prop · GH0344 · 1994-01-01 00:00:00 — [1] Senaste lydelse 1991:668. [2] Senaste lydelse 1991:668. Lag om ändring i järnvägssäkerhetslagen (1990:1157) Härigenom föreskrivs att 30 järnvägssäkerhetslagen (1990:1157) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som för ett Den som för ett maskindrivet spårfordon på maskindrivet spårfordon på järnväg eller tunnelbana järnväg eller tunnelbana efter att ha förtärt efter att ha förtärt alkholhaltiga drycker i alkoholhaltiga drycker i sådan mängd att alkohol- sådan mängd att alkohol- koncentrationen under koncentrationen under eller efter färden uppgår eller efter färden uppgår till i till minst 0,10 hans blod eller per liter i milligram per liter i hans hans utandningsluft utandningsluft döms till eller i böter eller fängelse i högsthans blod döms till böter . Till samma straff döms också den som för ett sådant fordon och då är så påverkad av alkoholhaltiga drycker att det kan antas att han inte på ett be- tryggande sätt kan föra fordonet. Detsamma gäller om föraren är lika påverkad av något annat medel. Är ett brott som avses i Är ett brott som avses första eller andra stycket i första eller andra att anse som grovt, skall stycket att anse som föraren dömas till fängelse igrovt, skall föraren dömas högst . Vid bedömandetill fängelse i högst två av om brottet är grovt år. Vid bedömandet av om skall särskilt beaktas om brottet är grovt skall 1. föraren har haft en särskilt beaktas om alkoholkoncentration som 1. föraren har haft en uppgått till minst 1,5 alkoholkoncentration som promille i hans blod eller uppgått till minst 0,50 per liter i milligram per liter i hans utandningsluft, hans utandningsluft eller i hans blod, 2. föraren annars har varit avsevärt påverkad av alkohol eller något annat medel, eller 3. framförandet av fordonet har inneburit en påtaglig fara för trafiksäkerheten. Den som utan att föra Den som utan att föra fordon som avses i första fordon som avses i första stycket vid järnväg eller stycket vid järnväg eller tunnelbana fullgör tjänst, itunnelbana fullgör tjänst, vilken ingår uppgifter av i vilken ingår uppgifter väsentlig betydelse för av väsentlig betydelse för säkerheten och då är så på-säkerheten och då är så på- verkad av alkohol eller verkad av alkohol eller något annat medel att det något annat medel att det kan antas att han inte kan kan antas att han inte utföra dessa uppgifter på kan utföra dessa betryggande sätt döms till uppgifter på betryggande böter eller fängelse i högstsätt döms till böter eller . fängelse i högst . I fråga om den som för spårvagn finns bestämmelser i lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott. Denna lag träder i kraft den Lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt Härigenom föreskrivs att 6 lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 [1] Vid fördelning av de intagna mellan lokalanstalter och riksanstalter skall följande allmänna riktlinjer vara vägledande. Den som undergår fängelse Den som undergår fängelse i högst i högst skall skall företrädesvis vara placerad i företrädesvis vara placerad lokalanstalt, om inte annan placering i lokalanstalt, om inte är påkallad med hänsyn till föreliggande annan placering är påkallad fara för att den dömde allvarligt stör med hänsyn till föreliggande ordningen genom att nyttja eller fara för att den dömde förfara olagligt med narkotika eller allvarligt stör ordningen annars av säkerhetsskäl eller med hänsyn genom att nyttja eller till att möjlighet bör beredas honom förfara olagligt med nar- till sådan undervisning, utbildning kotika eller annars av eller särskild behandling som anordnas säkerhetsskäl. i särskilt inrättad riksanstalt. Den som undergår fängelse placeras företrädesvis i riksan- stalt. När så behövs för en ändamålsenligt förberedelse av frigivning, får den intagne överföras till lokalanstalt. Placering i sluten anstalt enligt 7 tredje stycket skall ske i riksanstalt och därvid företrädesvis i sådan anstalt eller avdelning av anstalt som är särskilt lämpad att tillgodose kraven på hög säkerhet Denna lag träder i kraft den **Fotnot** [1] Senaste lydelse 1988:622. Remissinstanserna _ Grovt Rattfylleri och Sjöfylleri (SOU 1992:131) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ombudsmän (), Riksåklagaren (), (), (), (), Hovrätten för Nedre , , , Kammarrätten i , Länsrätten i , (), (Ju 1992:06), (Ju 1992:07), , , , (), , (), , , vid , i , , , , , , (), (), Centralorganisationen /SR, i (LO), (), , Föreningen , Föreningen , (), (), , , i , Föreningen mot Rattfylleriet Angår Mig (KRAM) och . RÅ har bifogat yttranden från överåklagarna vid åklagarmyndigheten i och vid regionåklagarmyndigheterna i , , och . har inhämtat yttranden från länspolismästarna i , , , och . TCO har överlämnat yttranden från och Tull-Kust. /SR har överlämnat yttrande från SRAT, som i sin tur överlämnat yttrande som svar. SAF har som yttrande över remissen överlämnat yttranden från och . Därtill har yttranden inkommit från behandlingshem, ombud i körkortsfrågor, , , Sjösportens sam- arbetsdelegation, Skyddsvärnet i , , Föreningen , , Föreningen i , och . sammanfattning av betänkandet Trafikpolisen mer än dubbelt bättre (SOU 1992:81) MÅLET för polisens trafikövervakning skall vara att skapa trygghet och säkerhet i trafiken. Genom större effektivitet i trafikövervakningen bör man _ i kombina- tion med andra trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder _ sträva efter att minska antalet dödade och svårt skadade i trafiken till hälften av nuvarande tal vid nuvarande trafikvolym. Med den målsättningen skulle antalet trafikdödade ha sjunkit till under 400 och antalet svårt trafikskadade till under 2 500 _ motsvarande siffror är omkring 750 respektive närmare 5 000. Genom en sådan insats skulle man successivt rädda livet på 1 100 människor och på motsvarande sätt rädda 7 500 människor från att bli trafikinvalider. MEDLEN för att nå fram till en sådan kraftig minskning av de svåra tra- fikolyckorna skall för polisens del innefatta mer än en fördubbling av effek- tiviteten i trafikövervakningen . Den kraftsamlingen skall ske inom ramen för befintliga resurser och bör påbörjas. Effektivitetshöjningen mätt i antalet trafikkontroller genom trafikpolisen skall genomföras med under det innevarande /93 och därefter på den successivt högre nivån med under vart och ett av de två följande budgetåren 1993/94 och 1994/95. Därutöver skall antalet trafiknykterhetskontroller fördubblas redan under /94, till större delen genom ökade insatser i trafikövervakningen inom ramen för ordningspolisens verksamhet. Resultatet skall med beaktande av de framlagda åtgärdsförslagen uppnås genom en ändring i insatsernas inriktning och genom en förnyelse och utveckling av arbetsformer och teknisk utrustning. En huvudlinje skall vara att polisen skall synas mycket mer på vägarna och i tätortstrafiken. Åtgärderna skall i enlighet med utredningens förslag också innefatta en fördjupad samverkan med väghållarna och , liksom med NTF och andra organisationer som arbetar för ökad trafiksäkerhet. Sammantaget skall antalet trafikkontroller öka från nu 2,5 miljoner till 6,5 miljoner kontroller vid treårsperiodens slut, inklusive de särskilda trafiknykterhetskontrollerna. Kraftsamlingen i polisens trafikövervakning bör kombineras med en bred informationskampanj om trafikanternas egen medverkan i kampen mot trafikdöden och bör i tiden kunna samordnas med andra trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder. Förberedelser bör vidtas för en massiv polisinsats i trafikövervakningen under trafiktopparna . o Försök halvera antalet dödade och svårt skadade i trafiken. o Gör det för polisens del genom att mer än väl fördubblaeffekten i trafikövervakningen. föreslår att dessa mål och medel skrivs in i regeringens riktlinjer för polisens trafikövervakning /94 _ 1994/95. Genomförandet av en rad åtgärder föreslås ske med början . förslag om reformeringen av trafikövervakningen har formen av ett åtgärdspaket med 166 konkreta punkter. De tar alla sikte på en förnyelse och utveckling av polisens trafikövervakning och förutsättningarna för denna. Här följer den långa raden av åtgärdsförslag från 1 till 166 med sid- hänvisningar till de kapitelrubriker där varje åtgärdspunkt närmare motiveras. 10 Trafikövervakningen _ med uppdrag att rädda liv (s. 77-80) * Med en öppen och aktiv trafikövervakning skall vi minska döden på vägarna (1). * Genom en rad åtgärder skall vi mer än fördubbla effekten i polisens tra- -fikövervakning inom ramen för befintliga resurser (2). * Trafikövervakningen lyfts fram som en högprioriterad uppgift vid dis-posi- tionen av polisens samlade resurser (3). * Vi måste då mera konkret inrikta polisens trafikövervakning på de situa- tioner där risken för trafikolyckor är störst (4). * Vi måste då mera genomgående förnya och utveckla både arbetsmetoderna och den tekniska utrustningen för trafikpolisen (5). * Vi måste då mera fördjupa samarbetet med väghållare och informations- ansvariga (6). * Vi måste då mera uppmärksamma och ta tillvara trafikanternas egna in- neboende möjligheter _ att se människan i trafiken inte enbart som ett problem utan också som en möjlighet (7). * Det betyder sammantaget att vi lägger ribban högt när det gäller att öka effekten i polisens trafikövervakning _ mer än dubbelt så högt som (8). 11 Mål och medel (s. 81-85) * Målet för polisens trafikövervakning skall vara att skapa trygghet och säkerhet i trafiken och att då minska antalet dödade och svårt skadade i trafiken till hälften av nuvarande tal (9). * Medlen i polisens kamp mot trafikdöden skall innefatta en rad konkreta åtgärder för att kraftigt öka effektiviteten i trafikövervakningen (10). 12 Kritisk granskning leder till förnyelse med krav på ökad effektivitet (s. 87-93) * En kritisk tiopunktslista omsätts till en tiopunktslista med en rad föresat- ser för förnyelse och utveckling av polisens trafikövervakning (11). 13 Trafikövervakning där olycksriskerna är störst (s. 95-118) 13.1 Ändrad inriktning av trafikövervakningen * Polisens trafikövervakning skall konsekvent inriktas på de trafikmiljöer och trafiksituationer där risken för svåra trafikolyckor är störst och på tidpunkter då trafikintensiteten är störst (12). 13.2 Alla disponibla resurser in i aktiv trafikövervakning * Alla disponibla resurstimmar hos trafikpolisen skall användas för aktiv trafikövervakning (13). * Inom ramen för befintliga resurser skall antalet aktiva resurstimmar för polisens trafikövervakning genom trafikpolisen och ordningspolisen öka från 1,4 till , dvs. med (14). * Effekten i polisens trafikövervakning skall mer än fördubblas (15). * Effektökningen skall dokumenteras genom en ökning av antalet kontroller i trafikpolisens trafikövervakning från nuvarande 1,5 miljoner kontroller till 3,5 miljoner kontroller (16). * Tillsammans med 0,5 miljoner kontakter för fordonskontroll på väg och 1,8 miljoner särskilt riktade kontroller med alkoholutandningsprov skall det inklusive ordningspolisens ökade insatser bli 6,5 miljoner kontroller i trafikövervakningen _ i genomsnitt kommer varje fordonsförare då att komma i direkt kontakt med polisens trafikövervakning en till mot nu en gång (17). 13.3 Tätortstrafiken * Ökning av trafikövervakningen i tätort (18). * Koncentration till olycksdrabbade avsnitt i tätortstrafiken (19). * Inriktning av övervakningen i tätortstrafiken på bl.a. hög hastighet, stopplikt, körning mot rött ljus och rattfylleri samt bilbältesanvändningen (20). * Ökade insatser inom ordningspolisen för trafikövervakningen _ från nu till (21). * Ändamålsenlig utrustning för trafikövervakning även till ordningspolisen (22). * Särskilda utbildningsinsatser i trafikövervakning för ordningspolisen (23). * En bestämd inriktning av trafikpolisens insatser i tätort (24). 13.4 Framkomligheten * Polisens trafikövervakning skall mer än nu innefatta en aktiv medverkan för att underlätta framkomligheten i trafiken (25). * Trafikpolisen skall i samverkan med ordningspolisen avdela tillräckliga resurser för trafikdirigering och andra åtgärder för framkomligheten i trafiken (26). * Framkomligheten i trafiken görs till ett prioriterat område vid en fördjupad samverkan mellan polisen och väghållarna, dvs. och kommunerna (27). 13.5 Trafiknykterheten * Antalet trafiknykterhetskontroller genom alkoholutandningsprov fördubblas till 1,8 miljoner kontroller /94 (28). * Bestämmelserna i lagen om alkoholutandningsprov ändras så att varje polis utan särskild order får rätt att ta rutinmässiga alkoholutandningsprov (29). * föreskrifter om alkoholutandningsprov skärps (30). * Varje ordnings- och trafikpolispatrull genomför varje tjänstgöringspass ett visst antal alkoholutandningsprov (31). * Varje polisman tilldelas ett sållningsinstrument för alkoholutandningsprov (32). * Större samordnade kontroller av trafiknykterheten anordnas regelbundet (33). * Särskilda fordon med bevisinstrument för trafiknykterhetskontroller an- skaffas för trafikpolisen i varje län (34). * Möjligheterna att omhänderta körkort utnyttjas maximalt vid rattfylleri (35). * Möjligheterna till beslag av fordon utnyttjas likaså maximalt vid rattfyl- leri (36). 13.6 Trafiken på vägarna utanför tätort * Trafikpolisen skall svara för en systematiskt genomförd trafikövervakning på vägarna utanför tätort (37). * Koncentration av trafikövervakningen och rum till olycksdrabbade vägsträckor i samverkan med _ med särskilda insatser bl.a. mot de ökande viltolyckorna (38). * Inriktning av övervakningen på farliga trafikantbeteenden (39). 13.7 Hastighetsövervakningen * Statsmakterna måste ta ställning till vilket hastighetsgränssystem som vi fortsättningsvis skall ha i (40). * Grunderna för att fastställa hastighetsbegränsningar bör ses över (41). * Målet för polisens hastighetsövervakning skall vara att trafikanterna följer gällande hastighetsgränser _ det talar för en serie hastighetsgränser på 40/60/80/100/(42). * Strikt tillämpning av hastighetsgränserna utan toleranser på trafikfarliga vägar och i trafikfarliga situationer _ i övrigt en mjuk tillämpning av hastighetsövervakningen med mer av information till trafikanterna (43). * Överväg att sätta böter vid hastighetsöverträdelser i relation till graden av hastighetsöverskridande (44). * Radarkontroller för hastighetsövervakningen på trafikfarliga vägar _ vi- deoutrustade trafikpoliser för övervakning av trafikantbeteendet (45). * Polisen skall synas mer även vid hastighetsövervakningen (46). * Utveckling av ny teknik, bl.a. laserhastighetsmätare och metoder för mätning av avstånd mellan fordon (47). 13.8 Trafikantbeteendet * Omkörningar trots mötande trafik beivras i ökad utsträckning (48). * Övervakningsmetoder utvecklas för kontroll av avstånd mellan fordon (49). * Övervakningsmetoder utvecklas och andra åtgärder vidtas för att minska riskerna vid s.k. vänstersväng på landsväg (50). * Uppträdandet vid stopp- och väjningsplikt övervakas och ingripanden sker när så är påkallat (51). * Förstärkt övervakning av rödljuskörningar (52). * Förstärkt övervakning av fordonsförares uppträdande vid övergångsställen (53). * Förstärkt kontroll beträffande bilbältesanvändningen (54). 13.9 Eskorterna ingen uppgift för trafikpolisen * Alla eskorter av penning- eller värdetranporter utförs av vaktbolag (55). * Poliseskort av breda, långa eller tunga transporter utförs bara i undan- tagsfall _ transportören ges ett uttryckligt ansvar för säkerheten och nya tydligare varningshjälpmedel tas fram (56). * Poliseskorter till TV-program och "känsdisjippon" samt vid tävlingar på väg upphör i princip (57). * Trafikpolisens medverkan vid statsbesök och liknande händelser begränsas till uppgifter av trafiksäkerhetsart (58). 13.10 Övervakning av skotertrafiken * förslag bör genomföras (59). 14 Större synlighet och bättre utrustning (s. 119_134) 14.1 Att synas mer betyder så mycket * En sådan ändring i arbetssättet skall eftersträvas att polisen i sin trafik- övervakning syns mycket mer på vägarna och i tätortstrafiken (60). 14.2 Kritisk granskning av utrustningsfrågorna * Den kritiska granskningen av utrustningsfrågorna bör leda till en rad för- bättringar (61). 14.3 Utveckling av den tekniska utrustningen * Bättre kontakt med de praktiskt verksamma poliserna vid utvecklingen av teknisk utrustning (62). * Utrustningen skall vara enkel att använda _ alltför avancerad teknik medför fördyringar och större risker för tekniska fel (63). * Förbättrat samarbete i utrustningsfrågorna och polisen pådrivande för ny kontroll- och säkerhetsutrustning i alla fordon i trafiken (64). 14.4 Nya former för utrustningsanskaffning * Varje polismyndighet avgör själv vilken utrustning som skall anskaffas (65). * upprättar avropsavtal för trafikövervakningsutrustning (66). * föreskriftsrätt används enbart för att säkerställa rättssäkerheten och utrustningens tekniska kvalitet (67). * Nuvarande föreskrifter för användandet av trafikpolisens utrustning ses över (68). * Andelen polismålade bilar ökas (69). * Bilar anskaffas och utrustas i första hand med tanke på enmanspatrullering (70). * Upphandlingen av trafikpolisens fordon anpassas till behoven och till de ekonomiska förutsättningarna (71). 14.5 Samverkan med bl.a. väg- och trafikinstitutet och kriminaltekniska laboratoriet om utrustningsfrågorna * tar fram kravspecifikationer för trafikövervakningsut- rustningen (72). * Det praktiska utvecklingsarbetet beträffande utrustningen för trafiköver- vakningen läggs ut på bl.a. () (73). * () anlitas för kontrollen av rättssäkerhetsaspekterna på utrustningen för trafikövervakningen (74). 14.6 Öppen eller dold övervakning * Huvudprincipen skall vara synlig övervakning (75). * Dold övervakning skall användas endast om man inte kan få godtagbara resultat med synlig övervakning (76). * Även efter ingripanden genom dold övervakning skall polisen om möjligt uppträda synligt (77). * Större synliga övervakningsaktiviteter bör förhandsaviseras genom massmedia (78). 14.7 Patrulleringsformerna * Enmanspatrullering eller parpatrullering med polismålade fordon skall vara det normala under dagsljus (79). * Dubbelpatrullering (två polismän i samma fordon) skall normalt ske endast under mörker eller om det finns särskilda skäl (80). * Tre eller fler trafikpoliser i samma bil skall i regel aldrig förekomma (81). * Även vid dold övervakning skall enmans- och parpatrullering prioriteras (82). * Polisen skall stoppa betydligt fler fordonsförare för kontroll än , bl.a. för körkortskontroller (83). * Vid kontrollerna skall polisen arbeta förebyggande och skapa goda relationer till trafikanterna (84). * Videoutrustning skall användas i ökad utsträckning för att förbättra be- visningen och för att underlätta polisens samtal med fordonsförare (85). * Antalet genomförda kontroller i form av personliga kontakter med trafi- kanterna skall dokumenteras och utgöra ett viktigt mått på trafikpolisens effektivitet (86). 14.8 Informationsinriktad och förebyggande verksamhet * Polisens medverkan i trafikfostran bör börja redan i förskolan (87). * Polisens medverkan i och gymnasieskolans trafikundervisning bör läggas fast i läroplanen (88). * Polisens trafikinformation i samband med värnpliktsutbildningen utökas (89). * Ökad medverkan från polisen vid trafikinformation till föreningar och organisationer (90). 14.9 Administrativ personal i trafikövervakningen * Stations- och utredningstjänsten för trafikpoliser minimeras _ administrativ personal skall i möjligaste mån fullfölja sådana rapporter som inte kunnat avslutas på fältet (91). * Administrativ personal medverkar även på fältet _ t.ex. genom att biträda med dokumentationen vid hastighetsövervakning eller större trafiknyk- terhetskontroller (92). * Polisens trafikövervakning tillförs annan personal även genom samarbete med och genom övertagande av en del av TSV:s bilinspektörer (93). 14.10 Poliserna själva och deras fordon mer synliga i trafiken * De enskilda polismännens uniformering och deras fordon bör utformas så att även det främjar polisens synlighet i trafiken (94). 15 Förnyelse av arbetsformerna (s. 135-157) 15.1 Förnyelse och utveckling _ en positiv utmaning * Polisens arbetsformer och arbetsorganisation behöver generellt sett förnyas och utvecklas _ mer delegering och mindre kommendering (95). 15.2 En genomgripande förnyelse av arbetsformerna * En genomgripande förnyelse av arbetsformerna i polisens trafikövervakning genomförs (96). * Den nya arbetsorganisationen bygger mer än nu på förtroendet för den enskilda polismannen och hans förmåga att tillsammans med kollegerna i arbetslaget handla självständigt inom ramen för de fastlagda riktlinjerna (97). 15.3 Delegering av det operativa ansvaret _ ny rollfördelning * Statsmakternas mål för trafikövervakningen bör vara tydligare och mera politiskt förankrade (98). * roll vid förmedlandet av statsmakternas intentioner utvecklas (99). * uppgifter i övrigt koncentreras till tillsynsuppgifter, metodutveckling samt verksamhetsuppföljning på nationell basis (100). * Länsstyrelserna och länspolismästarna preciserar målstyrning och uppföljning av all trafikövervakning inom länet (101). * Ökat verksamhetsansvar för chefer och personal vid trafikpolisen (102). * Ansvar för helheten i trafikövervakningen hos varje trafikpolis (103). 15.4 Trafikpolis i varje län _ med samverkan över länsgränserna * Sammanhållen operativ ledning av trafikpolisen i varje län, direkt under- ställd länspolismästaren (104). * Enhetlig benämning införs _ TRAFIKPOLISEN, med tillägg av länets namn (105). * Den nya trafikpolisorganisationen skall som regel utgå från det nuvarande antalet trafikpoliser i varje län _ totalt närmare 1300 trafikpolistjänster; tillsammans med en ökad organiserad medverkan av ordningspolisen disponeras av de totala polisresurserna i riket för trafikövervakningen (106). * Samordning av trafikövervakning över länsgränserna genomförs med en geografisk indelning som följer väghållningsregioner (107). 15.5 Ökad organiserad samverkan mellan trafikpolisen och ordningspolisen * Rollfördelningen mellan trafikpolisen och ordningspolisen görs tydligare (108). * Polisstyrelsernas ansvar för trafikövervakningen genom ordningspolisen för- stärks (109). * Gemensamma insatser vid vissa aktiviteter (110). * Gemensam planering och uppföljning (111). * Samordnad vidareutbildning och information (112). 15.6 Automatisk hastighetsövervakning * I avvaktan på regeringens ställningstagande till automatisk hastighets- övervakning bör den befintliga fasta utrustningen i stället användas för trafikinformation (113). 15.7 Rapportering _ samspelet med åklagare och domstolar * En ytterligare utveckling av systemet med ordningsbot i enlighet med förslag förenklar trafikärendena och ger trafikpolisen mer tid för aktiv trafikövervakning (114). * Nuvarande regler om s.k. trafikliggare ersätts med mera praktiskt inriktade bestämmelser om upplysning beträffande innebörden av lokala tra- fikföreskrifter (115). 15.8 Översyn av hela trafiklagstiftningen * Regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att göra en total översyn av hela trafiklagstiftningen (116). 15.9 Författningsjustering med anledning av JO-utlåtande * Bestämmelserna i 5 kap. 5 polisförordningen ändras så att polisen får utvidgade möjligheter till rapporteftergift vid förebyggande trafiköver- vakningsaktioner (117). * En ny bestämmelse införs i vägtrafikkungörelsen med innebörd att polisen får stoppa fordon för att lämna trafiksäkerhetsinformation (118). 16 Fordonskontrollen på väg förstärks (s. 159-166) 16.1 Mer av fordonskontrollen på väg * Fordonskontrollen på väg utökas _ särskilt beträffande tunga fordon (119). * Som en viktig princip slås fast att polismans särskilda befogenheter _ bl.a. att stoppa fordon _ skall förbehållas den som är polis (120). * Genom samarbete mellan polisen och AB () används en del av resurser för fordonskontroll på väg (121).