av normal omfattning och med en genomsnittlig standard oberoende avsina behov och stmkturella förhållanden i övrigt. Detta föreslås ske dels genomen långtgående utjämning av skatteinkomstermellan kommuner respektive landsting, och dels genom Prop. 1994/95:150 enutjänming för behovs- och andra stmkturella konstadsskillnader. Om Bilaga7.1.2 kommunen eller i sin verksamhet vill hålla en högre ambitionsnivåeller en lägre avgiftsnivå än genomsnittet, eller om effektiviteten i denbedrivna verksamheten är lägre än i genomsnittskommunen eller - , fådetta ta sig uttryck i en högre skattesats. Förslagettill utjämning av skatteinkomster beskrivs i avsnitt 4.1. Förslaget innebär attalla kommuner och landsting som har en relativ skattekraft som är högre än dengenomsnittliga får avstå skatteinkomster till dem med en relativ skattekraftsom är lägre än den genomsnittliga skattekraften. Alla kommuner och landstinggaranteras således en skattekraft motsvarande genomsnittet för riket.Inkomstutjämningen konstmeras som tillägg till eller avdrag frånskatteinkomstema. Summan av tilläggen respektive avdragen blir i huvudsak likastora, varför utjänmingen i princip inte kräver något statligt tillskott ochdärigenom blir långsiktigt hållbar. Tillgrund för beräkningen av tillägget eller avdraget för en kommun eller ettlandsting läggs en länsvis genomsnittlig skattesats. Denna utgörs av dengenomsnittiiga skattesatsen för kommun- respektive landstingskollektivet år1995, minskad och justerad för de länsvisa skillnadema iskatteväxlingar för äldreomsorg och omsorgsvård. Genomkompensationsgraden på iimebär förslaget en långtgående utjämning av inkomster.Utjänmingsgraden, dvs. sununan av skatte- och bidragsintäkter efter utjämning,ligger för flertalet kommuner och landstmg på mellan och . Summanav de skatteinkomster som omfördelas genom inkomstutjämningen uppgår förkommunema till ca och för landstingen till ca 3,6miljarder kronor. Utjämningför stmkturellt betingade kostnadsskillnader Förslagettill utjänming för stmkturellt betingade kostnadsskillnader beskrivs i avsnitt4.2. Förslaget innebär att en utjämning för stmkturellt betingadekostnadsskillnader görs för både kommuner och landsting för i huvudsakobligatoriska verksamhter. För kommunema utjämnas dessutom förkostnadsskillnader i vissa frivilliga verksamheter och för vissa kostnader sominte är hänförliga till någon specifik verksamhet. Metodenför att beräkna kostnadsutjämningen är den s.k. standardkostnadsmetoden, sominnebär att varje verksamhet och kostnad i utjämningen behandlas var för sigoch baseras på för respektive verksamhet relevanta faktorer som skall uttryckabehov och stmktur. Rent tekniskt konstmeras även kostnadsutjämningen somtillägg till eller avdrag från skatteinkomstema. De kommuner och landsting somhar gynnsamma stmkturellaförhållanden för avdrag medan de som har en ogynnsam Prop. 1994/95:150 stmktur får tillägg. Deverksamheter som ingår i kostnadsutjämningen för kommuner är följande:gmndskola, äldreomsorg, barnomsorg, gymnasieskola, individ-och familjeomsorg,administration och räddningstjänst, näringslivs- och sysselsättningsåtgärder,vatten och avlopp samt gator och vägar. Dämtöver görs en kostnadsutjämnmg förbefolkningsminskning, svagt befolkningsunderlag, byggkostnader,uppvärmningskostnader och kallortstillägg. för kommunerna obligatoriska basverksamhetema skola samt äldre-och bamomsorgutgör åldersstmkturen en viktig faktor i utjämnmgen. För äldreomsorgen beaktasockså viktiga behovsfaktorer, främst de äldres kön, samboendeförhållanden ochyrkesbakgmnd. Även för bamomsorgen beaktas viktiga behovsfaktorer, främstomfattningen av föräldramas förvärvsarbete samt krav på längre vistelser tillföljd av långa resor m.m. För gmndskolan och äldreomsorgen beaktas dessutom demerkostnader som det innebär att bedriva dessa verksamheter i glesbygd. För gymnasieskolanbeaktas bl.a. elevemas val av program. För individ- och familjeomsorgen beaktasett antal s.k. sociala indikatorer, främst andelen ensamstående kvinnor med bamoch andelen utonmordiska medborgare. Utjänmingenför näringsliv och sysselsättning baseras på arbetslösheten i kommunen.Utjämningen för långvarig befolkningsminskning baseras på beräknademerkostnader vid en minskning . Beräkningen avkompensationen för svagt befolkningsunderlag görs med utgångspunkt ibefolkningsunderlaget inom en 3-niils respektive 9-milsradie. Förövriga verksamheter föreslås ingen kostnadsutjämning eftersom det förnärvarande saknas underlag som visar på stmkturella kostnadsskillnader fördessa verksamheter. För omsorger om psykiskt utvecklingsstörda samt vissapsykiskt störda kan en kostnadsutjänming övervägas först när verksamheten heltövertagits av kommunema. Kostnadsutjämningenför kommuner omfattar ca . De högsta tilläggen går främsttill glesbygdskommuner i norra samt till storstadskommunerna. Destörsta avdragen görs från industrikommuner och medelstora städer. De lägstaavdragen har landsbygds-kommunema. Förlandstingen avser huvuddelen av kostnadsutjämningen häslo- och sjukvård. Iutjämningen för denna verksamhet beakts åldersstmkmr. Dämtöverbeaktas medellivslängden och andelen ensamboende i . De senareuttrycker ohälsan i befolkningen, vilken har avgörande betydelse förkostnadsskillnadema mellan landsting. En ytterligare utveckling av modellen förkostnadsutjämning i hälso- och sjukvården föreslås. Dämtöver föreslås enutjämning för landstingens vårdhögskoleutbildning, baserad på det faktiskaantalet studenter. Vidare föreslås en utjämning för kallortstillägg. Förövriga verksamheter i landstmgen föreslås ingen kostnadsutjämning. Kosmadsutjänmingenför landsting omfattar . 1994/95:150 Destörsta tilläggen ges till glesbygdslandstingen i norra samt till Bilaga 7.1.2 storstadslandstingen (landstingsfria kommunema). Störst avdrag har , , och . Enkostnadsutjämning föreslås också för kollektivtrafik, för vilkenhuvudmannaskapet är delat mellan kommuner och landsting. Utjämningen baseras påfaktorer som möter både täthet och gleshet och som har samband medkostnadsvariationema. Modellen för beräkning av utjänming ikollektivtrafikföreslås få slå igenom till till följd av en vissosäkerhet kring vilka kostnader som beror på stmkturella skillnader respektiveskillnader i service. Kosmadsutjänmingen för kollektivtrafik föreslås delaslika mellan kommuner och landsting, eftersom huvudmannaskapet för riket somhelhet fördelas så. Föromsorgsverksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindradesamt vård av vissa psykiskt störda föreslås nu ingen kostnadsutjämning,eftersom verksamheten förfarande inte är heU överförd till kommunema ocheftersom det saknas underlag för att bedöma kostnadsskillnader. Det senaregäller också färdtjänsten. Fråganom mellankommunal och inomregional utjämning bör övervägas ytterligare, bl.a.för att möta den utveckling som sker när det gäller versamhet på regional nivå. Beredningenföreslår i avsnitt 4.3 att huvuddelen av nuvarande statsbidrag utges i form avett genrellt, invånarbaserat bidrag till såväl kommuner som landsting.Eknomiska regleringar mellan staten och kommuner eller landsting kan därigenomgöras genom en anpassning av bidragsnivån utan att några negativafördelningseffekter uppstår. Sådana regleringar kan föranledas t.ex. av enändrad ansvarsfördelning mellan staten och kommuner eller landsting. Statsbidragenuppgår, netto efter avdragen från skatteinkomstema, till knappt 29 miljarderför kommunema och 6,5 miljarder 1994. Utfalletav förslaget beskrivs i kapitel 5. Ett genomförande av beredningensförslag skulle ge en relativt stor omfördelning av bidrag jämfört med nuvarandebidragsfördelning, både för kommuner och landsting. Förkommunema skulle de största bidragsminskningama framför allt uppstå förkommuner i norra , vilka bl.a. genom det tidigareskatteutjämningssystemet har haft relativt sett höga bidrag. Ökade bidrag går istället till storstadskommunema och större städer, där inte minst de socialakostnadema är höga. Ävenför landstingen skulle det förslagna, systemet innebära en Prop.1994/95:150 minskning av bidragen i norra till förmån förstorstadslands- Bilaga 7.1.2 tingen. Föratt undvika en drastisk förändring av bidragen till kommuner och landstingföreslår beredningen att bidrags- och utjämningssystemet införs successivt. Införandeav ett nytt system Föratt underlätta införandet av ett nytt system och att möjliggöra en successivanpassning av kostnader och intäkter föresläs i kapitel 6 särskildainföranderegler för en femårsperiod. För ett 20-tal kommuner, som får destörsta bidragsminskningama i förhållande till nuvarande bidrag, föreslås enabsolut begränsning av bidragsminskningen för hela perioden. För övrigakommuner föreslås att såväl bidragsökningar som -minskningar begränsas under detre första åren, med fallande belopp. För landstingen föreslås att enbartbidragsminskningama begränsas på motsvarande sätt. skallingen kommun och inget landsting få en bidragsminskning som överstiger 500kronor per invånare, vilket motsvarar ca i skatt vid genomsnittligskattekraft. Av de kommuner som får bidragsöknmgar bör endastde, vars ökning överstiger per invånare, få ut den ökningensom överstiger detta belopp. De landsting som får bidragsökningar, vilketfrämst är och , föreslås få ut hela ökningen redan första året.Under de påföljande två åren föreslås minskningar och ökningar få slå igenom iallt större grad. Det fjärde året är systemet därmed infört, utom för dekommuner som får de största minskningarna. För de tre kommuner som inteomfattas av inkomstutjämningen i nuvarande system (, och )föreslås särskilda införanderegler, som innebär att bidragsmiskningen för dessaslår igenom snabbare. Beredningenföreslår att en parlamentariskt sammansatt gmpp ges i uppdrag att fortlöpandefölja systemet och redovisa underlag för beslut om eventuella förändringar isystemet efter den föreslagna femårsperioden. Författningsförslag p°p- 1994/95: 150 1 Förslag till lag om generellt statsbidrag till kommuneroch landsting 1 § Generellt statsbidrag till kommuner fördelas medett enhetiigt belopp per invånare i kommunen året före det årbidraget betalas ut. 2 § Generellt statsbidrag till landsting fördelas medett enhetiigt belopp per invånare i året före det årbidraget betalas ut. 3 § De kommuner som inte ingår i ett landsting fårstatsbidrag enligt 1 och 2 §§. 4 § Regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer får meddela föreskrifter om fördelning av statsbidrag. 5 § Statsbidrag enligt denna lag skall betalas ut isamband med och på motsvarande sätt som gäller vid utbetalning avkommunalskattemedel enligt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser omkommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga . 2 Förslag till lag om utjämning av skatteinkomsteroch Prop. 1994/95:150 kosmader i kommuner och landsting Bilaga 7.1.3 Härigenom föreskrivs följande. 1 §Kommuner och landsting skall för utjänming av skatteinkomster och stmkturellt betingade kostnadsskillnader mellan kommunema respektive landstingen få tillägg till eller avdrag från skatteinkomstema enligt denna lag. 2 §I denna lag används följande termer i den betydelse som här anges: Utjämningsår: Det år då inkomst- och kostnadsutjämning görs. Garanterat skatteunderlag: De beskattningsbara inkomster för en kommuneller ett landsting som motsvarar den uppräknade medelskattekraften,multiplicerad med antalet folkbokförda invånare i kommunen eller landstingetden året före utjämningsåret. Uppräknatskatteunderlag: De sammanlagda beskattningsbara inkomstema enligtskattemyndighetens årliga taxermgsbeslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen(1990:324) om taxering till inkomstskatt året före utjänmingsåret fören konimun eller ett landsting, uppräknad med uppräkningsfaktorema enligt 4 §lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m.m. Uppräknadmedelskattekraft: Totalsumman av uppräknade skatteunderlag för hela landet,dividerad med antalet invånare i landet året föreutjänmingsåret. Stmkturkostnadsersättning:Summan av standardkostnadsersättningama för kommunen respektive . Medlandsting avses i denna lag i tillämpliga delar också kommuner som inte ingår iett landsting. 3 § En kommun eller ett landsting vars garanteradeskatteunderlag överstiger det uppräknade skatteunderiaget har rätt till ett tilläggsom motsvarar skillnaden mellan skatteunderiagen, multiplicerad med denskattesats som fastställs enligt 10 §. 4 § En konimun eller ett landsting vars garanteradeskatteunderlag understiger det uppräknade skatteunderiaget skall vidkännas ett avdragsom motsvarar skillnaden mellan skatteunderiagen, multiplicerad med denskattesats som fastställs enligt 10 §. 5 § En konimun eller ett landsting varsinvånarbaserade stmkturkostnadsersättning överstiger den för landetgenomsnittliga invånarbaserade stmkturkostnadsersättningen har rätt till etttillägg som motsvarar mellanskillnaden multiplicerad med antalet invånare ikommunen eller året före utjämningsåret. 6 § En konimun eller ett landsting varsinvånarbaserade strukturkostnadsersättning understiger den för landetgenomsnittliga invånarbaserade stmkturkostnadsersättningen skall vidkännas ettavdrag som motsvarar mellanskillnaden multiplicerad med antalet invånare ikommunen eller året före utjämningsåret. 7 § En kommuns eller ett landstingsstmkturkostnadsersättning utgörs av summan av en teoretiskt beräknadstandardkostnadsersättning för var och en av följande verksamheter och ickeverksamhetsanknutna kostnadsslag: Förkommuner: Bamomsorg, äldreomsorg, individ- och familjeomsorg, gmndskola,gynmasieskola, vatten och avlopp, gator och vägar, näringslivs- ochsysselsättningsfrämjande åtgärder, byggkostnader, uppvärmningskostnader,administration, resor och räddningstjänst, befolkningsminskning, svagtbefolkningsunderlag och kallortstillägg. Förlandsting: Hälso- och sjukvård, högskoleutbildning och kallortstillägg. Delathuvudmannaskap: Kollektivtrafik. 8 §Vid fördelning inom ett län av tillägg eller avdrag för kollektivtrafik mellan kommuner och landsting skall kommuner respektive landsting ansvara för hälften vardera. 9 §Ändras indelning i kommuner eller landsting, beräknas inkomst- och kostnadsutjämningen på gmndval av den indelning som gäller vid utjänmingsårets ingång. 10 §Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om beräkningen av tillägg och avdrag enligt 3-6 §§. Regeringenskall fastställa de skattesatser som skall tillämpas enligt 3 och 4 §§. Närregeringen fastställer skattesatsema skall hänsyn tas till överenskommelsermellan och kommunema inom landstingsområdet om en ändrad fördelningav uppgiftema inom området och den förändrade fördelning av den sammanlagdalandstings- och kommunalskatten som följer av överenskommelserna. n§ skall året före Prop.1994/95:150 utjämningsåret lämna uppgift till varje kommun och landsting om Bilaga 7.1.3 preliminära tillägg och avdrag enligt 3-6 §§. 12 §Statistiska centralbyrån fastställer den uppräknade medelskattekraften året före utjämningsåret. Skattemyndighetenfastställer tilläggens och avdragens storlek samt länmar senast den 25 januariutjänmingsåret uppgift till varje konimun och landsting om tillägg och avdrag. 13 § Tillägg och avdrag skall under utjämningsåretbetalas ut eller dras av i samband med och på motsvarande sätt som gäller vidutbetalningen av kommunalskattemedel enligt 4 § lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. 14 § ellerskattemyndighetens beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen. Föreskrifterom ikraftträdande av denna lag meddelas i lagen (1995:000) om införande avlagen (1995:000) om utjämning av skatteinkomster och kostnader i kommuner ochlandsting. 3 Förslag till lag om införande av lagen (1995:000)om Prop. 1994/95:150 utjämning av skatteinkomster och kostnader ikommuner Bilaga 7.1.3 och landsting Härigenom föreskrivs följande. 1 § Lagen (1995:000) om utjämning av skatteinkomsteroch kostnader i kommuner och landsting och denna lag träder i kraft den 1 juli1995 och tillämpas första gången i fråga om . 2 § Genom lagen (1995:000) om utjämning avskatteinkomster och kostnader i kommuner och landsting upphävs 1. lagen (1992:670) om statiigt utjämningsbidrag tillkommuner, 2. lagen (1992:671) om skatteutjämningsbidrag tilllandsting. 3 § De upphävda lagama enligt 2 § gäller dockfortfarande i fråga om statiigt utjänmingsbidrag och skatteutjänmingsbidrag förår 1995 och . 4 § Om det i lag eller någon annan författninghänvisas till föreskrifter som har ersatts genom föreskrifter i lagen(1995:000) om utjämning av skatteinkomster och kostnader i kommuner ochlandsting, tillämpas i stället de nya föreskrifterna. 5 § Regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer fastställer ett referensbidrag för varje kommun och landstmg. 6 § Vad som i denna lag benämns bidragsminskningeller bidragsökning utgörs av skillnaden mellan referensbidraget enligt 5 § ochsumman av kommunens eller statsbidrag enligt lagen (1995:000) omgenerellt statsbidrag till kommuner och landsting och tillägg eller avdragenligt lagen (1995:000) om utjänming av skatteinkomster och kostnader ikommuner och landsting, om dessa lagar skulle ha gällt . 7 § Vad som i denna lag sägs om landsting tillämpasockså i fråga om kommuner som inte ingår i ett landsting. 8§ Den sammanlagda bidragsminskningen får uppgå till högst per invånare i kommunen . För de kommuner varsuppräknade skattekraft för översteg garantinivån i det statiigautjämningsbidraget enligt lagen (1992:670) om statiigtutjämningsbidrag till kommuner gäller att den Prop. 1994/95:150 sammanlagdabidragsminskningen fär uppgå till högst Bilaga 7.1.3 4000 kronor per invånare i kommunen den . 9 §Den sammanlagda bidragsminskningen begränsas genom att ett fast infbrandetillägg betalas ut till de kommuner som får beräknade sammanlagda bidragsminskningar som överstiger beloppsgränsema enligt Ettfast införandetillägg motsvarar skillnaden mellan beloppsgränsema enligt 8 §och den beräknade totala bidragsminskningen. 10 §En årlig begränsning av bidragsminskningen görs for de kommuner vars beräknade bidragsminskning överstiger per invånare. Dessa kommuner fär ett rörligt införandetillägg, som uppgår till ett belopp som - för motsvarar skillnaden mellan denberäknade bidragsminskningen, minskad med det fasta införandetillägget, och250 kronor, - för motsvarar skillnaden mellan denberäknade bidragsminskningen, minskad med det fasta införandetillägget, och500 kronor, - för motsvarar skillnaden mellan denberäknade bidragsminskningen, minskad med det fasta införandetillägget, och750 kronor, - för motsvarar skillnaden mellan denberäknade bidragsminskningen, minskad med det fasta införandetillägget, och I000 kronor, - för motsvarar skillnaden mellan denberäknade bidragsminskningen, minskad med det fasta införandetillägget, och ,