prop · GH0376 · 1994-01-01 00:00:00 — Enligt utredarens bedömning är dock risken stor för att en sådan ordning ökar antalet konkurser och exekutiva försäljningar med åtföljande press nedåt på fastighetspriserna. Det kan inte heller uteslutas att det kan finnas ett intresse att genom konkurs minska lånebelastningen 9 på fastigheten för att få ner kapitalkostnaderna, särskilt om de sänkta kapitalkostnaderna inte i sig innebär mindre räntebidrag. Utredaren har mot denna bakgrund föreslagit att vid exekutiv försäljning som innebär förlust på det statliga eller statligt reglerade bostadslånet skall förlusten "kvittas" mot nuvärdet av kvarvarande räntebidrag. Som framgår av utredarens skrivelse och som framkommit vid hearing förordar företrädare för bl.a. bottenlånegivarna en ordning som innebär att de skall kunna få behålla räntebidraget även om det pris de erbjuder för fastigheten vid en exekutiv auktion medför en förlust på det statliga eller statligt reglerade bostadslånet. Det förslag som har presenterats innebär bl.a. att om bottenlåneinstitutet i sådan situation skulle få rätt till viss mindre andel * t.ex. * av räntebidragets nuvärde, skulle institutet kunna överta bostadslånet till den del som motsvarar resterande del av nuvärdet. Vidare skulle den del av det ursprungliga bostadslånet som inte täcks kunna ges formen av ett villkorslån utan eller med låg ränta under exempelvis . På så sätt skulle möjligheten till värdeåtervinning på bostadslånet bevaras. Utredaren gör den bedömningen att en sådan förhållandevis förmånlig behandling vid konkurs skulle kunna minska intresset från kreditgivarhåll att medverka till att undvika att fastighetsägare försätts i konkurs. Regeringen delar utredarens bedömning. Även statsfinansiella skäl talar mot att ändra det gamla bidragssystemet så att den som förvärvar ett hus på exekutiv auktion eller motsvarande till ett pris som är lägre än det som behövs för att täcka de fordringar som hänför sig till det statligt reglerade bostadslånet skall få räntebidrag oberoende härav. är det viktigt att det finns klara och tydliga regler för räntebidraget efter exekutivt förfarande och för hur det påverkas av det pris man är beredd att erbjuda för fastigheten. Vi förordar därför en ordning som när det gäller räntebidrag enligt äldre regler efter en exekutiv försäljning innebär att bidrag bara lämnas om nuvärdet av framtida räntebidrag är större än den förlust på det statligt reglerade bostadslånet som uppstår till följd av att huset säljs till ett pris som inte täcker hela den fordran som hänför sig till bostadslånet. Räntebidragets fortbestånd bör alltså i dessa fall göras beroende av hur mycket man är beredd att betala för fastigheten. Ett lågt pris betyder att räntebidraget minskar eller bortfaller helt. Ett högt pris betyder att räntebidraget kvarstår helt eller till en större del. Om nuvärdet av ränte-bidraget är större än förlusten bör räntebidrag lämnas med utgångspunkt från den räntekostnad som kan beräknas för lån inom den del av låne-underlaget för bostäder som motsvarar det överskjutande nuvärdets andel av hela det beräknade nuvärdet. Det bör ankomma på regeringen att meddela närmare föreskrifter för beräkning av nuvärdet. För sammanhangets skull vill vi dock redan nu framhålla att de årliga bidragsbeloppen bör beräknas efter den ränta som tillämpas vid räntebidragsberäkningen i ärendet, fram till utgången av den då gällande räntebindningsperioden för bostadslånet. För tid därefter bör den bidragsgrundande räntan för enkelhetens skull bestämmas schablon-mässigt efter tills vidare ränta. Räntesatsen bör i princip ansluta till subventionsräntans nivå men av praktiska skäl inte ändras vid smärre ändringar i subventionsräntan. De årliga bidragsbeloppen omräknas till nuvärde med utgångspunkt från en årsränta om . Det bör även i övrigt ankomma på regeringen att meddela närmare bestäm- melser om räntebidrag efter exekutiv försäljning. Bestämmelserna bör träda i kraft . Äldre bestämmelser bör fortfarande gälla i fråga om försäljningar som skett före ikraftträdandet. Vad som har föreslagits innebär en form av kvittning av räntebidrag mot förluster på det statliga eller statligt reglerade bostadslånet. har hos regeringen väckt frågan om hur bolaget skall skyddas från de kreditförluster som bolaget befarar att man kommer att åsamkas på de lån som gett baserade på länsbostadsnämndernas beslut. har vidare framfört ett förslag om att den särskilda statligt reglerade ersättningslånegivningen som bolaget har uppdrag att sköta vid sidan av sin övriga upplåningsverksamhet skall avvecklas. Liksom utredaren anser regeringen att statliga kreditgarantier till för den av länsbostadsnämnderna beslutade utlåningen är problematiska ur kon- kurrenssynpunkt eftersom nuvarande ut- och upplåningsverksamhet sker i konkurrens med andra kreditinstitut. En sådan kredit-garanti är därför mindre lämplig som åtgärd för att förebygga problem som kan få på grund av den av länsbostadsnämnderna beslutade utlå- ningen. Staten bör självfallet ta sitt ägaransvar för . Kreditriskerna inom synes i allt väsentligt hänförliga till de av länsbostadsnämnderna beslutade lånen. Det kan därför vara lämpligt att göra en tydlig åtskillnad mellan dessa lån och de lån som har beslutats av bolaget för att underlätta statliga insatser utan att konkurrensneutraliteten påverkas negativt. Regeringen avser att under innevarande återkomma i dessa frågor. En utgångspunkt för kommande förslag är att situationen för innehavare av obligationer inte skall försämras. 6 Statsfinansiella och andra De föreslagna åtgärderna syftar till att förbättra stabiliteten på bostadsmark- naden och kreditmöjligheterna för bostadsbyggandet. Förslagen innebär att de som byggt eller byggt om bostäder, liksom de som skall bygga eller bygga om bostäder, ges fasta spelregler för så som är möjligt att överblicka i av lågkonjunktur och stora behov av omställning. De föreslagna åtgärderna är också utformade inom ramen för de av beslutade villkoren för räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder och leder inte i sig till ökade utgifter för staten. De äventyrar således inte den övergripande ekonomiska målsättningen och därmed den grundläggande förutsättning för en stabilisering av bostadsmarknaden som ligger i en ekonomisk politik som leder till ett varaktigt lågt ränteläge, låg inflation och ekonomisk tillväxt. Förteckning över myndigheter och organisationer som var företrädda vid hearing om åtgärder för att stabilisera bostadskreditmarknaden , , , , Statens bostads- finansieringsaktiebolag, , Handels- banken , , , Allmänna pensions- fonden, första-tredje fondstyrelsen, , Obligationsfrämjandet, Byggentreprenörerna, , , , (), Sveriges Bostadsrättsföreningars centralorganisation (SBC), , , i och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , P. Regeringen beslutar proposition 1993/94:76 Åtgärder för att stabilisera bostadskreditmarknaden.