prop · GI03150 · 1994-12-31 00:00:00 — 1994/95:150 lagtlönegarantiärende. Betahiing föreslås ske i efterhand utifin hur Bilaga 10många konttolluppgifter som har lämnat till skattemyndighetema.Även i de fall då tvä konttolluppgifter lämnats för samma person beroende påatt lönegarantiersättning har lämnats på båda sidor om ett årsskifte börersättningen vara 250 fa för ett lönegarantiärende. Regeringen ansluter sigtill detta förslag. Det bör ankomma pä regeringen att anpassa det nu föreslagnabeloppet till pris- och löneutvecklingen. Regeringenföreslår att den nya modellen skall gälla fr.o.m . Beloppetutbetalas en gäng efter ansökan frän länsstyrelsema med redovisning avantalet handlagda ärenden. Ansökan görs lämpligen i anslutningtill att konttolluppgiftema lämnas till skattemyndigheterna. Detta innebär attanslaget belastas med dessa kostaader först . En fömtsättnmg förden föreslagna finansieringen av länsstyrelsemas kostaader för administationenär att länsstyrelsemas förvaltningsanslag mmskas. 1. antar regeringens förslag tiU lag om ändring ilagen (1981:691) om socialavgifter, 2. godkänner vad regeringen har förordat om administtationenav utbetalning av lönegarantiersättning, 3. till Bidrag till lönegarantiersättning /96 under tionde huvudtitehi anvisar ett förslagsanslag pä 2 419600 000 fa. Prop.1994/95:150 Bilaga 10 Redogörelseför inrikmingen på särskilda insatser i invandrartäta bostadsområden Regeringensbedömning: Det behövs en rad samverkande insatser i det lokala arbetet för attbryta utvecklingen mot ökande segregation i mvandrartäta bostadsområden. Ensamlad redovisning lämnas av de särskilda insatser som är aktaella inom olikadepartements ansvarsområden. Enrad rapporter har visat att sitaationen för mvandrare i många avseenden ärsämre än för befolkningen i övrigt. Det gäller särsfalt mom vissabostadsområden, framförallt i storstadsregionema, där den starkt tilltagandeetnifieringen i vissa avseenden förstärker den negativa utvecklmgen. Arbetetmed att se över invandraipolitiken har bl.a. mot denna bakgrund intensifieratsoch bedrivs nu i en särskild kommitté (Ku 1994:11) om översyn avinvandrarpolitiken. Kommittén (dir. 1994:130) skall bl.a. överväga särskildaåtgärder i invandrartäta bostadsområden och analysera drivfaaftema bakom ocheventaella olägenheter med koncenttationen av invandringen till vissa kommunersamt överväga hur sådana olägenheter kan motverkas. Islutet av fick dessutom uttedningen Levnadsvillkor i storstadsområdennya dhektiv (du-. 1995:35) mnehållande uppgift att föreslå och initieraåtgärder som syftar till att skapa bättte fömtsättningar för bostadsområdena istorstädema att ta tillvara de olika resurser och möjligheter som finns för enpositiv utvecklmg, särsfalt vad bettäffar bam och ungdom med svårauppväxtförhållanden. tillsattes utredningen för översyn avbostadspolitiken (dh. 1995:20) som bl.a. ska överväga vilka bostadspolitiskamedel som kan vara nödvändiga för kommunema för att motverka segregation ochöka valfiiheten i boendet. Ufredningen skäll även överväga förändringar i frågaom statens stöd vid ombyggnader och andra åtgärder mom områden med särsfaldaproblem. Uppgiften pä bostadsförsörjningens område kommer i stor utsfräckningatt gälla att tillföra de redan byggda områdena nya funktioner. Vidareska den tillsatta ufredningen (dfr. 1995:19) om det mre arbetet iskolan bl.a. överväga på vilket sätt vårt mångkulturella samhälle kan tastillvara som en resurs i skolans arbete. har därtill fatt i uppdragatt se över hemspråksundervisningen och de vuxna invandrar- 19 1994/95. nassituation i skolan kommer att uppmärksammas i en särsfald ufred- Prop.1994/95:150 nmg. Detmer långsifaigt syftande arbetet måste kompletteras med omedelbara msatser.Regeringen har i budgetpropositionen för /96 föreslagit ett nyttanslag under littera D. Invandring m.m. pä 125 miljoner faonor för särskildamsatser i mvandrartäta bostadsområden och då framförallt i storstadsområdena.Därtill avses medel från Europeiska socialfonden användas för åtgärder imvandrartäta områden i storstadsregionerna. Syftet med de särskilda msatsemaär huvudsakligen att öka arbetskraftsdeltagandet och stärka kompetensen hos deinvandrare som bor i dessa områden, men även öka de vardagliga kontaktytornamellan mvandrare och övriga svenskar för att underlätta inlärningen av svenskaspråket och förbättta möjlighetema till inttäde på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsdepartementethar tagit fram riktlinjer för de särskilda msatsema, där berörda kommunerförväntas svara för sammanlagt minst 125 miljoner faonor. Rifalmjema anger attdet ska finnas en övergripande och samordnad handlingsplan för deinsatser som görs och som ska baseras på lokala initiativ och behov. samverkansprojekt,nytänkande och metodutveckling kommer att prioriteras vid bedömningen avkommunemas handlingsplaner. Ibudgetpropositionen aviserades även att det uiom andra politikom-räden kommeratt göras prioriteringar av särskilda åtgärder i segregerade storstadsområdenoch ske en viss omfördelnmg av medel för att ge utrymme för sådana insatser.Regeringen betonar att de prioriteringar som görs måste åtföljas av en bredoch flexibel samverkan i det lokala arbetet i de aktaella bostadsområdena. Bettäffandearbetsmarknadsområdet har regeringen i 1995 ärs budgetproposition föreslagitmedel att disponera för tillfälliga personalförstärkningar. harbeslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 1994/95:AU11, rsfa1994/95:233). Av dessa medel bör en stor andel användas för personal päarbetsförmedlingar i invandrartäta områden. Detta bör ske genom att AMS i smfördehiing till länen avsätter en betydligt störte andel än förpersonalmsatser i dessa områden. Inomutbildningsområdet skall ytterligare insatser göras för att underlättamvandrares mtegration i det svenska samhället. Vid fördehiingen av de medel somföreslagits i årets budgetproposition för sysselsättningsskapande åtgärderinom gymnasieskolan och komvux - samt pä liknande sätt vad gällerfolkhögskoloma och stadieförbunden - prioriteras verksamheter i de fyrakommunema - , , och . Av särskild betydelse äräven förslaget (prop. 1994/95:174) att svenska som andra språk skall bettaktassom ett eget ämne i alla skolformer. Regeringen har vidare i enskrivelse till (Sfa. 1994/95:138) redovisat mriktningen av stödetfrån Allmänna arvsfonden. Därvid fi-am-hålls att stöd även kommer attlänmas till sådana projefa i specieUt utsatta bostadsområden som drivs isamverkan mellan föreningsdriven och offentlig verksamhet enligt den modellsom utvecklats i bl.a. Plus-projekten. bedrivs även etttteårigt försök med föreningsbaserat flyktmgmottagande i med femfnvilli-gorganisationer i samverkan med . Verksamheten stöds medprojektmedel frän regeringen. 1994/95:150 Bilaga10 Överföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m. Regeringensförslag: Ändamålen under anslaget bör även kunna avse - bosniska flyktmgars förberedelser i mförett framtida återvändande till Bosnien-Hercegovma, - överföring av personer från förmedicinsk värd i . Bosniskaflyktingars förberedelser i inför ett framtida återvändande tillBosnien-Hercegovina Sverigehar gett ca 60 000 personer från Bosnien-Hercegovma tillstånd att bosätta sighär. Många av dem vill återvända till sitt hemland när sä blir möjligt. Detfinns ett allmänt behov i flylctinggmppen av förberedande information ochutbildningar i . Förberedelsema i kommer att underlätta ettåtervändande efter ett fredsavtal. har gjort omfattande msatser i formav katasttofbistånd och mer långsifaigt stöd inför ätemppbyggnad avBosnien-Hercegovina. Den har gett SIDA i uppdragatt genomföra ätemppbyggnads-projefa till en kostaad av 150 miljoner faonor.Detta långsifaiga stöd är ett första led i en åtemppbyggnadsprocess. Arbetetskall i görligaste mån bygga på lokal kompetens. En komplikation är att en stordel av den lokala kompetensen har tvingats fly till andra länder, däriblandSverige. Regeringen finner det angeläget att skapa möjligheter för att denspeciella kompetens som finns bland de bosniska flyfauigama i kankomma till nytta i det framtida samhällsbygget och att den kompetens som fmnskan upprätthållas eller utvidgas i . När svenskaorganisationer deltar i genomförandet av åtemppbyggnaden bör kompetensbland de bosniska flyfamgama i kunna tillvaratas, Prop. 1994/95:150vilket även kan skapa möjlighet för en framtida ätervandring för dem Bilaga10 som så önskar. Centtalamyndigheter i skall tillsammans med relevanta fiivil-ligorganisationer,infresseorganisationer och förettädare för näringslivet utgöra ensamordningsgmpp. Denna skall fimgera som en länk mellan flyfamgama i Sverigeoch åtemppbyggnadsafaiviteter i hemlandet. De ensfalda organisationerna kommeratt få en nyckeholl i förberedelsearbetet. Samordningsgmppen som leds avStatens skall även vara styrande för vilken typ av förberedelsersom kan göras i så att flyfaingars kompetens kan tillgodogöras i detframtida Bosnien-Hercegovma. Förberedelsema i mför ett framtidaåtervändande skall i göriigaste män ske mom befmtliga utbildnmgs- ochprafaikartange-mang inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska åtgärdema. Ibudgetpropositionen för /96 har regeringen föreslagit att åtgärderunder anslaget - liksom tidigare - också skall kunna omfatta bidrag tilllösnmgar av flyfamgsituationer utanför . Regeringen föreslår mot denbakgrunden att högst 5 miljoner faonor fär användas till förberedelsearbete iSverige mför flyfaingars deltagande i åtemppbyggnaden av Bosnien-Hercegovina.Detta innebär ingen förändring av det i budgetpropositionen föreslagnaanslagsbeloppet till D 4. Överföring av och andra åtgärder för flyfamgar m.m. Ikrigets Bosnien-Hercegovma är möjligheter till medicinsk vård starfabegränsade. Ett program för medicinsk evakuering startade och pågårfortfarande. Programmet leds av en kommitté "UN Medevac Committée"där FN:s flyfamgkommissarie (), Intemational Or-ganization för Migration(lOM) m.fl. mgår. Under /94 tog emot ca 40 personer förmedicmsk behandling här. Möjlighetertill medicmsk evakuering är fortfarande mycket angelägna. I åretsbudgetproposition har regeringen anfört att ändamålet för åtgärder underifrågavarande anslag bör omfatta såväl bidrag till lösningar avflyktmgsituationer utanför som organiserad överföring hit. Regeringengör bedömningen att en överföring hit av ca tio personer för vård här är i Imjemed de ändamål som regeringen föreslog i budgetpropositionen för budgetåret1995/96. Efter framstälhiing av lOM bör således överföring kunna ske avpersoner för vilka ingen möjlighet till behand-Img fmns i Bosnien-Hercegovuia. godkänneratt ändamålen under förslagsanslaget Överföring av och Prop. 1994/95:150 andra åtgärder för flyktingar m.m. även fär omfatta kostaader för Bilaga10 1. bosniska flyktuigars förberedelser i inför ett framtidaåtervändande till Bosnien-Hercegovma och 2. medicinsk evakuering. Ersätming till kommunema för åtgärder för flyktingar m.m. Regeringensforslag: Nya utbetalningsregler införs för schablo-nersättaingen tillkommunerna för flyfaingmottagandet. Utbetalningama delas upp i flera delar änför närvarande och fördelas i tiden så att de mer ansluter till när kostaademauppstår för kommunen. Vid flyttaingar under de första 18 månadema fårutflytt-ningskommunen totalt 0,1-0,3 schablonbelopp mindre jämfört med i dag.Inflyttningskommuner fär i stort sett samma ersättamg som vid flyttaingarinom 18 månader och till skilhiad mot viss ersättaing även vidflyttaingar som sker men . Ipropositionen om samordnat flyfaingmottagande och nytt system för ersättnmgtill kommunema m.m. (1989/90:105, SfU 21, rsfa.281) redovisades ett programför att underlätta för flyfamgar att snabbare fä en förankring i svensfaarbets- och samhällsliv. infördes ett nytt system för statligersättaing för flyfaingmottagandet. Huvudsyftet med förändringen aversättaingssystemet var att stimulera kommunerna att vidta afaiva åtgärder föratt flyfaingama snabbare skall kunna bli självförsörjande. Vissa förändringarav ersättaingssystemet har därefter genomförts efterriksdagens beslut (prop 1993/94:100, bil 12, bet. 1993/94:SflJ 14, rsfa.1993/94:263). Enligtnuvarande regler i förordningen (1990:927) om statiig ersättaing för flyfaingmottagandem.m. fär den kommun som först tar emot en flyfaing och som gör en plan för hansinttoduktion i det svenska samhället alltid ett halvt schablonbelopp.Resterande del delas upp pä två ut-betahiingar. Om flyfaingen bor kvar i denförsta mottagnmgskommunen och är folkbokförd där,utbetalas ytterligare ett fjärdedels schablonbelopp. Är flyfamgen fortfarandefolkbokförd i denna kommun har kommunen rätt tillytterligare ett fjärdedels schablonbelopp.Flyttar flyfamgen från den första mottag- Prop. 1994/95:150 ningskommimentill en annan, lämnas under vissa fömtsättningar ersätt- Bilaga 10 ningockså till denna kommun. Regeringenbedömer att det finns vissa problem med nuvarande regler för utbetalning ochfördelning av schablonersättaingen. Utbetalningeima och fördelningen avschablonersättaingen ansluter inte i tilhäcklig omfattning till när kostaademafafaiskt uppstår för kommimen. En urvalsundersökning med 41 kommuner somgenomförts av en arbetsgmpp inom visar bl.a. päatt små kommuner (25 000 mvånare eller färte) och landsbygds- ochglesbygdskommuner har en låg förbrukning av schablonersättaingen i förhållandetill många andra kommuner. Dessa kommuner har också en stor utflyttning av flyktingar.En omfördehimg bör, bl.a. med utgångspunfa från dessa resultat, ske avschablonersättningen från utflyttamgskommuner till kommuner med storinflyttning så att ersättningen i högre grad sammanfaller med kommunemaskostaader. Arbetsmarknadsdepartementettillsatte en arbetsgmpp med uppgift att utforma nyautbetalningsregler för schablonersätt-ningama. Syftet var att bl.a. nå enrättvisare fördelning av schablonbidraget mellan olika kommuner vidflyttaingar. I arbetsgmppen har ingått förettädare förArbetsmarknadsdepartementet, , , och . Förslagen har redovisats idepartementspromemorian Översyn av utbetalningsregler för schablonersättaingenenligt förordningen (1990:927) om statlig ersättaing för flyfaingmottagandem.m. (Ds 1995:20). I arbetet med promemorian har arbetsgmppen, genom , inhämtat synpunfaer från ett antal kommimer. Ipromemorian föresläs ett system där 0,2 schablonbelopp, som skall täcka demitiala mottagningskostaadema , betalas ut månadenefter det att flyfaingen första gången tagits emot i en kommun. Flyfaingar somtas emot från en förläggning bör, liksom , räknas som mottagnanär de flyttar frän förläggningen till kommunen. Flyfaingar som i övriga fallförsta gången tas emot i en kommun efter beviljat uppehållstillstånd förbosättaing, bör räknas som mottagna den dag de enligt skattemyndighetensregister över befolkningen i länet (personbanden) folkbokförts i en kommun. Utbetalningarbör därefter göras med 0,1 schablonbelopp var ttedje månad t.o.m. den 24:emånaden efter det första mottagandet, till den konimun där flyktingen enligtskattemyndighetens personband är folkbokförd vid utgången av respefaivettemänadersperiod. Omflyfaingen flyttar bör uiflyttaings-kommunen fä0,2 schablonbelopp i extta ersättaing för att kompensera för de hutialkostaader förinttodufaionen som den nya kommunen kan Prop. 1994/95:150 komma att fä. Denextta ersättningen bör utbetalas för flyttningar som Bilaga 10 sker to.m. den18:e månaden efter det första mottagandet i en konimun. Därefter bör inte någonextta ersättning lämnas eftersom huvuddelen av de direkta mttodufaionsåtgärdemai form av t.ex. svenskundervisning då bör vara genomförda. Vid flyttaingar böräven utflyttningskommunen erhålla 0,1 schablonbelopp eftersom flyfaingen bott visstid av ttemåna-dersperioden där, vilket mneburit vissa kostaader för kommunen.Dessutom kan vissa fasta kostaader kvarstå sedan flyfamgen lämnatkommunen. Detnuvarande administtativa förfarandet - med förslagslistor fi-än Invandrarverkettill kommunema där kommunema bl.a. skall mtyga att en mfrodufaionsplan harupprättats för flyfaingens mttodufaion i det svenska samhället - bör, enligtarbetsgmppen, ersättas med en automatisk utbetalning av schablonersättningtill den kommun där flyfamgen enligt skattemyndighetens personband ärfolkbokförd. Detta bör kunna ske genom en sambearbetning av registemppgiftervid och skattemyndighetens personband. bör ha rätt att äterfaäva utbetald schablonersättaing, ellerminska framtida ersättningar med motsvarande belopp, om det vid konfrollskulle visa sig att en mfrodufaionsplan enligt intentionema i prop(1989/90:105) om samordnat flyfamgmottagande och nytt system för ersättningtill kommunema m.m. mte upprättats. Regeringenhar i prop. 1994/95:201 om avisering av folkbokföringsuppgifter föreslagit attett nytt register för tillhandahållande av folkbokföringsuppgifter(aviseringsregisttet) skall mrättas. Registtet föresläs ersätta bl.a.personbanden som därigenom kan avskaffas. Det nya registtet beräknas vara klartatt tas i drift . Uppgifterna i detta aviseringsregister bördärefter ligga till grund för utbetalning av schablonersättaingen. Regeringenansluter sig till arbetsgmppens förslag. Utbetalningen av ersättaingama kommermed de nya reglema att sträckas ut i tiden och ha bättte anknytning till närkostaadema uppstår för kommunema än . Därigenom skapas ökadrättvisa när det gäller ersättningama mellan utflyttnings- ochinflyttningskommunen när en flyfaing flyttar. Vidare överensstämmer detta medde allmänna principema för utbetalning av statliga ersättningar. Denförsta mflyttaingskommunen och sådana kommuner dit flyttningar sker t.o.m. den18:e månaden från det första mottagandet i en kommun, kommer med det föreslagnautbetalningssystemet alltid att vara garanterade minst 0,3 schablonbelopp föratt bl.a. täcka de mitiala mottagningskostaadema . 0,5schablonbelopp även i de fall flyfamgen mycket snart flyttar från Prop.1994/95:150 kommunen, vilket i mänga fall innebär en viss överkompensation. Vidflyttningar fär utflyttningskommu-nen totalt 0,1 -0,3 schablonbelopp mmdre jämfört med . Hur mycket lägre ersättningen blirkommer att vara beroende av när flyttaingen sker.Inflyttningskommuner fär i stort sett samma ersättning som vidflyttaingar mom 18 månader och till sfalhiad mot ocksåersättning vid flyttningar som sker mellan den 18:e till efter detförsta mottagandet i en konimun. Varjeflyttning som sker efter det första mottagandet i en konimunkommer med det föreslagna utbetalningssystemet att kosta staten 1,3schablonbelopp vilket jämfört med nuvarande utbetalningssystem (1,5schablonbelopp) mnebär mmskade kostaader med 0,2 schablonbelopp. Vidflytttiingar som sker efter ökar däremot statens kostaader med0,1 frän nuvarande 1,0 till 1,1 schablonbelopp i det nya systemet Sammantagetberäknas statens kostaader mmska något för flyfaingar som flyttar vidare annan konimun efter det första mottagandet. Eftersomutbetalning i huvudsak bör kunna ske utan ansökan eller särsfaltuppgiftslämnande frän kommunen, bör såväl stat som konimun dessutom kunnaminska sina administtationskostaader. Vidare bör den tätare utbetahiingen avschablonersättningen, dfrefa baserad på foUcbok-föringsuppgifter, innebära attkommunema snabbare än fär vetskap om samtliga flyfaingar som bosatt sig ikommunen och folkbokfört sig där. Därmed ökar fömtsättningen för att kommunenskall kunna påbörja inttodufaionen av dessa flyfaingar utan onödigt glappmellan olika åtgärder till följd av flyttamgen. Från några kommuner har dockframförts farhågor om att kommunernas administtationskostaader möjligen kankomma att öka på grund av de tätare utbetahimgama. Regeringen har därför föravsifa att noga följa hur kommunemas administtation påverkas av det förändradeutbetalningssystemet. Om det skulle visa sig att systemförändringensammantaget leder till ökad admmisttation, kommer åtgärder att vidtas för attkomma till rätta med det Denya utbetalningsreglema bör ttäda i faaft och gällaflyfamgar som tas emot fr.o.m. denna tidpunfa. För flyfaingar som tagits emotföre kommer ersättningsutbetalnmgar enligt det gamlautbetahiingssystemet att ske efter denna tidpunfa. Särsfaldaövergångsregler skulle kunna mmska tiden med två parallella system. Omläggningenav schablonersättningssystemet - som innebär att utbetalningama sker under enlängre tidsperiod - kan dessutom göra det növändigt att ändrautbetalnmgsreglema på andra områden som omfattas av ersättningsförordningen(1990:927). Det kan gälla exempelvis sådan ersättamg för särsfalda kostaaderför ekonomisk hjälp, kostaader för färdtjänst samt stöd och hjälp i boendet somen kommun har rätt till för vissagamla, sjuka och fimfaionshmdrade. Det bör därför ankomma pä Prop.1994/95:150 regeringen att, efter överläggningar med . Bilaga 10 fastställa de närmare utbetalnmgsregler,särsfalda övergångsregler samt ändringar i reglema för ersättning av särsfaldakostaader som kan bli nödvändiga. Ibudgetpropositionen för /96 har regeringen beräknatmedelsbehovet för anslaget D 5. Ersättaing till kommunema för åtgärder förflyfamgar m.m. till 6 647 700 000 faonor, varav 5 faonor . Denu föreslagna ändringama i utbetahiingssystemet för schablonbidragen som avsesttäda i faaft medför förlängda utbetalningsperioder ochdärmed en tidsmässig förskjutning av anslagsbehovet För flyfaingar som flyttartill en annan kommun efter det första mottagandet blfr det som tidigare nämntsockså en viss varafaig minskning av statens kostaader. Tillsammans medjusterade prognoser i fräga om kom-munmottagandet av flyfaingar m.fl. mmskardet nya utbetahiingssystemet anslagsbehovet /96 med 400 miljonerfaonor. beräknas anslagsbehovet minska med70 miljoner faonor. 1. godkänner de föreslagna rifalmjema för utbetalningav schablo-nersättamgar 2. under tionde huvudtitelns förslagsanslag Ersättningtill kommunerna for åtgärder för flyktingar m.m. för /96anvisar 400 000 000 fa. lägre än vad som föreslagits i prop. 1994/95:100 bil.11. Regeringenhar följande förslag till lagtext. LFörslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenomföreskrivs att 4 kap. 10 § lagen (1981:691) om socialavgifter skall ha följandelydelse. Prop.1994/95:150 Bilaga 10 Underbilaga 10.1 4 kap. 10 §' Lönegarantiavgifterförs till en fond, benämnd lönegarantifonden, med vars tillgångar kostnaderenligt lönegarantilagen (1992:497) skall täckas. Lönegarantiavgifter förstill staten för finansiering av kostaader enligt lönegarantilagen (1992:497). Dennalag ttäder i faaft . Förslag till lag omändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd' delsatt 7, 8 och 9 §§ skall ha följande lydelse, dels attövergångsbestämmelsema till lagen (1994:1674) om ändring i nämnda lag skall haföljande lydelse. 1994/95:150 Bilaga10 Underbilaga 10.1 Med tid under vilken sökanden enligt 6 § skall ha utfört förvärvsarbete jämställs tid då sökanden 1. i ensfalt hem vårdat åldring eller handikappad i sådan utsttäckning att sökanden varit förhindrad att stå till arbetsmarknadens förfogande, 2. deltagit i och, om mte särsfalda skäl hindrat det, fullföljt arbets marknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering för vilken statligt utbildningsbidrag utgått. 3. fiillgjort värnplikteller åtnjutit föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, i båda fallen dock tillsammans högst , 4. haft semester, eller 5. eljest varit ledig av annan anledning än sjukdom,värnpliktstjänstgöring eller bams födelse med helt eller delvis bibehållenlön. 3.fullgjort tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt ellerfått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om alhnän försäkring, ibåda fallen dock tillsammans högst , 5.eljest varit ledig av annan anledning än sjukdom, tjänstgöring enligt lagen(1994:1809) om totalförsvarsplikt eller bams födelse med helt eller delvisbibehållen lön. ' Lagen omtrycfa1994:929. Senaste lydelse 1994:1674. Vidbestämmande av ramtid enligt 6 § räknas mte tid då sökanden varit hindrad attarbeta på grund av 1. styrfa sjukdom,